"ZAPADNI BALKAN" I EVROPSKA UNIJA\nA gde je tu Balkan? Šta predstavlja pojam Zapadni Balkan? Dok su se gore pomenute države putem saradnje, pridruživanja i pregovora o priključenju približavale Evropskoj uniji zemlje Istočne …Full description\n"ZAPADNI BALKAN" I EVROPSKA UNIJA\nStatisticki Prikaz Analize Telekomunikacionih Usluga\nIstorija drumskog transporta\nReforma Eu Zapadni balkan Srbija\nEksterno okruzenje 1\n3 Organizacija specijalnih događaja\nPOGLED SA DRUGE STRANE ZLATNOG KRUGA – ZAPADNI BALKAN I EVROPSKA UNIJA\n"Velika je iluzija da se u Evropu može separatno, paralelno ili konkurentski. Voz za Brisel ide preko Sarajeva, Zagreba, Skoplja I Tirane."\nZavršetak "hladnog" rata i ujedinjenje Nemačke su, nesumnjivo, obeležili kraj jedne epohe. Rušenjem Berlinskog zida srušen je i postojeći bipolarni poredak. Ideološki podeljena Evropa je postala prošlost a Evropska unija (tadašnja Evropska Zajednica) je dobila centralnu ulogu u formiranju novog lica evropskog kontinenta. Ekonomska snaga i politički značaj su je nametnuli kao jedinog, logičnog partnera u demokratizaciji postkomunističkih zemalja. Od ovog trenutka politikom EZ/EU prema svojim susedima na Istoku dominira ideja o daljem pristupanju i proširenju same Unije. Zemlje koje su pola veka provele iza „gvozdene zavese“ su u tom trenutku pokazale nesumnjivu želju da se pridruže društvu, u tom trenutku, evropske dvanaestorice. Prekretnicu u politici EU prema zemljama Centralne i Istočne Evrope predstavljao je skup šefova država i vlada u Kopenhagenu juna 1993. godine, kada je, po prvi put, jedna institucija Evropske unije dala zvaničnu političku podršku za prijem ovih zemalja. Ovakva podrška je, međutim, bila uslovljena ispunjavanjem odgovarajućih kriterijuma od strane svih zemalja koje su istakle svoju kandidaturu za priključenje Uniji . Kriterijumi za pristupanje (kriterijumi iz Kopenhagena) baziraju se na konstitutivnim Ugovorima EU i tiču se pravnih, ekonomskih i političkih preduslova koje jedna zemlja mora ispuniti da bi postala potencijalni kandidat za pridruženje Evropskoj uniji. Ovi kriterijumi se sastoje u sledećem: -stabilnost demokratije i institucionalna stabilnost ( postojanje pravne države, višepartijskog sistema, pluralizam, zaštita ljudskih i manjinskih prava itd), -funkcionalna, konkurentna, tržišna privreda -sposobnost i kapacitet da se preuzmu prava i obaveze koje prolaze iz tekovina Zajednice (acquis communautaire - pravo Evropske unije) -saglasnost sa političkim ciljevima Unije, kao i ekonomske i monetarne unije Na samitu u Kopenhagenu je naglašeno da će, putem ovih kriterijuma, Evropska unija procenjivati sposobnost novih zemalja kandidata za potencijalno članstvo u Uniji. U nameri da pokažu svoju pripadnost „Zapadu“ i da trasiraju svoj „povratak Evropi“ dvanaest država Centralne i Istočne Evrope je potpisalo tzv. Evropske sporazume sa Evropskom unijom. Evropski sporazimi su bilateralni ugovori kojima je između EU i potencijalnih kandidata po prvi put institucionalizovan politički dijalog na jedan pravno obavezujući način. Sporazumi sa ovim zemljama potpisani u periodu od 1991. do 1996. godine. Na samitu u\nLuksemburgu odlučeno je da se započnu pregovori sa Mađarskom, Poljskom, Estonijom, Republikom Češkom, Slovenijom i Kiprom, da bi tri godine kasnije, na samitu u Helsinkiju, bila doneta odluka da se otpočne sa pregovorima sa preostalih šest zemalja Letonijom, Litvanijom, Bugarskom, Rumunijom, Maltom i Slovačkom. Pregovori su se vodili unutar 31 oblasti koje u stvari predastavljaju pravne tekovine Zajednice. Ovi sporazumi su uspešno okončani sa deset od dvanaest zemalja u periodu do 2003. godine da bi naredne godine, u junu mesecu, one i zvanično postale zemlje članice EU. A gde je tu Balkan? Šta predstavlja pojam Zapadni Balkan? Dok su se gore pomenute države putem saradnje, pridruživanja i pregovora o priključenju približavale Evropskoj uniji zemlje Istočne Evrope su, usled građanskog rata koji je besneo između bivših jugoslovenskih republika (čije se posledice i danas itekako osećaju) sa promenljivim uspehom pratile ovaj integracioni proces . Balkanske zemlje su različitim tempom išle ka Evropskoj uniji. Grčka je postala članica EZ/EU još 1981. godine. Slovenija, Bugarska i Rumunija su potpisnice Evropskih sporazuma, s time što je Slovenija , u odnosu na dve gore pomenute države, mnogo efikasnije i brže prošla sve prepreke, ispunila neophodne uslove i samim tim postala punopravna člannica Evropske unije 2004 godine. Bugarska i Rumunija su zaključile svoje pregovore sa Unijom 2004 godine tako da se sa priličnom sigurnošću može pretpostaviti da će 2007. postati punopravni članovi EU. Gde su, u međuvremenu, bile ostale balkanske zemlje u ovom procesu? U aprilu mesecu 1997. godine Opšti savet Evropske unije usvaja tzv. Politiku regionalnog pristupa za zemlje „Zapadnog Balkana“ ( ovaj rogobatni termin označava zemlje bivše SFRJ bez Slovenije, sa Albanijom). Politika regionalnog pristupa je postavila političke i ekonomske uslove za otpočinjanje bilateralne saradnje sa ovim državama. Utemeljeni pristup je dopunjen inicijativom koja je nastala tri godine (maj 1999. godine) kasnije kada je Evropska komisija izašla sa projektom koji je poneo naziv Proces stabilizacije i pridruživanja. Proces stabilizacije i priključivanja (PSP) po mnogo čemu podseća na Evropske sporazume koji su predstavljali modus operandi u priključenju Uniji zemalja Centralne i Istočne Evrope. PSP se, međutim, odlikuje i značajnim razlikama u odnosu na prava i obaveze država potpisnica i same EU, proizašle iz Evropskih sporazuma. Države Zapadnog Balkana su preuzele na sebe obavezu da sarađuju na regionalnom osnovu, što treba da obezbedi dugoročnu stabilnost regiona (zemlja ne može da napreduje u integraciji sa EU brže nego u integraciji sa zemljama u regionu), dok će Evropska unija otvoriti svoja tržišta i dati finansijsku pomoć. Formula je jasna: asocijacija - da, ali istovremeno/obavezno praćena stabilizacijom regiona! PSP ima značajno naglašenu uslovljavajuću prirodu. Pored ispunjavanja kriterijuma iz Kopenhagena, od država Zapadnog Balkana se traži dosledno poštovanje Dejtonskih sporazuma i međunarodnih obaveza prema Međunarodnom krivičnom tribunalu u Hagu. Posmatrano sa druge strane, veoma pogodne strane ovog procesa za zemlje Zapadnog Balkana su\nmnogobrojne; perspektiva potencijalnog članstva daje veliki podstrek sprovođenju reformi, naglasak na regionalnoj saradnji kao preduslovu za buduće članstvo u Uniji će u mnogome doprineti stabilnosti regiona i, koliko toliko, potisnuti aveti prošlosti. PSP pruža regionu i značajne programe finansijske pomoći (npr. CARDS). Unija je, i pored naglašenog regionalnog karaktera, Procesom stabilizacije i pridruživanja primenila jedan fleksibilan pristup prema svakoj od država kada je u pitanju njihov učinak u postignutim reformama, ispunjavanju postavljenih uslova i, na kraju, približavanju EU. Ovakav „regata“ pristup imao je za posledicu da neke države napreduju brže od ostalih (npr. Hrvatska je započela pregovore sa EU, dok Srbija i Crna gora još uvek nisu dobile ni pozitivnu Studiju o izvodljivosti ). Samit u Solunu 2003. godine je još jednom potvrdio uverenje i stav najviših čelnika Unije da PSP vodi Članstvu u EU. Proces stabilizacije i pridruživanja je u prvoj polovini 2003. godine dopunjen Evropskim partnerstvom. Bez obzira u kojoj fazi se pojedinačna zemlja nalazi u procesu PSP, ona će imati zaključen ugovor o Evropskom partnerstvu. Evropsko partnerstvo podrazumeva konkretizaciju obaveza zemalja Zapadnog Balkana i Evropske unije. Za razliku od prethodne faze kada se samo navodilo koje su reforme potrebne da bi se regija približila Evropskoj uniji, sada se navode kratkoročne i srednjoročne mere koje se trebaju sprovesti. Evropsko partnerstvo, projektovano za svaku od zemalja Zapadnog Balkana ponaosob shodno njihovim potrebama, treba da ubrza i pospeši izgradnju pravnih, institucionalnih osnova i administrativnih kapaciteta za usvajanje evropskih standarda i pravila. EU, takođe, uvodi nove instrumente kojima će potpomoći ovaj proces. Ovo podrazumeva njeno veće tehničko i finansijsko angažovanje radi podsticanja i ubrzanaja integracionih procesa u ovom regionu. Očigledno je, međutim, da će se ovaj proces u nekim svojim segmentima (uspostavljanje funkcionalne tržišne ekonomije, na primer) odvijati mnogo sporije nego u zemljama Srednje i Istočne Evrope. Kakva je budućnost procesa integracije zemalja Zapadnog Balkana u Evropsku uniju? Kada i kojim redom će zemlje ovog regiona postati deo evropske porodice naroda ujedinjenh pod zastavom EU? Pitanja na koja se odgovori mogu samo nazirati. Možemo reći da među balkanskim zemljama postoji (barem) jedna stvar oko koje postoji opšte saglasje, a to je brza integracija u EU. Političke elite u zemljama Zapadnog Balkana listom ističu priključenje Evropskoj uniji kao svoj primarni cilj, misiju od suštinskog značaja za budućnost svake od zemalja ponaosob i regiona u celini. Da li svojim konkretnim akcijama one realizuju ovako postavljen cilj na najbolji i najefikasniji način - to je već drugo pitanje. Celom regionu se, i pored ostvarenog napretka, upućuju ozbiljne primedbe koje su vezane za funkcionalnost demokratskih institucija i podelu vlasti na svim nivoima, puno poštovanje ljudskih i manjinskih prava. Tu su još i problemi suzbijanja organizovanog kriminala i korupcije kao i rašomonska tumačenja oko značaja saradnje ovih zemalja sa Međunarodnim sudom za ratne zločine u Hagu za dalju integraciju u EU. Van ovih, nazovimo ih problemima pravno-političke/institucionalne prirode, stoje i ekonomske prepreke za Zapadni Balkan. Trgovinske pogodnosti\npružene ovim procesom (pre svega otvaranje tržišta Unije ukidanjem carina) nisu iskorišćene na najbolji način budući da zemlje u regionu, usled slabo razvijenih privrednih sistema, nedovoljne konkurentnosti i neusaglašenosti sa standardima i kvalitetima svojih roba i usluga sa onima u EU, nisu povećale svoju izvoznu moć na tržišta EU. Razloge za to treba tražiti u skromnoj nacionalnoj proizvodnji, slaboj konkuretnosti i izraženo nestabilnom tržišnom i poslovnom okruženju koje odbija strane investitore. Ovo jesu problemi koji postoje, ali to nisu problemi koji se ne mogu rešiti. Prepreke i dalje postoje, ali proces je ipak pokrenut i povratka nema. Poslednje proširenje je dovelo Evropsku uniju na balkanske granice. Naš čežnjivi pogled sa ove, balkanske strane zlatnog kruga je mnogo bolji i pruža mnogo više nade od onog samo jednu deceniju pre. Ipak, ono što nas ne može radovati jeste da je to (i u dogledno vreme biće) pogled sa ove, druge strane.\nDocuments Similar To "ZAPADNI BALKAN" I EVROPSKA UNIJA\nDusica Beba Arsenov


GRAĐANI NE VERUJU U INSTITUCIJE, SUDOVE, TUŽILAŠTVA, A POSEBNO ISTIČU KORUPCIJU NA VIŠIM NIVOIMA\nGrađani Srbije uglavnom nemaju poverenja u institucije, posebno u pravosuđe i zakone, čije sprovođenje smatraju lošim, dok korupciju na visokom nivou vide kao veći problem od korupcije u zdravstvu, obrazovanju ili policiji, pokazalo je istraživanje o percepciji poglavlja 23 i 24 u pregovorima o članstvu u EU.\n"Poverenje u institucije nije sjajno", rekao je predstavnik Ipsos Stratedžik Marketinga Predrag Kurčubić na predstavljanju istraživanja koje je sprovedeno u okviru projekta "Argus" Novinske agencije Beta, koji je podržala Delegacija EU u Srbiji.\nKurčubić je dodao da je posebno izraženo negativno mišljenje o sudovima i tužilaštvu.\nPrema istraživanju, 71 odsto građana ne veruje u sudove, a 70 građana tužilaštvu, dok najviše poverenja imaju u policiju (46 odsto građana) i Vladu Srbije (44 odsto).\n"Sudstvo je izuzetno loše percipirano", rekao je Kurčubić i dodao da se stopa pozitivnih ocena kreće oko 15 odsto, dok više od 90 odsto građana smatra da sudski postupci traju duže nego što bi trebalo.\nViše od polovine građana, 52 odsto, smatra da su Vlada Srbije i njene institucije uspešne u borbi protiv korupcije, dok nešto manje od polovine, 46 odsto, smatra da nisu uspešne, rekao je Kurčubić.\nOn je rekao da se beleži pozitivan trend u percepciji borbe protiv korupcije u poslednje dve godine.\nKurčubić je naveo da je za građane Srbije korupcija na visokom nivou veći problem od korupcija u bolnicama, školama, među policajcima ili drugim službenicama.\nGrađani kao oblasti u kojima se mora postići napredak da bi se korupcija smanjila izdvajaju kontrolu finansiranja političkih partija i unapređenje kontrole porekla imovine političara, što izdvaja po 38 odsto ispitanika.\nZa građane je bitno i brže procesuiranje slučajeva za korupciju pred sudovima (46 odsto) i unapređenje mehanizama za oduzimanje imovine stečene krivičnim delima (42 odsto).\nVećina građana, 69 odsto, smatra da je u Srbiji prisutna dikriminacija, dok jedna četvrtina smatra da je nema, a 42 odsto da nije izraženija nego u EU, rekao je Kurčubić.\nIako većina građana smatra da treba stvoriti bolje uslove za prihvat azilanata, oko 60 odsto je reklo da bi im smetalo da se u sredini u kojoj žive izgradi prihvatilišta za azilante, rečeno je na predstavljanju izveštaja.\nVećina građana, 63 odsto, smatra da se zakoni loše sprovode, dok sedam odsto ili svaka 16. osoba smatra da se dobro sprovode, rekao je Kurčubić.\nGrađani, takođe, uglavnom smatraju nedovoljnim napore vlasti na suzbijanju droge.


