Kako se navodi u saopštenju Ministarstva za povratak i zajednice, dokument ima za cilj da predstavi demografski profil raseljenih lica na Kosovu.\n“Ovim dokumentom, predviđeno je da se identifikuju potrebe raseljenih lica kao i načini kako bi oni dobili pristup svojim pravima. Dokument o profilizaciji, pored Uredbe o raseljenim licima koja je usvojena početkom ove godine, će biti od velike koristi s obzirom da smo u procesu izrade nove Strategije 2019-2022. kao i inicijative o donošenju Zakona o raseljenim licima. Sve ovo zajedno je deo inicijativa gospodina Jevtića sa jasnom vizijom i ciljevima”, rekao je generalni sekretar MZP Nenad Stojčetović, tokom predstavljanja dokumenta.\nNakon procesa profilisanja MZP planira da da snažnu podršku u vidu obezbeđivanja neophodnih koraka u cilju omogućivanja da se raseljenima obezbedi smeštaj, obrazovanje, zdravstvena zaštita, bezbednost, povratak i zaštita imovinskih prava, uključujući i potrebu da se reše slučajevi uzurpacije privatne imovine.\n„Sve ove oblasti zahtevaju efikasniju saradnju među institucijama koje trebaju biti uključene u proces povratka”, naglasio je Stojčetović.\nTokom predstavljanja dokumenta konstatovano je da postoji potreba za boljom regionalnom koordinacijom između nadležnih institucija u okruženju u planiranju i sprovođenju projekata i aktivnosti koji se odnose na proces povratka.\nIzradu dokumenta o profilizaciji finansiralo je Ministarstvo za zajednice i povratak, dok su pomoć u ovom procesu dali Komesarijat za izbeglice i migracije Republike Srbije, UNHCR, Danski savet za izbeglice i Kosovska agenciji za statistiku.


Ministar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak sastao se sa šefom Misije Međunarodne organizacije za migracije u BiH (IOM) Peterom Van der Auweraertom\nMinistar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak sastao se 25. oktobra 2018. godine sa šefom Misije Međunarodne organizacije za migracije u BiH i sub-regionalnim koordinatorom za Zapadni Balkan Peterom Van der Auweraertom.\nNa sastanku je razgovarano o stanju u oblasti migracija u Bosni i Hercegovini. Ministar Crnadak je naglasio da svi nivoi vlasti treba da zajednički nađu rješenje za probleme u vezi sa smještajem migranata koji se nalaze u BiH. Zahvalio se IOM-u na angažmanu i pomoći institucijama BiH vezano za prevazilaženje situacije s kojom se BiH suočava oko migranata.\nŠef Misije Međunarodne organizacije za migracije u BiH Peter Van der Auweraert upoznao je ministra Crnatka sa aktuelnom situacijom u vezi sa migrantima i izbjeglicama u BiH, sa fokusom djelovanja ključnih aktera na terenu koji se tiču smještaja i uvjeta boravka migranata.\nŠef Misije IOM-a u BiH pozvao je ministra Crnatka na Međuvladinu konferenciju u Marakešu 10. decembra 2018. godine na kojoj se očekuje usvajanje „Globalnog kompakta za uređene i sigurne migracije“, sporazuma koji obuhvaća sve dimenzije međunarodne migracije, usaglašenog od strane članica Ujedinjenih nacija.


Počelo uklanjanje grafita u centru grada Sarajeva - ГРАД САРАЈЕВО\nPočelo uklanjanje grafita u centru grada Sarajeva\nUklanjanjem grafita sa fasada zgrada u ulici Maršala Tita br. 13 i u Radićevoj na broju 8, danas je u našem gradu počela akcija pod nazivom “Zajedno za ljepše Sarajevo”, uz učešće sarajevskih osnovaca i srednjoškolaca i predstavnika odabrane firme za čišćenje grafita.\n„Grad Sarajevo je podržao kampanju uklanjanja grafitnih natpisa koja se sprovodi u saradnji sa Ministarstvom unutrašnjih poslova KS i Međunarodnim programom pomoći u kriminalističkoj obuci u BiH – ICITAP-a. U proteklom periodu poduzeli smo niz potrebnih aktivnosti koje će rezultirati uklanjanjem grafita s objekata u užem gradskom jezgru, a potom će se ova akcija iz centra proširiti i na ostale dijelove grada“, istaknula je Alma Rešo iz Gradske uprave Grada Sarajeva, odnosno iz Službe za urbanizam, investicije, stambene i komunalne poslove.\nNadzor nad uklanjanjem grafita vršit će Služba zaštite Kantonalnog zavoda za zaštitu kulturno-historijskog i prirodnog naslijeđa.\nSamir Kekić iz MUP-a KS kazao je da je Uprava policije u sklopu ove kampanje formirala plan koji sadrži i preventivne i represivne mjere.\n“Preventivne mjere podrazumijevaju organizovanje sastanaka sa svim subjektima, upoznavanje javnosti, mjesnih zajednica i općina te ukazivanje na štetnost ovog djelovanja. Represivne mjere podrazumijevaju poduzimanje zakonom propisanih mjera protiv osoba koje ispisuju grafite na zgradama, spomenicima ili sredstvima javnog prijevoza u vidu prekršajne prijave, a potom i zahtjeva za pokretanje prekršajnog postupka. Novčane kazne kreću se od 150 do 450 KM”, rekao je Kekić.\nPredstavnica ICITAP-a Leah Pease podsjetila je da u akciji veliko učešće imaju mladi, te da je jako važno razgraničiti umjetničke murale i crteže koji su kreirani s dozvolom od nedozvoljenih crteža na zaštićenim i privatnim objektima.\n18. Juna 2018. in вијести\nGrad Sarajevo obezbijedio sredstva za nabavku aparata za hemodijalizu