Prolećni festival matematike na novosadskom PMF-u\nBack PRIVREDA INSTITUCIJE Prolećni festival matematike na novosadskom PMF-u\npetak, 05 april 2019 08:11\nNovi Sad će sledeće nedelje biti domaćin velikog susreta matematičara, od učenika srednjih škola, studenata, nastavnika i profesora matematike osnovnih i srednjih škola, pa do profesora i saradnika univerziteta i akademika.\nManifestacija Prolećni Festival Matematike će se održati od 8. do 13. aprila 2019, a organizatori su Prirodno-matematički fakultet u Novom Sadu, Društvo matematičara Novog Sada, Ogranak Srpske akademije nauka i umetnosti u Novom Sadu i Srpsko naučno matematičko društvo.\nProgram počinje u ponedeljak, 8. aprila, u Rektoratu, okruglim stolom pod naslovom „Informacione-komunikacione tehnologije i visoko obrazovanje“. Seminar „Bogoljub Stanković“ će u utorak ugostiti dva predavača sa Univerziteta Jyväskylä u Finskoj, a sreda veče je rezervisano za Naučni tribinu Ogranka SANU.\nU sredu pre podne će se, u Rektoratu UNS, održati „Matematički Podijum Mladih“, jedinstvena konferencija učenika srednjih škola Srbije, sa skoro duplo više prijavljenih saopštenja nego prošle godine. U okviru te manifestacije će biti i dodela nagrada najuspešnijim takmičarima (i njihovim mentorima) Južnobačkog okruga u 2019. godini. Peti Simpozijum „Savremeni problemi matematike“, koji je namenjen studentima osnovnih, master i doktorskih studija kao i profesorima matematike, održaće se u četvrtak na Prirodno-matematičkom fakultetu. Gosti Simpozijuma su predavači iz Beograda, Finske i Mađarske i oni će prikazati najnovije trendove u matematici.\nSubota, 13. april je rezervisana za profesore matematike osnovnih i srednjih škola, koji će u okviru akreditovanog Novosadskog matematičkog seminara slušati predavanja i uzeti učešće na radionicama sa temama iz metodologije matematičkog obrazovanja.\nSvi sadržaji manifestacije su otvoreni za sve zaiteresovane! Za detalje videti sajt Društva matematičara Novog Sada www.dmns.edu.rs.


Category: Dizanje tegova\nBronza za Tinu Pelajić\nU Beogradu je u subotu na stadionu Sportskog društva „Partizan“ održano prvenstvo države za seniorke a ujedno je održano i otvoreno prvenstvo Beograda. Klub dizača „Radnički“ je predstavljala Tina Pelajić koja je disciplinu trzaja na žalost završila bez podignute početne težine i na taj način ostala bez plasmana u biatlonu ali je sa podignutih 64 …\nAndrej Rang seniorski prvak Srbije\nU subotu je u velikoj sportskoj dvorani u Baču održano seniorsko prvenstvo Srbije u dizanju tegova u skladu sa preporukama Vlade i ministarstva zdravlja. Somborski „Radnički“ se na ovom najprestižnijem takmišenju pojavio sa svoja dva najbolja takmičara Lukom Petrikom i Andrejom Rangom. Na žalost odlukom trenera oba naša takmičara su nastupila u istoj telesnoj kategoriji …\nProšlog vikenda je u Subotici pod uslovima propisanim od ministarstva zdravlja održano juniorsko pokrajinsko i republičko prvenstvo u dizanju tegova. Boje somborskog „Radničkog“ branili su Tina Pelajić, Andrej Rang i Luka Petrik. Andrej Rang je svojim izvrsnim rezultatom i oborenim ličnim rekordom u izbačaju (90,125 ) ubedljivo nadmašio konkurenciju u svojoj kategoriji kako na pokrajinskom …


Telenor investira više miliona u razvoj mreže | MINA\nNaslovnicaMINA BusinessInvesticijeTelenor investira više miliona u razvoj mreže\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Telenor će kupovinom dodatnog spektra i ulaganjem u opremu u narednom periodu investirati više miliona EUR u razvoj mreže, saopštili su predstavnici kompanije.\nOni su objasnili da je Telenor, učešćem na aukciji spektra u organizaciji Agencije za elektronske komunikacije i poštansku djelatnost (EKIP), uz snažnu podršku novog vlasnika, mađarske kompanije 4iG, potvrdio da vjeruje u ovo tržište, i da će kao pokretačka snaga daljeg razvoja svojim uslugama ubrzati oporavak cjelokupne crnogorske ekonomije.\nIzvršni direktor Telenora, Branko Mitrović, kazao je da je učešće na aukciji spektra dokaz snažnog opredeljenja kompanije da razvija telekomunikaciono tržište u Crnoj Gori.\n„Zahvaljujući mreži vrhunskog kvaliteta koju imamo i daljom digitalizacijom društva u Crnoj Gori nastavićemo da radimo na stvaranju boljih prilika za sve“, rekao je Mitrović.\nIz Telenora su naveli da je 4iG počeo investicioni ciklus industrije 5G u Crnoj Gori obezbjeđujući optimalnu kombinaciju blokova radio spektra od 2,6 GHz TDD (vremenski dupleks) i FDD (frekvencijski dupleks).\nOni su dodali da Telenor dijeli viziju Crne Gore za razvojem digitalne ekonomije i inovacija, i snažno doprinosi da tehnologija budućnosti od Crne Gore napravi centar inovacija i na globalnom nivou.\n“Da bi 5G zaživio, neophodno je partnerstvo poslovnog i javnog sektora, Vlade i regulatora kao začetnika stvaranja novog eko-sistema. U tome se ogleda zrelost tržišta za primjenu nove tehnologije”, saopštio je Mitrović.\nIz kompanije su objasnili da će, u kombinaciji sa spektrom stečenim na prethodnim aukcijama, novi blokovi omogućiti da nastave da pružaju konkurentnu mrežu svjetske klase i u narednom periodu.\n„Blok 1×20 Mhz na 2.6GHz TDD dijelu spektra je idealan za buduće primjene u razvoju 5G tehnologije, posebno u dijelu konvergencije IT-a i sistemskih integracija što je i specijalnost 4iG Grupe. Ovaj spektar će biti koristan u obezbijeđivanju robustnog i efikasnog rješenja za 5G internet pristup crnogorskim domaćinstvima i malom biznisu, dok sa druge strane ima idealne karakteristike da omogući primjenu Industrija 4.0 privatne 5G mreže i digitalnih rješenja za crnogorsku privredu. Blok 2x15MhZ u FDD dijelu spektra omogućiće skoru podršku dinamičnom rastu 4G internet saobraćaja i omogućiti Telenoru da odbrani poziciju najbolje mobilne mreže, koju Telenor drži već dvije godine za redom“, navodi se u saopštenju.\nMitrović je kazao da su u kompaniji veoma zadovoljni ishodom aukcije.\n„Pored temelja za razvoj novih tehnologija, kupovina dodatnog spektra će već u narednim mjesecima svim korisnicima donijeti još bolju pokrivenost mobilnim internetom, brži prenos podataka i vrhunsko korisničko iskustvo čak i u periodima najgušćeg saobraćaja, npr tokom ljetnje sezone“, rekao je Mitrović.


Juventus poslao Pjacu na posudbu, problemi s Milikom i dalje “koče” Džekin transfer - BiH Vijesti\nŠto se tiče ulaznog transfera u Juventus, poljski napadač Arkadiusz Milik i Napoli svađaju se oko detalja vezanih za njegov transfer u Romu, što utiče na prelazak kapitena Bosne i Hercegovine Edina Džeke u torinski klub.\nS obzirom da je Milik “prva domina” koja treba da izazove lančanu reakciju, situacija se i dalje nije promijenila kako se saga o transferu u Romu i dalje nastavila i ni za milimetar nije promijenila.\nPoljak ne može da dovrši prelazak u rimski klub dok ne riješi otvorena pitanja sa Napolitancima, čiji predsjednik Aurelio De Laurentiis, uprkos činjenici da je pozitivan na korona virus, igra na “tvrdu” loptu.\nItalijanski mediji prenose da je jedan problem u vezi sa pravima reklamiranja Milikovog restoran riješen, ali ostali nisu ni blizu rješenja.\nMilik najprije mora da stavi potpis s Napolijem do juna 2022. godine kako bi mogao da poslije da potpiše za Romu kao pozajmljeni igrač uz obavezu kupovine po isteku ugovora.\nAli, to neće da učini dok se ne riješe brojna pitanja, uključujući i dvomjesečnu platu za sezonu 2020/21, kao i novčanu kaznu za pobunu ekipe iz decembra 2019. godine.\nSky Sport je otkrio da je razlika u mišljenju između Napolija i Milika otprilike vrijedna oko milion eura.\nU međuvremenu, Milik za predstojeću sezonu u Seriji A nije dobio broj na dresu za Napoli, što znači da je potpuno izvan ekipe, a istovremeno, Roma je zaglavila između mogućnosti da Edin Džeko večeras zaigra protiv Verone na otvaranju sezone i njegovog “već viđenog” prelaska u Juventus.\nOvo su stvari koje muškarci ne vole doživjeti u vezama\nCristiano Ronaldo je na društvenim mrežama pokazao svoj novi...\nMatsumoto Yamaga i Omiya Ardija odigrali su neriješeno u...\nMesut Özil, bivši njemački reprezentativac, izostavljen je iz ekipe...


Odmazda Kine zbog većih carina SAD - Jutarnji GLASnik\nPEKING– Kina nema drugog izbora osim odmazde za najnoviju rundu američkih tarifa kako bi zaštitila svoja prava i interese u svetu slobodne trgovine, saopštilo je danas kinesko Ministarstvo trgovine.\nIako se u saopštenju ne navodi vremenski okvir ili detalji o vrsti odmazde, SAD su direktno označene kao krivac za unošenje neizvesnosti u odnose između dve zemlje, ocenjuje CNBC.\n„SAD insistiraju na povećanju tarifa, što unosi novu neizvesnost u pregovore između dve strane. Nadamo se da će SAD prepoznati potencijalne negativne posledice takvih akcija i preduzeti ubedljive mere kako bi na pravovremen način popravile situaciju”, dodaje se u saopštenju, prenosi Tanjug.\nKinesko Ministarstvo dodaje i da SAD nisu bile „iskrene”, uz ocenu da su pregovori na ravnopravnoj osnovi jedini način za rešavanje spornih pitanja.\n„Kina ne može prihvatiti aktuelne jednostrane trgovinske akcije SAD”, izjavio je portparol tog ministarstva Geng Šuang, a prenosi Rojters.\nNa početku tarife će iznositi 10 odsto, a od 1. januara 2019. godine će biti povećane na 25 procenata, izveštava agencija AP, prenosi Tanjug.\nTramp je sinoć najavio ovaj potez koji će sigurno intenzivirati neprijateljstvo između Vašingtona i Pekinga, ocenjuju mediji.