Nacrt zakona o izmenama i dopuni Zakona o registru zaposlenih kod korisnika budžetskih sredstava Republike Srpske, koji su predložili opozicioni poslanici Jelena Trivić, Draško Stanivuković i Nebojša Vukanović, nije dobio potrebnu podršku parlamentaraca.\nNa sednici parlamenta Srpske od ukupno 58 poslanika, koliko je ih bilo prisutno, glasalo je njih 34 od kojih je 16 podržalo taj nacrt zakona, dok ih je 18 bilo suzdržano, piše Srpskainfo.\nDa bi neki zakon prošao potrebno je da dobije podršku polovine poslanika, što je ukupno 42 glasa.\nTrivićeva, Stanivuković i Vukanović su ranije naveli da je jedan od razloga za donošenje Nacrta zakona o izmenama i dopuni Zakona o registru zaposlenih kod korisnika budžetskih sredstava Republike Srpske taj da se, pre svega, otkloni sumnja u verodostojnost podataka o diplomama zaposlenih.\nObrazlažući ovaj nacrt zakona u parlamentu Srpske, Trivićeva je rekla da se u medijima i svakodnevnoj komunikaciji detektuju slučajevi sumnjivo sticanih diploma funkcionera i zaposlenih u javnom sektoru u Srpskoj, odnosno sumnje u njihove stručne kvalifikacije.\n– Cilj je sistemski rešiti ovaj društveni problem i da na osnovu ovog zakona diplome proverava organ zadužen za vođenje pomenutog registra – rekla je ona.


Dodik: Srbija i Republika Srpska biće jedna država! – Borba\nDodik: Srbija i Republika Srpska biće jedna država!\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je danas u Banjaluci da je obeležavanje Dana srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave jedinstveno s težnjom da Republika Srpska i Srbija budu jedna država, gradeći sigurnost i budućnost celog regiona, prenose Novosti.\nOn je rekao u obraćanju ispred Palate Republike u Banjaluci da je srpska vojska u Prvom svjtskom ratu, probijajući Solunski front, našla snagu i motiv da oslobodi srpske prostore, pa i Banjaluku.\n-Na Aranđelovdan 1918. godine, nedaleko odavde, postrojena je srpska jedinica koja je oslobodila Banjaluku i taj ćemo prostor urediti da bude mesto sećanja, poručio je Dodik.\nOn je rekao da su ovi prostori u to vreme želeli da se prisjedine Srbiji, u čemu se nije uspelo, ali da postoji istorijska težnja ovdašnjeg srpskog naroda u tom smeru, što je prirodno u političkom smislu.\nDanas imamo dve države – Srbiju i Srpsku, a težnja je da budemo jedna država gradeći sigurnost i budućnost čitavog regiona, što nam niko ne može oduzeti. Želimo to na jedan miran i civilizovan način“, istakao je Dodik.\n„Pokušavaju da ukinu naša prava, Srpsku i to je njihova zvanična politika, ali naša politika je politika mira, čuvanja naših vrijednosti. Ovaj dan je dan srpskog jedinstva i pripadanja srpskom narodu. Nismo bosanski Srbi, već želimo da budemo poštovani kao jedan narod i da ne budemo u tom smislu ponižavani. Mi smo Srbi i samo tako možemo učestvovati u dijalogu, rekao je Dodik i dodao da je prirodno da Srbi žive u jednoj državi.\n– Mislimo da je to rešenje, rekao je Dodik i naglasio, u kontekstu položaja Srba na samoproglašenom Kosovu, da su narodi u BiH u tamnici bez slobode i prava da na pravi način upražnjavaju svoje slobode.\n– Pod srpskom zastavom se radujemo i to je naše obeležje. Ona će se vijoriti dok ovde duva vetar i nikada neće stati jer je zastava mira i čestitog i slobodnog naroda. Čestitam svim Srbima ovaj praznik gđe god se nalazili, kao i vlastima Srbije na podršci koju nam pružaju. Živjeli Srpska i Srbija!“ poručio je Dodik, pišu Novosti.\nLŠ: Živković presudio bivšem klubu, dalje idu još Dinamo Kiev i Gent\nMedojević: Da očistimo pravosuđe i tužilaštvo, imamo dovoljno dokaza da Đukanovića izvedemo pred sud!\nZnaci zamena, Kosovo* za Republiku Srpsku !!!.\nMoze , ako uz to dobijemo jos i severne opstine Kosova* !!!\nA Srbo/Crnogorci nek onda odluce dal su za mocnu drzavu ili dalje predmet za svadju okolnih drzava !.\nDa budemo konacno drzava koja se za nesto pita u Evropi !!!.