EVROPA NEODLUČNA: Bez dogovora o sporazumu sa Turskom\n13:22h TUŽNA SUDBINA MAJKA PENSA: Evo gde sada boravi doskora drugi najmoćniji čovek u SAD (VIDEO)\nBAJDEN MENJA 20 DOLARA: Robinja umesto predsedika robovlasnika! Ovako će 11\t44\n07.03.2016. 22:11h 24.02.2017. 06:40h\nLideri Evropske unije ne mogu da se dogovore oko sporazuma o turskom planu za rešavanje izbegličke krize, javio je Rojters pozivajući se na neimenovanog zvaničnika EU.\nTURSKA UCENJUJE EU: Ankara ima 4 nova uslova za rešenje migrantske krize!\n"Nekim zemljama se zaista dopada ideja, ali ne mogu da prihvate dogovor večeras zbog veoma kratkog vremena za pripremu," rekao je taj zvaničnik. Lideri tih zemalja će, kako navodi, pozdraviti ambicioznije predloge Turske ali ne mogu da usklade sve tačke sporazuma večeras.\n"Potrebna su neka razjašnjenja. Radićemo intenzivno na tome narednih dna", rekao je on. Mađarska agencija MTI, u međuvremenu javlja da je premijer Viktor Orban stavio veto na direktno prebacivanje izbeglica iz Turske u Evropu što je bilo predviđeno nacrtom sporazuma EU i Turske. Sada se, kako navodi ta agencija, razmatra mogućnsot da se sklapaju posebni bilateralni sporazumi.\nPredsednik Evropskog parlamenta Martin Šulc izjavio je nešto ranije da je Turska tražila dodatnih tri milijarde evra od EU za zbrinjavanje migranata na svojoj teritoriji i najavio da je EP spreman da ubrza proceduru za dodelu tih sredstava, prenose agencije.\nU nacrtu sporazuma EU i Turske u koji je Rojters imao uvid kaže se da će EU udvostručiti iznos novca koji je ponudila Turskoj za pomoć u zbrinjavanju sirijskih izbeglica, a da će sirijske izbeglice biti direktno prebacivane iz Turske u EU. Ovaj nacrt dokumenta pripremljen na samitu EU-Turska predviđa akcije koje obe strane treba da preduzmu kako bi se okončala migrantska kriza, prenosi britanska agencija.\nTurska, shodno tome, treba da primi nazad sve iregularne migrante koji su iz te zemlje došli na grčka ostrva, dok bi EU potom trebalo da preuzme direktno iz Turske jednog sirijskog izbeglicu za svakog Sirijca koji readmisijom bude vraćen sa grčkih ostrva u Tursku. Turska treba da efikasno sarađuje sa EU i UNHCR da osigura relokaciju Sirijaca u članice EU, na osnovu formule "za jednog Sirijca koji je readmisijom vraćen sa grčkih ostrva u Tursku, jedan Sirijac će biti relociran u zemlje EU".\nEU će ponuditi još tri milijarde evra do kraja 2018. godine za pomoć Turskoj, što je dvostruko više nego što je prvobitno planirano. Brisel će pripremiti i otvaranje novih poglavlja u pregovorima o članstvu Turske zemlje u Uniju. EU će takođe uvesti viznu liberalizaiju za građane Turske do kraja juna, navodi Rojters. Brisel treba da potpuno evakuiše izbeglice sa grčkih ostrva i snosi troškove readmisije.\nTUŽNA SUDBINA MAJKA PENSA: Evo gde sada boravi doskora drugi najmoćniji čovek u SAD (VIDEO)\nEVO KAKO DA DOBIJETE 60 EVRA: Morate imati ličnu kartu, biti punoletni državljanin Srbije i prijaviti se putem kontakt centra 137\t2.4k\nSVAKA ČAST: Srbija 7. u svetu i 2. u Evropi po procentu vakcinisanog stanovništva! (FOTO, KURIR TV) 13 43\t965


Ne da(vi)mo Beograd: Ko o čemu Vučić o zaveri! – Balkanekspresrb.rs\nNe da(vi)mo Beograd: Ko o čemu Vučić o zaveri!\nIako se ne grlimo sa Klintonom, iako nam Toni Bler nije savetnik, iako nam na skupovima ne govori Gerhard Šreder, iako ne poklanjamo obradivu zemlju prijateljima iz arapskih zemalja i ne zastupamo subvencionisanje stranih firmi koje izrabljuju domaću radnu snagu, ipak jesmo međunarodno povezani, priznati i uvažavani\nJUTROS je na naslovnim stranama ponovo osvanuo “dokaz” da je žuta patka globalna zavera protiv Aleksandra Vučića.\nOvim putem želimo da potvrdimo da je pokret Ne da(vi)mo Beograd deo “globalne zavere”, da je deo svetskih tokova usmerenih protiv Aleksandra Vučića, Siniše Malog, Nebojše Stefanovića, ali i svih korumpiranih političara, protiv zloupotrebe institucija, instrumentalizacije pravosuđa, protiv posebnih beneficija za privilegovanu političko – ekonomsku elitu, protiv privatizacije javnih dobara, otimanja delova grada zarad štetnih megalomanskih projekata i svih vrsta protivzakonitih, netransparentnih, koruptivnih radnji na štetu građana.\nIako sa protestima u Brazlu i Moskvi nemamo nikakve veze, potvrđujemo da smo u svom delovanju podržani od “ozloglašenih” organizacija poput pokreta DiEM25 Janisa Varufakisa na čijem skupu u Rimu smo govorili pre par dana i gde se zastava sa patkom takođe viorila (slika kao dokaz u prilogu), kao i Barcelona en Comú, građanske platforme i gradske vlade Barselone koju predvodi gradonačelnica Ada Colau, sa čijim predstavnicima održavamo redovne kontakte. Zatim i od Međunarodne mreže za urbano istraživanje i akciju INURA, Marea Atlántica, građanske platforme i gradske vlade Korunje, Massa Critica, građanskog pokreta iz Napulja, Take Back the City iz Londona, Decide Roma iz Rima, Interventionistische Linke iz Berlina, Miasto Jest Nasze iz Varšave, Prava na grad iz Zagreba.\nIako se ne grlimo sa Klintonom, iako nam Toni Bler nije savetnik, iako nam na skupovima ne govori Gerhard Šreder, iako ne poklanjamo obradivu zemlju prijateljima iz arapskih zemalja i ne zastupamo subvencionisanje stranih firmi koje izrabljuju domaću radnu snagu, ipak jesmo međunarodno povezani, priznati i uvažavani.\nI zato je žuta patka iz Beograda, simbol prevare na koju ne nasednemo i o čijoj štetnosti smo izneli mnoštvo dokaza, dobro poznata i građanima Evrope, jer se za zlodela gradskih vlasti koje štiti Aleksandar Vučić daleko čulo. O napadima, medijskim podmetačinama, pritiscima i pretnjama na aktiviste i nepodobne novinare govorilo se i u Evropskom parlamentu i u Nemačkoj, Španiji, Italiji, Austriji i mnoštvu drugih mesta čiji novinari su pravili reportaže o Beogradu na vodi, prevari koja nam se potura kao san o progresu, njegovom fantomskom načinu sprovođenja i građanima koji ne pristaju da ćute.\nManir autokrata i populista širom sveta je da proteste karakterišu na sličan način. Njihova logika je da narod ne može biti protiv njih, jer su oni ti koji govore u ime naroda, pa je jedino objašnjenje da protiv vođa mora da rade neke moćne strane sile. Na ovaj način se branio svaki autokrata u skorijoj istoriji u ovom delu sveta, a i šire. Podsećamo da nijedan nije uspeo da ubedi ljude u ovu laž.(Press NDBeograd)♦\nJeremić: drugi krug je izvestan


Milačić: Patrijarh je mislio na identitetski genocid (video) - Sputnjik Srbija\n12:00 29.07.2018 (osveženo 13:17 30.07.2018) Preuzmite kraći link\nKomentarišući tu ocenu poglavara SPC, Marko Milačić, predsednik opozicione partije „Prava Crna Gora“, rekao je u emisiji „Sputnjik intervju“ da su Srbi u Crnoj Gori getoizirani, te da je to proces koji traje već najmanje tri decenije i koji sprovode ljudi koji su isto toliko dugo na vlasti u toj zemlji.\nPatrijarh je, uveren je Milačić, želeo da ukaže na katastrofalan položaj Srba u Crnoj Gori, a da li je ta izjava bila prestroga ili ne, prema njegovom mišljenju je manje bitno.\n„Položaj Srba u NDH bio je daleko gori jer su tamo, u Jasenovcu, Srbi sistematski ubijani zajedno sa Jevrejima i Romima. U Crnoj Gori još nemamo sistematsko ubijanje Srba, ali postoji jedan drugi oblik genocida — identitetski genocid. Ako treba da povučemo neku paralelu, smatram da je patrijarh Irinej mislio pre svega na to, jer je to proces koji je poguban u Crnoj Gori i to je ono kako se u stvari danas tamo radi. Naravno da niko ne očekuje da se bilo gde u svetu, u 21. veku, dogodi Jasenovac. Ali mehanizmi kontrole, okupacije i uništavanja jednog naroda sada se dešavaju na potpuno drugačije načine — putem jezika, pisma, slobode izjašnjavanja jednog naroda“, ocenjuje Milačić.\nPrema njegovim rečima, to je sistem koji je promovisan u duhu novog doba, a poslednjih decenija naročito je vidljiv u Crnoj Gori.\n„Ono što se u Crnoj Gori dešava na polju sistematskog uništavanja jednog većinskog jezika, jedinog pravog jezika — srpskog jezika, kao i sistematsko uništavanje i razdvajanje Crkve, ono što se dešava sa ćiriličnim pismom… to nećete naći, siguran sam, nigde na svetu — takvo uništavanje jednog bića većinskog naroda u Crnoj Gori, suštinski konstitutivnog naroda te zemlje. U tom smislu i treba razumeti tu izjavu patrijarha Irineja, koju ne treba definisati i promatrati kroz to da li je ona bila stroga ili ne, već šta ga je navelo da to kaže“, kategoričan je Milačić.\nReč je, dodaje on, o sistematskom uništavanju jednog identiteta u Crnoj Gori, a nasilni ulazak zemlje u NATO je samo finalizacija tog pogubnog antisrpskog i anticrnogorskog procesa.\n„Imamo situaciju da u Crnoj Gori, u kojoj živi 30 odsto deklarisanih Srba, a taj procenat bi sigurno bio veći da vlada atmosfera slobodnog izjašnjavanja, u javnoj upravi imamo svega pet ili šest odsto onih koji se izjašnjavaju kao Srbi. Istovremeno, u Vladi Crne Gore koja ima oko 15 ministarstava, šest resora pokrivaju pripadnici bošnjačkog manjinskog naroda. Hvala bogu da ima tu Bošnjaka, ali problem je u tome što tu nema niti jednog Srbina“, objašnjava Milačić.\nMarko Milačić gost Sandre Čerin u studiju „Sputnjika Srbija“.\nOn veruje da su strahovanja patrijarha Irineja da će vlasti Crne Gore oduzeti Srpskoj pravoslavnoj crkvi imanja, crkve i manastire, i proterati sveštenike i monahe Srbe potpuno opravdana.\n„Ovih dana sam posetio nekoliko manastira u Crnoj Gori, poput Manastira Svetog Arhangela Mihaila na Miholjskoj Prevlaci i Manastira Rustovo iznad Budve. To su sve prelepi manastiri i sada mi je potpuno jasno zašto Đukanović i ta ekipa hoće da preuzmu imovinu Crkve. Oni bi to vrlo rado, kako oni to vole da kažu, valorizovali, i verovatno bi i tu nikle neke višespratnice njihovih tajkuna, prijatelja, braće, kumova i slično. Mislim da je taj napad na imovinu SPC vrlo izvestan, jer oni za to pripremaju crnogorsku javnost već godinama i to pokušavaju da urade kroz formiranje alternativne crkve. Međutim, ta ’Crnogorska pravoslavna crkva‘, koja je na nivou neke loše organizovane nevladine organizacije, nedavno se i sama podelila, pa sve to dobija jednu karikaturalnu notu“, primećuje predsednik „Prave Crne Gore“.\nOn podseća da je Milo Đukanović svojevremeno i najavio taj „blickrig“ na Srpsku pravoslavnu crvu, ali je uveren da crnogorski predsednik u toj nameri neće uspeti.\n„Crkva uživa ogromno poverenje građana Crne Gore, a reč je o procentu koji ide iznad 70 odsto. Sva istraživanja takođe pokazuju da mitropolit Amfilohije uživa ogromno poverenje građana, te da je to poverenje nadpartijsko, jer u Crkvu idu i članovi DPS-a. Zato ako Đukanović zaista smatra da treba da uđe u tu igru, mislim da će se itekako okliznuti. Mitropolija crnogorsko-primorska je veliki stub društva i mi moramo kao društvo da na to odgovorimo“, poručuje Milačić.\nNa pitanje šta je Crna Gora dobila ulaskom u NATO, Milačić kratko kaže — ništa.\n„Članstvo u Alijansi će nam doneti puno toga lošeg, što vidimo iz iskustva drugih država. Tokom neviđene propagandne kampanje su nam govorili da će nam NATO integracije doneti benefite na polju ekonomije, što se nije desilo. Iako će oni možda reći da nije bilo dovoljno vremena da se to pokaže jer smo kratko u Savezu, mi maltene svih ovih godina vodimo tu NATO politiku i učestvujemo na ratištima. Dakle, nismo dobili ništa na polju ekonomije niti u domenu privlačenja direktnih stranih investicija, kao ni na polju bezbednosti. Crna Gora je iznutra jedna duboko nebezbedna zemlja, a ovo razračunavanje između kriminalnih klanova na ulicama po gradovima Crne Gore je neviđeno na prostoru čitave Evrope“, zaključuje Milačić za Sputnjik.\nPatrijarh srpski Irinej, Marko Milačić, SPC, Crna Gora, NATO


PRAKSA NA eduTV - Akademija lepih umetnosti i multimedija\nStručna praksa za najnaprednije znanje\nEduTV je neprofitabilna edukativna televizijska stanica koja emituje program za savremenog gledaoca, koji želi nove sadržaje i aktuelne teme na drugačiji, zanimljiv i interaktivan način.\nStudenti Akademije lepih umetnosti i multimedija imaju priliku da se detaljno upoznaju sa radom eduTV-a, kao i da stiču najnaprednija znanja iz ove oblasti, kroz praksu prilagođenu odseku koji pohađaju.\nBez obzira na to da li ste upisali odseke Dramske umetnosti, Likovne umetnosti, Dizajn ili Menadžment umetničke produkcije i medija, eduTV vam daje mogućnost da naučite sve veštine koje smatrate potrebnim kako biste postali kompletan umetnik.\nUčenje iz iskustva istaknutih stručnjaka\nIskoristite priliku, jer je Akademija lepih umetnosti i multimedija jedini fakultet koji svojim studentima nudi mogućnosti kao što je učenje iz iskustva istaknutih stručnjaka u realnim uslovima rada na televiziji, kroz snimanje emisija uživo i korišćenja najsavremenije opreme.\nProjekti sa prakse biće objavljeni i potpisani\nPored toga, svi vaši reprezentativni projekti, emisije, filmovi i drugi video-materijali biće emitovani na eduTV-u, kao i prilozi o vašim izložbama, predstavama i drugim uspesima. Takođe, moći ćete da radite i projekte za eduTV, prvu edukativnu TV stanicu u Srbiji i regionu.


Vivax ACP-12CH35AEMI R32 - M dizajn serija 3,81kW inverter inverter klima uređaj cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nVivax ACP-12CH35AEMI R32 - M dizajn serija 3,81kW inverter inverter klima uređaj cene\nTrenutno nemamo slike za Vivax ACP-12CH35AEMI R32 - M dizajn serija 3,81kW inverter\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Vivax ACP-12CH35AEMI R32 - M dizajn serija 3,81kW inverter inverter klima uređaj po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Vivax inverter klima uređaj ACP-12CH35AEMI R32 - M dizajn serija 3,81kW inverter na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Inverter klime cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Vivax Inverter klime, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Vivax ACP-12CH35AEMI R32 - M dizajn serija 3,81kW inverter inverter klima uređaj sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Vivax ACP-12CH35AEMI R32 - M dizajn serija 3,81kW inverter inverter klima uređaj. Pre kupovine, podatke za Vivax inverter klima uređaj ACP-12CH35AEMI R32 - M dizajn serija 3,81kW inverter proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Nikola Rađen, najnovije vesti - Naslovi.net\nDragan Stojković Piksi se pridružio akciji koja se sprovodi u našoj zemlji pod nazivom “Vakciniši se i ti“ i primio je vakcinu. Prema poslednjim podacima, u Srbiji je obavljeno ukupno oko 2,65 miliona vakcinacija protiv korona virusa, od čega je… »\nVATERPOLISTA Nikola Rađen osvrnuo se na svoj emotivni status s obzirom da je već nekoliko meseci u srećnoj vezi sa Milicom Ristić. - Što se tiče toga sve je u najboljem redu, tako da ne treba ništa da brinete. Niko meni generalno ne smeta, javne… »\nRađen i Krajinović primili vakcinu protiv koronavirusa\nVaterpolista Nikola Rađen i teniser Filip Krajinović vakcinisali su se danas protiv korona virusa u Zavodu za biocide i medicinsku ekologiju u Beogradu. Proslavljeni vaterpolista pozvao je sve građane da slede njegov primer i da budu ogovorni prema… »\nVakcinisali se Nikola Rađen i Filip Krajinović\nVakcinisali se Rađen i Krajinović\nVaterpolista Nikola Rađen i teniser Filip Krajinović vakcinisali su se protiv koronavirusa u Zavodu za biocide i medicinsku ekologiju u Beogradu. Proslavljeni vaterpolista pozvao je sve građane da slede njegov primer i da budu ogovorni prema zdravlju… »\nNikola Rađen i Filip Krajinović se vakcinisali protiv koronavirusa\nVaterpolista i teniser prvi srpski sportisti koji su se vakcinisali. Srpski sportisti Nikola Rađen, vaterpolista i teniser Filip Krajinović obavili su danas vakcinaciju protiv korona virusa. Njih dvojica su danas u centru za vakcinaciju primili prvu… »\nTiodorović: Epidemiološka situacija se ne poboljšava onako kako smo očekivali\nPožar progutao pet kamiona Gradske čistoće VIDEO\nNova pre 49 minutajoš 16 povezanih


Marky Ramone's Blitzkrieg 9. maja na Ritmu Evrope - Rock SvirkeRock Svirke\nMarky Ramone’s Blitzkrieg 9. maja na Ritmu Evrope\nNakon više nego tri uspešna nastupa u Srbiji, Marki Ramon (Marky Ramone) legendarni bubnjar čuvenog benda The Ramones biće zvezda ovogodišnjeg festivala Ritam Evrope koji će se održati 9. maja na Trgu slobode u Novom Sadu.\nOvo će Markiju biti četvrti nastup u Srbiji u poslednje vreme, buduću da je 2008. godine svirao na Exit festivalu, oktobra 2010. godine u Studentskom kulturnom centru u Beogradu i avgusta 2011. godine na Beer festu.\nNastupiće sa bendom Marky Ramone’s Blitzkrieg u čijem sastavu se nalazi i Majkl Grejvs (Michale Graves), bivši pevač sastava Misfits. Repertoar će činiti najveći hitovi grupe The Ramones.\nMarki je došao u grupu „Ramons“ 1978. godine, ali je nekoliko godina kasnije morao da ode na rehabilitaciju zbog alkoholizma, a po povratku 1987. bio je član grupe do raspada benda 1996. Sarađivao je sa brojnim bendovima, a kao član „Ramonsa“ ušao je u Rock & Roll Hall of Fame 2002. godine.\nRitam Evrope je tradicionalna manifestacija koja se svake godine održava na Dan pobede (9. maja) nad fašizmom na Trgu slobode u Novom Sadu u organizaciji Studenstkog kulturnog centra Novi Sad.


U-21: Otkaz Lazara Markovića\nMlada reprezentacija: Srnić umesto Markovića\nNapadač Benfike zbog povrede mora da propusti akciju mlade reprezentacije\nUtakmicama sa Kiprom i Severnom Irskom, reprezentacija Srbije do 21. godinu nastavlja takmičenje u kvalifikacijama za EP koje će 2015. godine biti odigrano u Češkoj. U duele sa dva neugodna rivala „orlići" ulaze kao apsolutni favoriti. Selektor Radovan Ćurčić imaće četiri dana da na pravi način ukomponuje ekipu. Dobru atmosferu u hotelu „M" pokvarila je vest o povredi Lazara Markovća. U meču između Benfike i Estroila, brzonogom napadaču stradala je zadnja loža pa se ipak neće vratiti u mladu selekciju. Selektor je brzo reagovao pa je umesto Markovića opremu zadužio debitant Slavoljub Srnić.\n- Povreda je bila jača od Lazara, dobili smo izveštaj lekarske službe Benfike, definitnvno nećemo moći da računamo na njega. Odlučio sam da zamenu potražimo u vidu razigranog Slavoljuba Srnića- jasan je Ćurčić. Pojačana Mitrovićem, Nastasićem i Đuričićem, Srbija želi svih šest bodova. - Očekuju nas dve teške utakmice, lakih rivala nema. Moramo na svakom meču da damo maksimum i pokažemo koliko vredimo. Imamo dobru ekipu, potrebno je da se kockice slože. Dobili smo vredna pojačanja i siguran sam da ćemo to iskoristiti na pravi način.Utakmicu sa Ircima igramo bez publike, nemamo tako veliku prednost domaćeg terena, ali pobeda svakako ostaje imperativ- završava Ćurčić.\nOdbranom „orlića" ponovo će komandovati Matija Nastasić. - Nemam problem da igram za ovu selekciju. Rado sam prihvatio poziv, čast mi je da budem tu za bilo koju ekipu Srbije. Spreman sam da pomognem. Imamo dobar tim, konkurencija je zaista jaka uveren sam da možemo da se plasiramo na EP- nema dilemu defanzivac Mančester Sitija.\nSlavoljub Srnić još uvek sanja budan. Posle sjajne partije i postignutog gola u duelu između njegovog Čukaričkog i Crvene zvezde, mladi „vezista" postao je „orlić". - Velika je čast biti deo nacionalnog tima. Nadam se da ću dobiti priliku da igram, zaslužio sam- ističe Srnić. Utakmica sa selekcijom Kipra na programu je 11. oktobra u Ahnu, dok će meč protiv Severne Irske biti odigran 15. oktobra u Gornjem Milanovcu još jednom bez prisustva publike.


Zlatan vozi do 27.septembra – ZoomUe\nby branko · 5 августа, 2015\nUŽICE- Gradsko veće donelo je odluku o raskidu ugovora sa „Zlatan prevozom“ zaključno sa 27. septembrom ove godine.\nUgovorom je ovom preduzeću bilo poveren prevoz putnika u gradskom i prigradskom saobraćaju, a do raskida je došlo iz više razloga; zato što prevoznik nije dostavio solo menicu, zbog nove Odluke o uslovima i načinu poveravanja prevoza putnika koju je donela Skupština grada i što je uspešno sproveden tender kojim je ova komunalna delatnost poverena „Bečej prevozu“.\nNa ovoj sednici odlučeno je da se raspiše oglas za izbor načelnika Gradske uprave za inspekcijske poslove i komunalnu policiju i data saglasnost na predlog rešenja kojim će javno komunalno preduzeće Bioktoš izvršiti raspodelu dobiti iskazane po završnom računu za prošlu godinu.\nU Zlatiborskom okrugu trenutno 15 hiljada potrošača bez struje\nTO Zlatibor učestvuje na sajmu u Berlinu\nNext story Izložba članova ULUS-a u Čigoti\nPrevious story Prijepolje dobija most na Limu, investicija 40. miliona dinara!


Od OMIKRONA zaista čuvaju SAMO OVAKVE MASKE: Stepen zaštite koji pružaju je čak 95 odsto, a evo KOLIKO KOŠTAJU U SRBIJI - Žena.rs\nMaske Foto: Profimedia\nVeliki broj evropskih država uveo je obavezno korišćenje FFP2 odnosno N95 maski. Takozvane "kljunaste" maske, ipak, retko se viđaju u Srbiji a profesorka Medicinskog fakulteta u penziji, pulmološkinja Dragana Jovanović, za Danas.rs kaže da bi upravo trebalo doneti preporuku da se koriste N95 maske, koje pružaju zaštitu od 95 odsto, ili N98 sa zaštitom od 98 odsto.\n– Iznenađuje činjenica da se kod nas, ali i u nekim drugim evropskim zemljama ne poklanja dovoljna pažnja vrsti zaštitnih maski koje se koriste kao inače jednoj od osnovnih protivepidemijskih mera. Slobodna procena bi bila da oko 90 odsto ljudi koje vidimo nose tzv. hirurške maske, često spuštene ispod nosa. Da podsetimo na činjenicu da tzv. hirurške maske imaju imaju višestruko manji stepen zaštite od prodora virusa u poređenju sa N95 ili N98 maskama. Nažalost, to se nije nikako pominjalo, naročito pred praznike kao upozorenje. Sve je eventualno ostalo na savetima kompetentnih stručnjaka samo osobama iz njihovog ličnog okruženja, kaže dr Jovanović za "Danas".\nInače, odluku o obaveznom nošenju FFP2 maski u prevozu i prodavnicama u Evropi je u vreme širenja delta soja prvo uvela Nemačka, a potom Austrija i Francuska.\nNemački Maks Plank institut procenio je da je rizik od zaražavanja tokom dužeg kontakta sa obolelim, pri čemu i zdrava i inficirana osoba nose FFP2 maske, manji od jedan odsto. Taj procenat se povećava ako osobe nose FFP2 maske koje ne naležu dobro na lice, ali iznosi opet tek četiri odsto.\nS obzirom na njihovu učinkovitost Nemačka je uvela obavezu korišćenja ovih maski, odlučivši pri tome i da značajn broj i besplatno podeli.\nDr Jovanović ističe da su maske koje pružaju visok stepen zaštite posebno važne u sadašnje vreme širenja omikron soja.\n– Možda je zanimljivo izneti podatak da je velika studija na preko milion slučajeva kovida u UK pokazala da iako je generalno rizik od bolničkog lečenja upola manji u odnosu na delta soj, vakcinisani buster dozom su imali 81 odsto manju verovatnoću da budu hospitalno lečeni, u odnosu na nevakcinisane, dok je taj rizik bio manji za 65 odsto kod onih koji su primili dve doze vakcine. Ali, s druge strane pokazalo se i u UK I u Južnoj Africi da dve doze Fajzer vakcine (slično i Moderna) štite od infekcije samo oko 33 odsto, dok u UK se iznosi podatak da buster doza ima efikasnost 75 odsto, što samo potvrđuje važnost nošenja odgovarajućih maski. U tom smislu je i alarmantan podatak, da iako vakcinisani sa dve doze imaju značajno manju učestalost teških oblika i manju smrtnost, istovremeno oni imaju značajno veći broj obolelih starosti od 30 godina i više, na 100.000 stanovnika, što još više ističe značaj prevencije transmisije nošenjem kvalitetnih maski, zaključuje dr Jovanović.\nNa samom početku pandemije, N95 maske u Srbiji bilo je praktično nemoguće pronaći, a bile su i znatno skuplje od hirurških maski. Situacija je danas drugačija, pa koštaju oko 30 dinara, dok su hirurške oko 10 dinara. Razlika u ceni nije toliko velika, a efikasnost N95 maske mnogo je veća.\n- Sadašnja cena dobrih maski je pristupačna. Ali, verovatno zato što se to ne ističe uopšte pri brojnim pojavljivanjima nas lekara u javnosti, građani ni ne razmišljaju o tome da bi ipak morali da nose maske N95, naročito u ovom periodu rapidnog širenja omikron soja virusa - zaključuje za Danas dr Dragana Jovanović, uz predlog da se ove maske mogu i besplatno deliti materijalno ugroženim kategorijama stanovništva.