BiH mora da se menja, neophodna nadogradnja Dejtona\nBeta\t 4. jula 2015. 21:40\nBivši predsednik Hrvatske Stjepan Mesić ocenio je danas da je Dejtonski sporazum stvorio nefunkcionalnu BiH i poručio da BiH treba novi ustav i novu organizaciju države.\nMesić je u Podgorici, na skupu Igmanske inicijative posvećenom Dejtonu, regionu i njegovoj perspektivi, ocenio da je Dejtonskim sporazumom prekinut rat, ali da je stvoren sistem kojim BiH ni do danas nije mogla da postane funkcionalna država.\nBivši hrvatski predsednik je ukazao da je entitetska podela “protivna samom biću” BiH, da nema “nikakvog utemeljenja” u njenoj istoriji i tradiciji, konstatujući da je ta “neprirodna podela osnova svih problema” u današnjoj Bosni i Hercegovini.\n“Ta podela je proizvela nacionalno mešoviti entitet, u kojem pripadnici jedne nacije u nemalom broju sanjaju o pripajanju susednoj državi. Drugi entitet, koji je etnički čist, od samog početka je pokazivao neskrivene ambicije da razbije BiH kao jedinstvenu državu, videvši svoju budućnost u prisajedinjenju drugoj susednoj državi”, naveo je Mesić.\nPrema njegovim rečima, BiH “nema snage da se sama reformiše” i da pitanje “nadograđivanja Dejtona mora doći spolja, odakle je došlo i rešenje za prekid rata”.\nNa skupu Igmanske inicijative osim članova te inicijative prisustvovali su predstavnici nevladsinog sektora i političkih partija.\nDolazi plavuša u prodavnicu kozmetike i žali se:\n- Juče ste mi prodali ovaj šampon za suvu kosu, a meni je kosa mokra kad je perem!


Vučić sa Čen Bo o borbi protiv korone i bilateralnoj saradnji :: Vesti\nVesti / Vučić sa Čen Bo o borbi protiv korone i bilateralnoj saradnji\nIzvor: Foto: Beta/Dimitrije Goll/Predsednišvo Srbije\nVučić se, kako se dodaje, interesovao za rezultate kineskih stručnjaka u razvoju vakcine protiv koronavirusa i izrazio zadovoljstvo njihovim napretkom.\nOn je takođe izrazio zahvalnost predsedniku Siju i Kini na velikoj pomoći u borbi sa pandemijom, koja je omogućila da Srbija postiže bolje rezultate od većine drugih zemalja.\nPredsednik Vučić je rekao da je nedavna poseta člana Politbiroa CK KP Kine i direktora Kancelarije Komisije za spoljne poslove Jang Điečija potvrdila da Srbija i Kina uspešno grade bilateralne odnose i razvijaju saradnju u svim oblastima i izrazio nadu da će okolnosti uskoro dozvoliti da bude realizovana poseta predsednika Sija Srbiji, piše u saopštenju.\nAmbasadorka Čen je prenela veliko zadovoljstvo kineskog zvaničnika posetom Srbiji i razgovorima sa predsednikom Vučićem, a Vučić je uputio pozdrave predsedniku Siju i izrazio zahvalnost na političkoj i ekonomskoj podršci Kine našoj zemlji.\nPredsednik Vučić i ambasadorka Čen su zajedno razmotrili konkretne projekte na kojima Srbija i Kina zajedno rade, poput deonice auto-puta Preljina-Požega, obilaznice oko Beograda i pruge Beograd-Stara Pazova.\nOni su, kako se dodaje, konstatovali da ti projekti dobro napreduju, kao i pripreme za realizaciju projekta Fruškogorski koridor.\nU isto vreme su naglasili značaj projekta regulacije otpadnih voda i izgradnje kanalizacione mreže, navodi se u saopštenju.\nALEKSANDAR VUČIĆ čen bo