Osmani najavila ukidanje uredbe o imenovanju Šalje za konzula u Pragu - Kosovo Online\n25. Novembar 2020. • 10:43\n"Generalni konzulat u Pragu i imenovanje tamošnjeg generalnog konzula u suprotnosti su sa bilo kojom diplomatskom i konzularnom praksom demokratskih zemalja. Nažalost, ovo nije jedini slučaj. To je loša praksa, koju moramo da prekinemo. Stoga će ta uredbe biti ukinuta", napisala je Osmani na društvenoj mreži Fejsbuk.\nNapomenula je i da je imenovanje generalnog konzula u Pragu, kao i druga imenovanja koja su objavljena ovih dana izvršio bivši predsednik Hašim Tači.\n"Uprkos mom zahtevu, do sada mi Vlada nije donela ni jedan dokument u vezi s diplomatskom službom", napomenula je Osmani.\nVjosa Osmani Češka konzulat ABK\nBivši ministar za infrastrukturu Ljumir Abdidžiku reagovao je povodom izveštaja da je sin bivšeg poslanika Hadži Šalje postao generalni konzul u Pragu u Češkoj i na Fejsbuku napisao da nema mesta iznenađenju za neuspehe kosovske, prema srpskoj diplomatiji.\nDPK o imenovanju konzula u Pragu: Nepotizam u javnom sektoru je plemenski mentalitet\nKoha: Velika Britanija ga nije primila za ambasadora, postavljen za konzula u Njujorku


Tabaković: Za sada nema povećanja kamatnih stopa u 2022.\nTanjug 28. decembra 2021. 10:27\nBEOGRAD – Guverner Narodne banke Srbije (NBS) Jorgovanka Tabaković izjavila je danas da u Srbiji neće doći do povećavanja kamatnih stopa na evro indeksirane kredite jer, kako kaže, iz Evropske centralne banke (ECB), čije odluke utiču i na naše tržište, govore da neće podizati kamatne stope.\nTabaković je navela da je Banka Engleske podigla kamatne stope, ali da američke Federalne rezerve (FED) i Evropska centralna banka (ECB) to još ne nameravaju.\n„ECB svoje programe kupovine aktive smanjuju i za sada ono što komuniciraju javno, kažu da neće biti povećanja kamatne stope, jer i oni, kao i mi, vode računa o tome da mi moramo zadržavanjem kamatnih stopa da podstičemo rast i potrošnju građana“, rekla je Tabaković za TV Prva.\nDa li će i kako, navodi, okolonosti dovesti do promene u odlukama ECB-a ostaje da se vidi.\n„Za sada ne postoji realan strah da će u 2022. godini da se povećavaju kamate na evro indeksirane kredite, jer veliki broj banaka koje su ovde kod nas pozajmljuju novac iz matica iz inostranstva, pa u toj meri mi zavisimo od tih odluka ECD-a“, istakla je Tabaković.\nGuverner je naglasila da je i ovoj situaciji važan kreditni rejting zemlje i da je od velikog značaja kada nam kreditne rejting agencije kažu da je Srbija zdržala kreditni rejting i poboljšala izglede za investicioni.\n„To za građane znači da imaju sigurnost da Srbija ide dobrim putem i to znači da će zadržavanje kamatnih stopa za godinu dana ostati ili porasti gotovo beznačajno“, rekla je Tabaković.


Portal Indikator.ba uručio plaketu HIFA OIL grupaciji za "Poslovni potez godine" - Indikator.ba\nPortal Indikator.ba uručio plaketu HIFA OIL grupaciji za "Poslovni potez godine"\n4.5.2018 06:00 | Indikator.ba\nPredstavnici poslovnog portala Indikator.ba uručili su priznanje "Poslovni potez godine" rukovodećim ljudima grupacije HIFA Oil Tešanj dodijeljeno za preuzimanje LB.Profile GmbH, njemačke kompanije sa najdužom tradicijom proizvodnje profila za vrata i prozore.\nPortal Indikator.ba odao je priznanje tešanjskoj grupaciji vrednujući činjenicu da je jedna bh. komapnija preuzela značajnu njemačku kompaniju, što je prava rijetkost, i time napravila snažan iskorak na tržišta regije i Evropske unije.\nIzražavajući zahvalnost portalu Indiktor.ba što je nagradio ovaj poslovni iskorak Grupacije, ostvaren preko firme-kćerke EURO ROAL, Kenan Ahmetlić, izvršni direktor i član Uprave Hifa Oil Grupacije, kazao je da ovo bila samo jedna od sedam investicija u 2017. godini u kojoj je grupacija pokrenula snažan investicioni ciklus.\n- Mi smo došli do faze kada nema više prostora da se u određenim sektorima širimo na tržištu Bosne i Hercegovine koje je prezasićeno u pojedinim segmentima. Izlazak na tržište Evrope bio je neminovnost, istakao je Ahmetlić.\nOn je dodao da je HIFA grupacija postala konkurent evropskim igračima, a ono što je izdavaja od ostalih konkurenata jesu pouzdanost, fleksibilnost i brzina.\n-Za razliku od velikih sistema mi smo puno brži u donošenju odluka i to je ono što mi možemo pružiti Evropi u odnosu na našu konkurenciju, naglasio je Ahmetlić.\nIzvršni direktor HIFA OIL grupacije Vanan Hadžiselimović kazao je da je odluka o preuzimanju LB.Proifle donesena nakon dubinske analize i sugestija kćerinskih kompanija, prije svega firme EURO ROAL, koje su htjele zaokružiti svoj asortiman.\n- Sada smo u fazi restrukturiranja kompanije LB.Profile koja daje solidne rezultate i nadamo se da ćemo u ovoj godini, samo godinu dana nakon investicije, u jednom pravom pozitivnom smislu poslovati, rekao je Hadžiselimović.\n"Izbor najboljeg poslovnog poteza" projekat je koji je portal Indikator. ba, jedan od vodećih poslovnih medija u BiH koji egzistira sedam godina, pokrenuo 2012. godine. Odluka o najboljim potezima menadžera kompanija i drugih aktera u privredi donosi se na osnovu mjesečnih analiza oko 500 informacija koje se svakodnevno prikupljaju iz različitih izvora (printani i elektronski mediji, web sajtovi, berzanski izvještaji...). Mjesečna rangiranja redovno se objavljuju na portalu Indikator.ba, a na kraju godine donose se odluke o dodjeli godišnjih priznanja.\n"Najbolji poslovni potez" u 2017. godini portal Indikator.ba bira uz stručnu konsultantsku pomoć uvaženih ekonomista iz BiH i regije, a na osnovu kriterija utvrđenih u Pravilniku o dodjeli priznanja.\n"Poslovni potez godine" svake godine postaje sve širi i veći projekat koji uključuje sve veći broj saradnika i konsultanata, te postaje sve prepoznatljiviji i cjenjeniji u moru poslovnih i drugih priznanja koja se dodjeljuju.\nPri tome, analitičari koji rade na projektu ne uvažavaju samo brojke i ekonomske pokazatelje, nego vrednuju važne poslovne odluke koje imaju širok odjek u javnosti, donose bitne pozitivne promjene, te predstavljaju pozitivan primjer koji kao takav treba biti uzor za druge subjekte.


Na Novom naselju se krio ruski gradonačelnik osumnjičen za korupciju\nBivši gradonačelnik Sergejevog Posada, Viktor Bukin, uhapšen je u Novom Sadu na osnovu poternice Interpola. Pedesetjednogodišnji građanin Rusije uhapšen je 30. decembra na Novom naselju, prenosi sajt 021.\nMeđunarodna poternica za Bukinom raspisana je zbog sumnje u ozbiljne finansijsko-ekonomske zločine na teritoriji Rusije. Rusija je protiv bivšeg gradonačelnika pokrenula krivični postupak zbog iznude mita od kompanije "Pravni centar partnerstvo" obećavši tom prilikom da će gradska administracija isplatiti novac kompaniji koji joj duguje.\nZnajući za odluku suda o Moskvi koja je stupila na snagu 21. januara 2014. godine po kojoj je gradska vlast bila dužna da isplati kompaniji 47,8 miliona rublji, Bukin je preko posrednika zatražio od direktora kompanije da mu kao mito da 50% od ukupnog iznosa.\nGradonačelnik je već tad bio van zemlje i nije se više vraćao na teritoriju Rusije. U poslednje vreme Bukin je stalno boravio u Novom Sadu.\nU decembru prošle godine Bukin je podneo ostavku.\nGradonačelnik Prištine demantuje da je bio uhapšen\nPušten iz pritvora bivši gradonačelnik Berana sa saradnicima\nHAPŠENJE U NOVOM SADU Kao na filmu: Maskirani policajci RAZVALJUJU VRATA, upadaju u stan i hapse pljačkaša kladionice (VIDEO)


Sazdanović je rekao da zaraženi radnici ne rade, a svi oni koji su bili u kontaktu sa njima, nalaze se u izolaciji, te je zbog toga Klinički centar angažovao sve dodatne kadrovske resurse.\n"Specijalizanti hirurgije, njih 32, juče su završili obuku i od danas su u kovid bolnicama kao pomoć našim infektolozima, pulmolozima, i anesteziolozima", rekao je Sazdanović.\nOn je kazao da se u odnosu na ranije talase epidemije sada suočavaju sa "importovanim" slučajevima zaraze, odnosno zaražavanjem osoblja van bolnice.\n"U julu smo imali relativno malu zaraženost, sada je to na 3,2 do 3,3 odsto od ukupnog broja zaposlenih, što je podnošljivo", rekao je Sazdanović.\nOn je naveo da je zahvaljujući zapošljavanju novih zdravstvenih radnika u poslednjih pet godina KC Kragujevac sada spreman za ovakve situacije.\n"Za pet godina zaposlili smo 570 ljudi i sada ukupno imamo 2.705 zaposlenih. Najveći broj lekara je zaposlen krajem aprila ove godine, pred kraj prvog talasa epidemije. Tada smo zaposlili 245 novih radnika, od toga 117 lekara", rekao je Sazdanović.


Nikolić-Tadić: Zajednički u rešavanju važnih pitanja\nNikolić i Tadić su u izjavi novinarima u Predsedništvu Srbije istakli da je uslov za rešavanje tih pitanja što skorije formiranje Vlade Srbije, a Nikolić je istakao "da neće oklevati da mandat poveri onome ko obezbedi većinu od 126 poslanika u Skupštini".\nTadić je po završetku izjave pred kamerama pružio ruku Nikoliću i predložio poziranje za zajedničku fotografiju ispred zastave Srbije, a zatim su obojica otišli i odbili da odgovaraju na pitanja novinara.\nNikolić i Tadić, koji su se do pre 10 dana u kampanji međusobno teško optuživali za kriminal i uništavanje Srbije, danas su demonstrirali "dobre odnose" tako što je Tadić najavio da će mu "biti veliko zadovoljstvo" da prisustvuje inauguraciji Nikolića, koji\nje uzvratio da bi reč "bivši predsednik trebalo izbrisati iz zakona, jer je teška".\n"Predsednik Tadić i ja smo razgovarali o tome kako Srbija treba da izgleda u budućnosti i mislim da je ovo bila prva iole demokratska primopredaja vlasti, jer predsednika Tadića nije zamenio predsednik neke druge političke stranke i zato naša saradnja može da bude mnogo bolja nego do sada. Složili smo se da imamo jedinstveni cilj - da Srbija napreduje i da u saradnji ostvarimo ciljeve koje su nam dali\ngrađani tako što su nam dali skoro isti broj glasova na predsedničkim izborima. Očekujem da se ovakva saradnja nastavi", rekao je Nikolić.\nNikolić je izrazio zahvalnost Tadiću jer će njih dvojica sarađivati "potpuno otvoreno" i jer je Tadić svestan da nema previše vremena i da Vlada mora da bude brzo konstituisana.\nNikolić je naveo da se sa Tadićem dogovorio da "intenziviraju razgovore" o postizanju konsenzusa za Kosovo, jer to nije pitanje ni za predsednika država niti za predsednika Vlade, nego za sve građane.\n"Ovo je bio razgovor ne samo o prenosu nadležnosti, nego i o tome kako bi u budućnosti trebalo da funkcionišu institucije Srbije. Zavisno od toga ko će formirati Vladu i ko će btii premijer, biće neophodna sinergija na svim nivoima vlasti i koordinacija oko svih važnih pitanja - očuvanja teritorijalnog integriteta zemlje, spoljne\npolitike i ekonomske politike u skladu sa zakonskim nadležnostima", rekao je Tadić.\nOn je naveo da će inauguracijom Nikolića i njegovim prisustvom na tom događaju Srbija dokazati da je demokratska zemlja u kojoj "institucije funkcionišu uz apsolutno poštovanje".\nPredsednik Demokratske stranke Boris Tadić juče je prihvatio da bude mandatar za sastavljenje nove Vlade Srbije.


Turizam i Zagađenje - EkoSpark.com\n» Turizam i Zagađenje\nŠtetne posledice velikog broja turista na malom mestu zavise od mnogo faktora i različito se ispoljavaju od mesta do mesta:\n1. Morska letovališta\nMnoga Evropska obalska područja trpe posledice prekomernog razvoja masovnog turizma. Najveći problemi su destinacije na Mediteranu i za sada nema izgleda da će se situacija popraviti. Severne i zapadne obale Evrope privlače veliki broj turista ali se ne suočavaju sa tako velikim ekološkim posledicama kao obale Sredozemnog i Crnog mora. One su rezultat velike koncentracije turista, smeštajnog i infrastrukturnog razvoja, generisanja čvrstog i tečnog otpada i obima saobraćaja, a mogu biti umanjene zoniranjem i drugim merama prostornog planiranja.\nUticaj turizma na obalske zone:\nIzgradnja hotelskih kompleksa i smeštajnih kapaciteta bez razmatranja njihove vizuelne kompatibilnosti sa lokalnim arhitektonskim stilom;\nGubitak prirodnih staništa i biodiverziteta;\nNedostatak ili odsustvo prerade kanalizacione vode i efluenta;\nNeodrživa eksploatacija prirodnih resursa – vode za piće i populacije ribe;\nSaobraćajne gužve u priobalju;\nIzgradnja nove putne mreže i parking-prostora;\nPromena lokalnih tradicija i načina života.\n2. Gradovi i kulturna baština\nVeliki broj posetilaca kulturno-istorijskih tekovina u mnogim gradovima sveta uzrokuje ekološke probleme kao što su saobraćajne gužve i degradacija spomenika i starih zdanja. Ovaj vid turizma je u ekspanziji.\n3. Prirodni parkovi i zaštićena područja\nBroj posetilaca ekološki osetljivih lokacija se uvećava usled povećanog interesovanja za neistraženom prirodom širom planete. Glavni problemi nastaju zbog intenzivnijeg kretanja putničkih automobila takvim područjima i vrhunaca perioda koncentracije turista na takvim mestima koja su blizu velikih naseljenih mesta.\nRazličiti nivoi zaštite mogu da utiču na smanjenje broja posetilaca i kretanje kroz ova osetljiva područja. Prirodni i nacionalni parkovi su već pod velikim pritiskom broja posetilaca, potrebe za raznovrsnošću aktivnosti na otvorenom i povećanjem smeštajnih kapaciteta. Interesovanje za divlji svet privlači turiste koji dovode do erozije staza i degradacije terena šetanjem ili vožnjom bicikala, a i remete sezone parenja divljih životinja što vodi u velike oscilacije njihove populacije.\n4. Ruralne zone\nSeoski turizam je tradicionalno popularan u Evropi. Pojedine turističke aktivnosti ovog tipa, kao što je eko-turizam koji može da smanji štetne uticaje na okolinu, postaju sve više popularni. Druge rekreativne aktivnosti, kao što su golf, lov i skijanje zahtevaju pažljivo planiranje, naročito preostala područja netaknute divljine.\nLov vrši veliki pritisak na populaciju divljači i velika je briga u mnogim regijama gde razvoj putne mreže čini lovišta dostupnijim, što narušava stabilnost šumskih ekosistema a pojavljuje se i fragmentacija prirodnih staništa. Nedostatak efikasnih propisa o lovnom turizmu i njihovo sprovođenje, česta pojava u zemljama centralne i srednje Evrope, dovodi do prekomernog izlova divljači i krijumčarenja primeraka retkih vrsta.\n5. Planinski centri\nPlanine su naročito tokom zimskih meseci mesta koja su izložena turistčkoj ekspanziji.\nZimski sportovi i rekreativne aktivnosti su postale veoma popularne i povećale atraktivnost planiskih sportsko-rekreativnih centara i odmarališta. Planine su same po sebi specifične jer zbog svoje udaljenosti podržavaju bogate biodiverzitete koji uspevaju da ostanu netaknuti.\nIntenzivne skijaške aktivnosti remete balans delikatnih eko-sistema i kumulativno gledano, predstavljaju veliki problem u formi velike koncentracije turista na malom mestu, krčenja šuma i intenzivnog auto-saobraćaja. Razvoj skijaških infrastruktura predstavlja možda i najveći problem, a pokušaji da se taj problem reši do sada su vodili samo u njegovu dislokaciju na drugo mesto.\nPored skijanja, značajne efekte imaju i erozija usled pešačenja, vožnje terenaca u prirodi van asfalta i planinski biciklizam. Ove aktivnosti kontrolišu se određivanjem zona i putem drugih mera prostornog planiranja.\nBabin Zub, Srbija\nUticaj turizma na planinske zone:\n1. Krčenje šuma i povećanje pojave lavina;\n2. Vizuelna degradacija pejzaža;\n3. Nestanak prirodnih staništa i uznemiravanje ugroženih vrsta putem rada ski-liftova i žičara, skijanje van određenih staza, vožnja terenaca i utabavanja snega;\n4. Prerada otpadnih voda i zagađenje vode (hemikalije koje se primenjuju u pripremanju ski staza povećavaju prisustvo azota i fosfora);\n5. Izduvni gasovi automobila i autobusa štete drveću u živom svetu u celini;\n6. Stvaranje veštačkog snega ima za rezultat neodrživu potrošnju vode;\n7. Skijanje u uslovima tankog snežnog pokrivača doprinosi eroziji i uništava osetljivu vegetaciju;\n» LINKOVI :\n1. Ekološke Posledice


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Odmaralište za penzionere gotovo do kraja jula\n18. 02. 2019. 19:40 >> 19:08 3\nOdmaralište za penzionere gotovo do kraja jula\nRadovi na izgradnji odmarališta za penzionere u Ulcinju biće završeni do kraja jula, a usluge tog objekta i kvalitetne sadržaje moći će da koriste penzioneri iz čitave Crne Gore, saopšteno je iz Ministarstva rada i socijalnog staranja.\nKako su naveli iz tog Vladinog resora, ministar rada i socijalnog staranja Kemal Purišić, koji je bio u radnoj posjeti Ulcinju, obišao je sa direktorom Fonda penzijskog i invalidskog osiguranja (PIO) Dušanom Perovićem objekat koji će se koristiti za kvalitetniji odmor i rekreaciju penzionera u odnosu na dosadašnje uslove.\nIz Ministarstva su kazali da je za rekonstrukciju hotela Vlada kroz budžet Fonda PIO obezbijedila 2,3 miliona eura.\nKako su naveli, rekonstrukcijom će se proširiti kapaciteti na 120 ležajeva, što je povećanje za 25 kreveta i time će biti obezbijeđeni dodatni sadržaji koji će omogućiti da penzioneri usluge tog odmarališta koriste tokom cijele godine.\nPurišić je podsjetio da se za finansiranje penzijskog sistema u ovoj godini planira izdvajanje više od 435 miliona eura.\nPerović je kazao da je zadovoljan dinamikom radova na rekonstrukciji objekta za penzionere i da očekuje da će radovi biti završeni u planiranom roku.\n„Penzioneri iz čitave Crne Gore će moći da koriste usluge odmarališta i kvalitetne sadržaje kakvi su bazeni i saune, kao i dobiti odgovarajući medicinski tretman“, kaže se u saopštenju.\nPurišić je naveo da će Vlada i ubuduće kroz različite programe podrške i oporavka nastaviti da pomaže najugroženije penzionere u Crnoj Gori.\nPovoljni uslovi za ljetovanje penzionera u CG\nZa pomoć najugroženijim penzionerima obezbijeđeno 300 hiljada eura\nObezbijeđen novac za isplatu pomoći penzionerima\n06. 05. 2020. 1\n07:35 Novi bilans: Najmanje 16 stradalih u Indiji


KAKAV MORA BITI MEĐUNARODNI MENADŽER? Istraživanja pokazala šta su kvaliteti kosmopolitskih menadžera\nŠOK-SLIKE IZ BEOGRADA, KAFIĆI NE RADE ALI NEMA VEZE! MI SMO IPAK SELI: 4 53\t487\n01.11.2020. 10:02h 02.11.2020. 10:19h\nBrojni stručnjaci u oblasti poslovne psihologije i ljudskih resursa naglašavaju da je za internacionalne menadžere važno da budu u stanju da se nose sa nacionalnim razlikama u poslovanju, uključujući kulturne razlike u hijerarhiji, humoru, asertivnosti i radnom vremenu.\nU Francuskoj, Nemačkoj, Italiji i velikom delu Azije smanjenje plata povezano sa učinkom posmatra se kao otkrivanje nedostataka nekih članova kolektiva. Redovni sastanci timova i pisanje izveštaja koji zahtevaju pružanje povratnih informacija u Sjedinjenim Američkim Državama i većini Evrope doživljavaju se pozitivno, ali nemački menadžeri ih vide kao „prisilno teranje radnika da priznaju svoje neuspehe“.\nKako da se u ovakvim suprotnostima snađe menadžer međunarodnog poslovanja?\nMeđunarodni menadžer mora da bude kulturno svesniji i da u svakom trenutku pokazuje veću osetljivost od svojih kolega koji posluju u granicama jedne države. Prilagoditi se kulturi i vrednostima stranih zemalja istovremeno podržavajući kulturu i vrednosti matične kompanije nije lako. Iako je najbolji način da se ovo postigne pružanje prilike menadžerima da steknu iskustvo u inostranstvu, sadašnja zdravstvena situacija, ali i troškovi slanja ljudi u inostranstvo, stoje na putu ovoj dobroj praksi. Zato kompanije traže alternative: kratkotrajna upućivanja i razmene, ili multikulturni projektni timovi koji funkcionišu na daljinu.\nPsihog Stefan Vils, ekspert za razvoj menadžmenta, i Kevin Baram, specijalista za internacionalni menadžment i autor nekoliko bestselera na ovu temu, sproveli su istraživanje na više od 60 uspešnih međunarodnih rukovodilaca u kompanijama raznorodnih profila i iz različitih zemalja.\nOno što su izveli kao zaključak, nakon podrobnog razgovora sa ovim vrhunskim profesionalcima, jeste da međunarodni uspeh ne može u potpunosti da se pripiše stručnosti i poslovnim veštinama. Naravno, ogroman deo uspeha internacionalnih menadžera zavisi od njihovog odličnog poznavanja posla, ali njihov zaključak je da su svima njima zajedničke i određene lične veštine. Ova dva stručnjaka podelila su te lične veštine u četiri velike grupe:\nemocionalna energija i\nEvo kako bi se u najkraćem mogla opisati ličnost uspešnog multinacionalnog menadžera.\n1. Međunarodni menadžer mora da bude u stanju da se nosi sa kognitivnom složenošću i da zna kako da sagleda probleme iz različitih složenih uglova. Za to mu je potrebno široko obrazovanje, radoznalost, strpljenje i otvoren um.\n2. Zbog rada u nepoznatim i raznovrsnim kulturnim okruženjima, međunarodni menadžeri teško mogu da se, prema kompetencijama i sigurnosti u sebe, porede sa lokalnim stručnjacima. Zato je veoma važno da svoje nedostatke u poznavanju kulture u kojoj rade kompenzuju drugim, ličnim veštinama – kulturnom empatijom, osećajem skromnosti i veštinom aktivnog slušanja.\n3. Dobar internacionalni menadžer mora da ima snažnu energiju i sposobnost da doda dubinu i kvalitet interakcijama kroz svoju emocionalnu samosvest i otpornost, sposobnost da prihvati rizik i bude u stanju da se osloni na podršku sopstvenog znanja, ali i kolektiva u kome radi.\n4. Međunarodni menadžer treba da pokaže psihološku zrelost. Ova osoba bi trebalo neprestano da ima želju za učenjem, osećaj za organizaciju vremena i lični moral, koji će mu omogućiti da se izbori sa raznolikošću zahteva postavljenim pred njim.\nUkoliko posedujete ove osobine, trebalo bi da ozbiljno razmislite o usavršavanju u oblasti međunarodnog menadžmenta. Najveća prednost obuke u sferi internacionalnog biznisa jeste to što ćete steći bogat set prenosivih veština – sa svojom stručnošću moći ćete lako da menjate kompanije u potrazi za najboljom ponudom, a sva vaša znanja idu sa vama.\nmenadžmentbiznisinternacionalno poslovanjelični razvojmeke veštinekarijeraglobalno poslovno okruženjemeđunarodno poslovanje\nŠOK-SLIKE IZ BEOGRADA, KAFIĆI NE RADE ALI NEMA VEZE! MI SMO IPAK SELI: Neki jednostavno ne haju, misle korona neće mene (FOTO) 4 53\t487


Opštinski odbori SNS širom Južnog Banata predali liste za lokalne izbore - Radio televizija Pančevo\n5. marta 2020. 18. oktobra 2020. 0751\nListu su predali poverenik Opštinskog odbora Srpske napredne stranke Kovačica, Milan Garašević, u pratnji poverenika mesnih odbora svih naseljenih mesta opštine Kovačica.\nNa listi Aleksandar Vučić – Za našu decu, među kandidatima za 29 odbornika lokalnog parlamenta su, pre svega, mladi i perspektivni ljudi i istaknuti pojedicni iz različitih oblasti. Ovoga puta na listi Opštinskog odbora Srpske napredne stranke nalazi se i 40% žena, odnosno 12.\nDan nakon raspisivanja lokalnih izbora, Opštinski odbor Srpske napredne stranke predao je listu lokalnoj izbornoj komisiji. Na Opštinskoj izbornoj komisiji je da proveri ispravnost predatog materijala nakon čega se izborna lista verifikuje.\nU slučaju nepravilnosti, predavač liste ima pravo da iste ispravi u roku od 48 sati.\nSamo dan nakon raspisivanja lokalnih izbora, Opštinski odbor SNS Opovo predao je Opštinskoj izbornoj komisiji lokalnu izbornu listu „Aleksandar Vučić – Za našu decu“ sa overenim potpisima i kompletnom dokumentacijom.\nZajedno sa svojim saradnicima dokumentaciju je predao predsednik Opštinskog odbora dr Zoran Tasić, a članovi Opštinske izborne komisije konstatovali su da su svi propisani dokumenti predati.\nTasić se zahvalio građanima na podršci u prikupljanju potpisa i poverenju koje imaju u politiku Srpske napredne stranke i predsednika Aleksandra Vučića.\n„Moram da se zahvalim prvenstveno građanima Opštine Opovo, koji su u velikom broju podržali ne samo listu Srpske napredne stranke na lokalnim izborima već i na pokrajinskim i republičkim. Za nešto manje od 24 časa uspeli smo da prikupimo više od 600 potpisa što više govori da su građani Republike Srbije i Opštine Opovo prepoznali politiku Aleksandra Vučića i Srpske napredne stranke i da podrška ovako velikog broja ovde u opovu potvrda dobre politike koja se vodila prethodne četiri godine“, izjavio je Tasić\nU narednih 24 časa Opštinska izborna komisija pregledaće detaljno dokumentaciju i ako je sve u redu, izborna lista se verifikuje, a u slučaju konstatovanja nekih nedostataka, predavač liste ima rok od 48 časova da uočene nedostatke ispravi.\n“Hvala svim građanima Opštine Plandište što su u velikom broju podržali kako našu listu na lokalnim izborima, tako i liste za pokrajinske i parlamentarne izbore. Ovo samo pokazuje koliko građani imaju poverenja u nas, u sve ono što godinama radimo i stvaramo, što se borimo za bolju i sigurniju budućnost naše dece. Ovakav odziv i podrška veliki je zalog za budućnost jer pokazuje da građani žele da nastavimo sa dobrim radom, uporno i još jače i hrabrije, onako kako nas tome svakodnevno inspiriše predsednik Aleksandar Vučić. Ovakva snažna podrška je vetar u leđa za sve nas kojima građani daju svoje poverenje, ali i velika odgovornost da se borimo za sigurniju budućnost i da u toj borbi ne posustanemo, istakao je predsednik Opštinskog odbora SNS Plandište, Jovan Repac.\nLista “Aleksandar Vučić – Za našu decu” Opštinskog odbora Srpske napredne stranke prva je u Beloj Crkvi koja je predata Opštinskoj izbornoj komisiji za predstojeće lokalne izbore, zakazane za 26. april.\nIzbornu listu “Aleksandar Vučić – Za našu decu” predali su kandidati za odbornike, na čelu sa nosiocem liste Nenadom Živanovićem.\nOdmah posle raspisivanja lokalnih izbora, stanovnici opštine Bela Crkva, u velikom broju, došli su u prostorije Opštinskog odbora SNS Bela Crkva, kako bi dali svoje potpise za listu i izrazili svoju podršku boljoj budućnosti Srbije i viziji Aleksandra Vučića.\nAleksandar Vučić i Srpska napredna stranka su za Belu Crkvu i Srbiju učinili više nego sve stranke skupa od uvođenja višestranačja. To naši građani znaju, to naši građani vide i Srpska napredna stranka ubedljivo će pobediti na svim nivoima vlasti, rekao je Nenad Živanović, posle predaje liste za odbornike Skupštine opštine Bela Crkva.\nNa Opštinskoj izbornoj komisiji je da proveri ispravnost predatog materijala, posle čega se izborna lista verifikuje. U slučaju nepravilnosti, predavač liste ima pravo da iste ispravi u roku od 48 sati.\nNikoleta Dragaš 31. jula 2018. 4. novembra 2018.\nStručnjaci upozoravaju: Kupujte samo kontrolisane mesne proizvode!


Izvoz domaćeg IT sektora 200 miliona dolara do kraja godine\nIzvoz domaćeg IT sektora 200 miliona dolara do kraja godine – Personal magazin\nDo kraja ove godine očekuje se rast IT tržišta u Srbiji od pet odsto, a izvoz sektora informacionih tehnologija od oko 200 miliona dolara, rekla je sekretarka Udruženja za informatičku…\nDo kraja ove godine očekuje se rast IT tržišta u Srbiji od pet odsto, a izvoz sektora informacionih tehnologija od oko 200 miliona dolara, rekla je sekretarka Udruženja za informatičku delatnost Privredne komore Srbije (PKS) Jelena Jovanović.\nPrema njenim rečima, na Okruglom stolu „Budućnost IKT tehnologija kod nas i u svetu“, loš podatak je da se usluge i dalje slabo koriste, a više od 70 odsto kompanija bavi se samo „outsourcingom“, zbog čega je neophodna dobro osmišljena promocija domaćih softverskih rešenja, kako na domaćem, tako i svetskom tržištu.\nDirektorka marketinga u „Telegroupu“ Dijana Gligorijević ukazala je da iako je hardver u svetu odavno prestao da bude glavni fokus IT industrije, to nije slučaj u našoj zemlji. U Srbiji 38, 9 odsto ispitanika Republičkog zavoda za zapošljavanje kaže da ne želi da koristi elektronske javne servise, koji bi im olakšali život, a iza takve izjave stoji ogromna količina neznanja. Osim toga, za pohađanje informatičkih kurseva zainteresovan je svega jedan odsto populacije. Iako su mnogobrojne aplikacije, po kojima možemo da budemo konkurentni, instalirane i dostupne, problem predstavlja nedostatak korisnika. IT skeptici, generalno, predstavljaju problem ove grane industrije u našoj zemlji, ukazala je Gligorijević.\nUčesnici su ukazali i da je vidljivost domaće softverske industrije u zemlji pod velikim znakom pitanja. Koliko mediji, ili same kompanije promovišu svoje usluge i koliko je interesovanje unutar kompanije za upoznavanje novih tehnologija i želje za spoznajom onoga što se nudi.\nMilovan Matijević, analitičar IT tržišta, odgovorima učesnika na pitanja treba li srpsko IT tržište da dostigne nivo od 250 evra ulaganja u IT po glavi stanovnika do 2020. godine i može li srpsko IT tržište da raste prosečnom stopom od 15 odsto godišnje, što bi značilo udvostručavanje svakih pet godina, pokazao je da potencijal postoji, ali tržište ne može toliko da raste. U krizi je proces reverzibilan, na IT tržište gleda se kao na mogućnost povećanja rasta, tako da su investicije veće, dok u poslovanju u doba jake ekonomije, veliki bruto društveni proizvod „vuče“ IT.\nUčesnici su razmotrili svetske trendove u ovoj oblasti, kao što su klaud kompjuting, umrežavanje, „grid“ tehnologije, uticaj IKT na nove modele privređivanja i svakodnevni život, uticaj društvenih mreža i novih modela poslovanja, problem obrazovanja koji zaostaje za potrebama budućih primena IT i perspektive domaće proizvodnje softvera.\nOkrugli sto, na kojem su učestvovali predstavnici “Telegrupa”, “Asseco SEE“, „Gartner“, „Mineco computers“, „Tehnomanija“, „Klaster ICT Network“, „Arcadia Consulting“, organizovali su Društvo za informatiku Srbije I Udruženje informatičke delatnosti Privredne komore Srbije.\nIzvoz domaćeg IT sektora 200 miliona dolara do kraja godine was last modified: October 28th, 2011 by Redakcija\n100 miliona Kineza koristi mobilne telefone treće generacije\nPuštena u rad Foto-naponska solarna elektrana na Fakultetu tehničkih nauka


Crna Gora traži da Srbija izruči Svetozara Marovića | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tCrna Gora traži da Srbija izruči Svetozara Marovića\nMinistarstvo pravde Crne Gore uputilo je Ministarstvu pravde Srbije molbu za izručenje bivšeg predsednika Državne zajednice Srbije i Crne Gore Svetozara Marovića radi odsluženja zatvorske kazne, na koju je pravosnažno osuđen u Crnoj Gori.\nMinistarstvo traži i da sin Svetozara Marovića Miloš zatvorsku kaznu od godinu dana odsluži u Srbiji, čije je državljanin, prenosi RTCG.\nKako se navodi u saopštenju Ministarstva pravde Crne Gore, i pre podnošenja molbe za izručenje, samim raspisivanjem međunarodne Interpolove poternice, stvoreni su svi pravni preduslovi da Svetozar Marović bude uhapšen u Srbiji, kako bi bio izručen Crnoj Gori, „kao što je to slučaj sa drugim licima koje naša zemlja potražuje i čija se izručenja iz Srbije redovno i ažurno realizuju“, prenosi CDM.\nMinistarstvo ističe da očekuje da će upućivanje molbe za izručenje Svetozara Marovića dodatno podstaći srpske nadležne organe na ispunjavanje međunarodnih obaveza, odnosno, kako se navodi, lišavanje slobode Marovića i njegovo izručenje Crnoj Gori.\nTo ministarstvo je srpskim nadležnim organima prosledilo zamolnicu Osnovnog suda u Kotoru, kojom je zatraženo da zatvorska kazna u trajanju od godinu dana, koja je izrečena Milošu Maroviću, bude izvršena u Srbiji.\n„Indikativna je i odluka nadležnih organa Republike Srbije da Milošu Maroviću, licu pravosnažno osuđenom za organizovani kriminal, bude dato državljanstvo i da mu na taj način bude omogućeno da izbegne odsluženje zatvorske kazne u državi u kojoj je počinio teško krivično delo i u kojoj je pravosnažno osuđen“, saopštilo je Ministarstvo pravde Crne Gore.\nCrna GorahapšenjeizručenjeSRBIJASvetozar Marović


Željko Obradović i Bogdan Bogdanović\nFuriozno je krenuo Fener na terenu velikog rivala i već posle prve četvrtine (29:6) bilo je jasno da će slaviti pobedu u zaostalom meču 28. kola prvenstva.\nŽocova ekipa je do kraja povećavala razliku i pregazila tim trenera Velimira Perasovića u njegovoj "Abdi Ipekči" areni.\nEfes je samo u drugoj četvrtini bio ravnopravan rival gostima (23:21), a preostale dve je izgubio poput prve (13:23, 15:23).\nNajefikasniji u pobedničkom timu bio je Ekpe Judo sa 22 poena, uz sedam skokova i pet asistencija, a pratio ga je Bogdan Bogdanović sa 15 poena i osam dodavanja za koš. Nikola Kalinić je ubacio devet poena i dodao tri skoka.\nU Efesu je nejefikasniji bio Ertel sa 14 poena.


USVOJEN ZAHTEV IZETBEGOVIĆA: Ustavni sud BiH poništio rezultate referenduma u RS - Kurir\nKažu da nije u skladu sa Ustavom Kažu da nije u skladu sa Ustavom USVOJEN ZAHTEV IZETBEGOVIĆA: Ustavni sud BiH poništio rezultate referenduma u RS\n19:06, 01.12.2016. 3\nUstavni sud BiH danas je doneo odluku o poništavanju rezultata referenduma održanog 25. septembra u Republici Srpskoj, sa obrazloženjem da ta odluka nije u skladu sa Ustavom BiH.\nNa plenarnoj sednici u Sarajevu Ustavni sud je usvojio zahtev člana Predsedništva BiH Bakira Izetbegovića i drugih "za rešavanje ustavnopravnog spora sa entitetom Republika Srpska" u vezi sa Odlukom o raspisivanju republičkog referenduma od 15. jula, saopšteno je iz Suda.\nKako se navodi, ta odluka je doneta zato što je referendum sproveden na osnovu Odluke o raspisivanju republičkog referenduma od 15. jula za koju je Ustavni sud utvrdio da nije u saglasnosti sa Ustavom BiH, te suprotno nalogu Ustavnog suda iz Odluke o privremenoj meri od 17. septembra.\nSud je utvrdio da navedena odluka nije u saglasnosti sa Ustavom BiH zato što je njom utvrđeno referendumsko pitanje o kojem već postoji konačna i obavezujuća odluka Ustavnog suda, koju su dužni da poštuju svi organi i institucije javne vlasti, navodi se u saopštenju, prenosi RTRS.\nDODIK: Neće Izetbegović određivati dan nastanka naše Republike Srpske\nSKANDAL U BiH: Izetbegović i pre referenduma tražio da Dodik bude priveden!\nDODIK: Priča o referendumu je završena, ali o Ustavnom sudu BiH nije\nDODIK: Svojim odnosom prema referendumu opozicija je sebe delegitimisala\nDODIK: Država se ne pravi hapšenjem političkih protivnika


Mladi zmajevi saznali imena protivnika u kvalifikacijama\nKategorija: Omladinske selekcije (M)\nU sjedištu UEFA u Nyonu danas je obavljen žrijeb kvalifikacionih grupa za Evropsko prvenstvo „U-21“ reprezentacija, koje će biti održano u Gruziji i Rumuniji 2023. godine.\nDogovoren prijateljski susret sa Crnom Gorom\nRukovodstvo NS/FS BiH dogovorilo je odigravanje još jedne prijateljske utakmice, nakon martovskog duela sa Kostarikom. Riječ je o prijateljskom susretu „A“ selekcija BiH i Crne Gore koji će se igrati drugog juna (02. 06. 2021.) u Bosni i Hercegovini.\nDanas je u Sarajevu pod predsjedavanjem predsjednika NS/FS BiH Elvedina Begića održana 63. sjednica Izvršnog odbora na kojoj su razmatrana aktuelna pitanja u vezi sa predviđenim programskim aktivnostima u radu organa i tijela NS/FS BiH za naredni period.\nImamo zajednički cilj i moramo raditi svi kao jedan\nPress konferencija na kojoj je predstavljen novi selektor „A“ reprezentacije Bosne i Hercegovine Ivaylo Petev održana je danas u prostorijama NS/FS BiH u Sarajevu.\nSpremni smo da otvorimo kvalifikacije pobjedom\nFutsal reprezentativci Bosne i Hercegovine se u Zenici pripremaju za utakmicu kvalifikacija za EURO 2022. sa Sjevernom Makedonijom.


Pokrenuta procedura za promenu Ustava, sednica 7.juna - Politički.rs\nBEOGRAD – Skupština Srbije, jučerašnjom odlukom Odbora za ustavna pitanja i zakonodavstvo koji je procenio da je predlog Vlade Srbije za promenu Ustava u skladu sa Ustavom i zakonom, pokrenuta je procedura za promenu Ustava, a predsednik parlamenta Ivica Dačić najavio je da će zakazati posebnu sednicu posvećenu predlogu za promenu Ustava najverovatnije za 7.jun.\nOn je objasnio da nakon toga, Skupština Srbije, ponovo to usvaja i o roku od 60 dana mora da bude održan referendum.\nKako je rekao, Ustavom je propisano da većina građana izašlih na referendum podrži predložene ustavne promene.\n“To je plan za nekoliko narednih meseci i u tom smislu, Narodna skupština je juče praktično započela aktivnosti na promeni Ustava”, rekao je Dačić novinarima u parlamentu.\nOn je istakao da će se paralelno sa tim voditi i javna rasprava o predlozima amandmana koji će tek biti definisani, na osnovu nacrta i predloga koji je već bio predmet razmatranja Venecijanske komisije koja je dala pozitivno mišljenje.\nDačić je pojasnio da Predlog za promenu Ustava koji je predložila Vlada Srbije sada u ovoj formi ne sadrži konkretan predlog amandmana već je to samo ideja da se Ustav menja u oblasti nezavisnosti pravosuđa, pre svega u načinu izbora sudija i tužilaca.\nKako kaže, o tome se sada glasa, i to se prvo mora usvojiti, a nakon toga Odbor za ustavna pitanja praktično piše amandmane.\n“Javna rasprava je inače obavljena još pre dve-tri godine, ali upravo iz želje da se saslušaju svi predlozi, pa i onih koji su možda protiv toga su započeta javna slušanja i biće nastavljena svake nedelje, I trajaće sve dok se ne definiše sam tekst amandmana”, rekao je Dačić.\nOn je naveo da za definisanje amandmana ne postoje ustavni rokovi. “Postoji samo načelni rok da izmena Ustava mora da počne i da završi isti saziv skupštine”, rekao je Dačić.\nKako je naveo, to znači da u slučaju da bude vanrednih parlamentarnih izbora to mora da se desi pre toga.\nSRS: Konsultovanje Venecijanske komisije oko izmena Ustava uvreda za pravnu struku\nTags: IVICA DAČIĆ PROMENA USTAVA REFERENDUM USTAV SRBIJE\nPrevious Šapić: Logično je da budem kandidat za gradonačelnika\nNext Jelena Milić: Pogrešno je KFOR popunjavati snagama iz regiona


Mladost je u poslednjem kolu jesenjeg dela šampionata, za vikend, dočekala 1. maj iz Rume, savladavši ga sa 2:0. Bila je to 15. pobeda tima sa Novog naselja u 19 mečeva.\nU prvom delu sezone su samo dva puta bili poraženi, a u isto toliko navrata su igrali nerešeno sa protivnicima. Nakon 19 kola Mladost je ubedljivo prva na tabeli Srpske lige Vojvodine sa >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << 47 bodova, dok Radnički i Vršac sa 36 poena dele drugo mesto.\nMladost ujedno ima najefikasniju odbranu i napad u šampionatu - primili su samo 11 golova, a postigli 48. Najubedljiviju pobedu ostvarili su na domaćem terenu, sredinom oktobra, kada su dočekali Dunav, koji su savladali rezultatom 8:0. Ubedljivo su slavili i protiv Slobode iz Novih Kozaraca, koju su pobedili rezultatom 6:1.\nMeđutim, čak i ukoliko Mladost na kraju sezone završi kao prva na tabeli Srpske lige Vojvodina, to joj ne garantuje mesto u Prvoj ligi Srbije (PLS), što bi bio istorijski uspeh za novonaseljski klub.\nPrema odluci Fudbalskog saveza Srbije, na kraju sezone iz Prve lige Srbije ispada čak osam klubova, a u 2021/22. godini će se takmičiti 16 timova - osam timova koji su zadržali mesto u PLS, te šest klubova koji se nisu izborili za opstanak u Superligi Srbije. Samo dva mesta rezervisana su za timove iz trećeg ranga, te će se za te pozicije boriti pobednici srpskih liga, koje su podeljene na četiri grupe - Istok, Zapad, Vojvodina i Beograd.\nMladost je uspela za veoma kratko vreme da pređe put od Novosadske lige, petog ranga, do prvog mesta u Srpskoj ligi Vojvodina. Uspon Mladosti započeo je dolaskom nove uprave u klub, ali i pronalaženjem generalnog sponzora u građevinskoj kompaniji GAT.\nPosebno je zanimljivo kako se Mladost domogla plasmana u treći rang, s obzirom na to da deo zasluga odlazi i pandemiji korona virusa, koja je dovela do prekida niželigaških takmičenja, tačno u momentu kada je Mladost preuzela prvo mesto na tabeli Vojvođanske lige Jug. Zanimljivu priču o tome možete da pročitate na OVOM LINKU.


Nagrada će biti uručena predstavnicima škole danas u 18 sati u Francuskom institute u Beogradu, u prisustvu Beranžer Kensi, ambasadorke zadužene za pitanja klime, ministarke za poljoprivredu i zaštitu životne sredine u Vladi Republike Srbije, Snežane Bogosavljević Bošković, Oskara Benedikta, zamenika šefa Delegacije EU i Kristin Moro, ambasadora Francuske u Srbiji.\nOvoj svečanosti će prethoditi svečano otvaranje izložbe "Klima, pod uglom od 360°" koju Francuski institut u Srbiji organizuje u okviru Francusko-srpskog meseca nauke, kada okuplja partnere sa kojima radi na naučnim projektima saradnje i popularizacije.\nOve godine tema su "Ekološki izazovi: a da se aklimatizujemo?" a okvir je 21. konferencija Ujedinjenih nacija o klimatskim promenama (COP21) koju Francuska dočekuje i kojom predsedava od 30. novembra do 11. decembra 2015. godine.\nTim povodom, Francuski institut u Srbiji priređuje izložbu, radionice, predavanja kao i takmičenje na kojem je učestvovalo 22 osnovne i srednje škole iz Srbije, a Tehnička škola iz Pančeva dobila je drugu nagradu u svojoj kategoriji za projekat informisanja stanovnika Pančeva o rizicima vezanim za životnu sredinu pod naslovom “Ne budimo deo problema, budimo deo rešenja”.\nŠkola 23 maj pančevo


Janković je rekla da treba raditi na zakonskim regulativama, kako bi se ostvarile jednake pravne mogućnosti za sve.\n- Nema razloga da zbog nekih zakonskih praznina transrodne osobe imaju problema u svakodnevnom životu - kazala je Brankica Janković.\nŠef delegacije Evropske unije u Srbiji Majkl Devenport ocenio je da je održavanje Parade ponosa pokazatelj Srbije kao zemlje u kojoj se ostvaruju ljudska prava.\nUpitan da prokomentariše veliko prisustvo policije, Devenport je zahvalio pripadnicima policijskih snaga na profesionalnom obavljanju posla i na tome što svi učesnici Parade ponosa mogu da se osećaju bezbedno.\nGovoreći o mogućnostima da se u Srbiji dozvole istopolni brakovi, Devenport je kazao da mnoge evropske zemlje o tome raspravljaju i da postoje pojedina dobra rešenja.\nDevenport je ukazao da je njegova zemlja - Velika Britanija, to nedavno rešila na prihvatljiv način.\nJanković: Srbija neguje antifašizam, nema porasta antisematizma


Predsedavajući Saveta ministara BiH Zvizdić u Bukureštu\nBy Mladen Dragojlovic / Објављено на: May 16, 2019\nPredsedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine Denis Zvizdić sastao se danas u Bukureštu sa rumunskom premijerkom Vioricom Dăncilă.\nTokom sastanka, najviše je razgovarano o mogućnostima za unapređenje ekonomske saradnje, evropskih integracija i regionalne saradnje. Zvizdić je rekao da su politički odnosi dve prijateljske zemlje veoma dobri i bez otvorenih pitanja.\nOn je pozdravio rumunsko predsedavanje EU i zahvalio se Rumuniji na održavanju teme proširenja kao jednog od prioriteta svog predsedavanja.\nOn je izrazio interes BiH za produbljivanje i jačanje saradnje u oblastima evroatlantskih integracija i ekonomskih odnosa sa naglaskom na unapređenje trgovinske razmene. Što se tiče područja u kojima postoji zajednički interes, Zvizdić je naglasio poljoprivredu, energetiku, automobilsku i mašinsku industriju, IT sektor, turizam i zaštitu životne sredine.\nPremijerka Dăncilă čestitala je Zvizdiću na impresivnim rezultatima koje je Savet ministara BiH postigao u protekle četiri godine. Ona je istakla da Rumunija snažno podržava integraciju BiH u EU i NATO i izrazila spremnost Rumunije da pruži političku i tehničku pomoć Bosni i Hercegovini kako bi ubrzala put ka EU.\nDăncilă je takođe dodala da Rumunija želi da ojača i poboljša saradnju sa BiH, posebno ekonomsku, kroz povezivanje privrednih komora i preduzetnika. Ona je naglasila da je Zapadni Balkan deo Evrope, te da Rumunija podržava status kandidata BiH i da je jedina garancija trajnog mira, stabilnosti i ekonomskog razvoja regije članstvo u EU i NATO-u.\nZvizdić se zahvalio Rumuniji na podršci integraciji BiH u EU i NATO i potvrdio podršku BiH Rumuniji kao nestalnoj članici Saveta bezbednosti UN-a za period 2020-2021. Premijerka Dăncilă se zahvalila na podršci BiH za kandidaturu Rumunije kao nestalne članice Saveta Bezbednosti UN-a, saopšteno je iz Saveta ministara BiH.\nTokom posete Bukureštu, Zvizdić se također susreo s potpredsednicom Predstavničkog doma (Senat) rumunskog parlamenta Karmen Mihalcescu te razgovarao o unapređenju političkih odnosa i parlamentarnoj suradnji.\nNa sastanku je istaknuto da su bilateralni odnosi dobri i bez otvorenih pitanja, ukazujući na spremnost za intenziviranje saradnje, njen dalji razvoj i poboljšanje uzajamne koristi, posebno na sastancima visokih funkcionera i multilateralnoj saradnji kroz međunarodne organizacije i regionalne inicijative.


Kuburović: Izmene Ustava nakon parlamentarnih izbora | Insajder\nKuburović: Izmene Ustava nakon parlamentarnih izbora\nMinistarka pravde Nela Kuburović izjavila je da će započeti proces izmene Ustava Srbije najverovatnije završiti sledeći saziv Skupštine Srbije posle redovnih parlamentarnih izbora. O tim izmenama će se na kraju izjašnjavati i građani Srbije na referendumu.\n"Prvi put se nalazimo u situaciji da menjamo Ustav, a ne da donosimo novi, što je daleko duži i komplikovaniji proces. S obzirom na to da su na proleće i redovni parlamentarni izbori, mislim da će novi saziv plenuma biti u prilici da završi započeti proces, uzimajući u obzir vreme i složenost postupka", rekla je Kuburović za "Kurir" a prenosi Beta.\nOna je podsetila da je rad na izmenama počeo u junu kada je Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo Skupštine Srbije usvojio Predlog za izmenu Ustava, koji je Vlada uputila.\nDodala je da dvotrećinska većina poslanika treba da se izjasni o tome da želi izmene. Nakon toga bi Skupština trebalo da sprovede javne konsultacije i da Odbor za ustavna pitanja sačini konačan tekst izmena o kome će ponovo izjašnjavati poslanici.\nOna je navela da je cilj izmena Ustava "jačanje nezavisnosti sudstva i samostalnosti tužilaštva kroz postupak izbora nosilaca pravosudnih funkcija, iz kojeg će biti isključene Skupština i Vlada". Najavljene izmene Ustava međutim deo struke i javnosti ne vidi u tom svetlu, već naprotiv, veruju da će se njima oslabiti nezavisnost sudstva.


Časopis Industrija :: Prijave za „Bubble Cup 15“ traju do 30. maja – iskoristite svoju šansu\nMicrosoft razvojni centar u Srbiji poziva sve zainteresovane studente i srednjoškolce da se prijave na međunarodno takmičenje u programiranju „Bubble Cup 15”, koje se ove godine održava samo za učesnike iz Srbije.\nKvalifikacije za ovogodišnje takmičenje počele su 6. maja i trajaće do 6. juna, dok je finale planirano na jesen, uživo u Beogradu.\nPrijave su otvorene od početka kvalifikacija, do 30. maja na bubblecup.org.\nBubble Cup je timsko takmičenje u programiranju i rešavanju algoritamskih zadataka koje se organizuje još od 2008. godine. Za cilj ima povećanje popularnosti programiranja među učenicima i studentima, promovisanje timskog rada, kao i da okupi talentovane mlade programere iz cele zemlje.\nU finale takmičenja plasiraće se naboljih 8 srednjoskolskih i najboljih 8 univerzitetskih timova.\nDo sada je veliki broj finalista takmičenja Bubble Cup svoju karijeru nastavio upravo u Majkrosoft razvojnom centru.\nO pravilima takmičenja zainteresovani se mogu informisati na internet portalu www.bubblecup.org, putem mejla bubble@bubblecup.org ili preko FB stranice.\nRazvojni centar kompanije Microsoft u Srbiji (Microsoft Development Center Serbia – MDCS) prvi je razvojni centar ove kompanije u Jugoistočnoj Evropi. U njemu se razvijaju softveri i aplikacije koje koriste milioni ljudi širom sveta.\nOtvoren 2005. godine, kao četvrti razvojni centar kompanije Microsoft, tim u Srbiji danas čini više od 500 perspektivnih, mladih ljudi, vrhunskih stručnjaka iz oblasti kompjuterskih nauka i primenjene matematike.


VIDEO – Stotine hiljada ljudi na ulicama Barselone: Sukobi demonstranata sa policijom, paralisan grad | BL Portal\nVIDEO – Stotine hiljada ljudi na ulicama Barselone: Sukobi demonstranata sa policijom, paralisan grad\n18. Oktobra 2019. 20:52\nMaskirani demonstranti sukobili su se s policijom u centru Barselone petog dana protesta zbog izricanja zatvorskih kazni katalonskim separatističkim vođama.\nDemonstranti su bacali kamenje i konzerve na policajce i zapalili kante za smeće na jednom od glavnih bulevara, prenio je Rojters.\nNa hiljade njih mahalo je katalonskim zastavama i uzvikivalo „sloboda za političke zatvorenike“.\nBarselona i cijela sjeveroistočna Katalonija blokirane su zbog brojnih štrajkova i demonstracija organizovanih u znak protesta zbog presude katalonskim separatistima.\nOpšti štrajk je organizovan na poziv sindikata koji zagovaraju nezavisnost Katalonije, a hiljade demonstranata pristižu u Barselonu, gdje će uveče tokom masovnog protesta zatražiti oslobođenje zatvorenih katalonskih separatista, prenosi AP.\nOpšti štrajk je organizovan na poziv sindikata koji zagovaraju nezavisnost Katalonije, a hiljade demonstranata pristižu u Barselonu, gdje će uveče u masovnom protestu zatražiti oslobođenje zatvorenih katalonskih separatista, prenosi AP.\nŠpanske vlasti su saopštile da je otkazano 57 letova, a učesnici protesta su još jutros zatvorili granicu s Francuskom i još najmanje 25 saobraćajnica. Znatno je smanjen i broj polazaka vozova, a brojne prodavnice i fabrike su takođe zatvorene. Zatvorena je i čuvena katedrala arhitekte Antonija Gaudija Sagrada familija (Svijeta porodica), jer su demonstranti blokirali ulaz u nju.\nAuto-puteve koji vode ka gradu okupirali su učesnici pet marševa organizovanih iz drugih katalonskih gradova, a njima su se pridružili i poljoprivrednici na traktorima. Zdravstveni zvaničnici su naveli da su u protestima održanim u četvrtak uveče povrijeđene 42 osobe, kao i da je uhapšeno 16 osoba, od kojih je osam poslato u zatvor.\nMinistar unutrašnjih poslova Fernando Grande Marlaska izjavio je da vlasti prate jednu manju grupu koja izaziva incidente na specifičnim mjestima. On je dodao i da turisti bez problema i straha za bezbjednost mogu da posećuju Barselonu.\nKako je dodao, smanjenje potrošnje struje palo je u petak za sedam odsto, što je, prema njegovim riječima, pokazatelj da štrajk nema većeg uticaja.\nU ponedjeljak je Vrhovni sud u Madridu osudio devet katalonskih lidera na zatvorske kazne od devet do 13 godina zbog organizovanja referenduma o nezavisnosti 2017. godine, a od tada su u Barseloni počeli protesti u kojima je tom gradu nanijeta šteta od 1,5 miliona evra