► Lončar: U Vranju i Leskovcu virus pod kontrolom\n"Klinička slika je bolja nego što je bila, slična situacija je i sa Zaječerom i Smederevom", izjavio je Lončar novinarima.\nPrema njegovim rečima, svi pacijenti koji su pozitivni su pod neposrednim zdravstvenim nadzorom.\n"Juče smo na sastanku sa epidemiolozima i infektolozima analizirali situaciju i prema njihovim tvrdnjama to su džepovi koji se pojavljuju i očekivani su na mestima gde se ne vodi dovoljno računa o sprečavanju zaraze", objasnio je ministar.\nLončar je istakao i da smo ušli "u fazu gde je odogovrnost na nama, kao i da moramo nastaviti da pratimo situaciju, ne samo kod nas već i u regionu".\nSvetska zdravstvena organizacija (SZO) saopštila je da je završila ispitivanje o efikasnosti hidroksihlorokina za lečenje koronavirusa i zaključila da taj lek ima veoma male ili skoro nikakve...


Luka Jović - Blic Online\nManekenka Sofija Milošević i njen verenik, poznati fudbaler Luka Jović, proslavili su prvi rođendan sina Alekseja.\nManekenka Sofija Milošević i njen verenik Luka Jović 8. septembra proslaviće prvi rođendan sinu Alekseju, saznaje “Blic”. Slavlje će biti upriličeno na jednom salašu u Vojvodini, a srećni roditelji uveliko rade na organizaciji čitavog događaja gde će pozvati porodicu i prijatelje.\n"LUKA IMA BOLJU ZADNJICU OD POLA ŽENA" Sofija pokazala njihovu sliku sa bazena, poruke pljušte! Evo kako je manekenka ODGOVORILA\nManekenka Sofija Milošević objavila je novu fotografiju sa verenikom, fudbalerom Lukom Jovićem koja je izazvala sijaset komentara na Instagramu.\nPoznati fudbaler Luka Jović uživao je u lepom, avgustovskom danu, a njegova draga, manekenka Sofija Milošević, snimila je sve i podelila na društvenim mrežama.\nMilica Adamović (30) bori se život i čeka odgovor odgovor lekara u vezi sa analizama potencijalnih donora bubrega. Ukoliko se pokaže da neko ima šansu da bude kompatibilan, što pre bi trebalo da otputuje u Tursku na dalje analize.\nManekenka Sofija Milošević i fudbaler Luka Jović odlično se slažu u vezi, a ne kriju da se povremeno i posvađaju oko jedne stvari.\n(VIDEO) MOŽE LI LUKSUZNIJE? Sofija i Luka na Ibici: Na jahti đakuzi, specijalna hrana i pogled o kom sanjaju mnogi\nSofija Milošević i Luka Jović uživaju u bezobrazno skupom odmoru.\n(VIDEO) INTIMNI MOMENTI SOFIJE MILOŠEVIĆ I LUKE JOVIĆA: On je nosi na krkače, pali i poljupci\nManekenka Sofija Milošević trentno uživa u ljubavnoj idili sa izabranikom, fudbalerom Lukom Jovićem sa kojim ima sina Alekseja.\nManekenka Sofija Milošević nikada nije krila da joj je porodica najvažnija u životu, a kako se čini jedino je svojim najbližima spremna da poveri sina Alekseja kojeg je dobila sa fudbalerom Lukom Jovićem.\nManekenka Sofija Milošević je otvorila dušu o svom detinjstvu, porodici, te otkrila kako se snazali u ulozi majke, kao i gde je prvi put videla verenika Luku Jovića.\nMladom paru na raspolaganju će biti posluga, nekoliko restorana, teretana, spa-centar samo za njihovu tročlanu porodicu, kao i dvorište skriveno od javnosti.\n"Želimo da pomognemo ljudima, neophodno je da OVAKVE STVARI RADIMO JAVNO" Sofija i Luka o humanitarnoj akciji u kojoj učestvuju


Loftus-Čik: "Svi žele da se dokažu novom treneru" - Sportske.net\nLoftus-Čik: "Svi žele da se dokažu novom treneru"\nMladi fudbaler "Plavaca" je prokomentarisao kako želi do kraja sezone da se dokaže dolazećem menadžeru Antoniju Konteu.\nKonte se našao sa agentom Rominog defanzivcaKonte pravi čistku da bi doveo svog ljubimca?Nude Juventusu dvojicu za Pogbu?!Konte ni među četiri najplaćenija!Abramovič ''dreši kesu'' za trofej Lige šampiona!\nAntonio Konte preuzeće kormilo Čelsija od Gusa Hidinka na kraju sezone i sva je prilika da Čelsi čeka renoviranje tima na leto. Upravo to je razlog zašto se oglasio jedan od najmlađih fudbalera londonskog kluba Ruben Loftus-Čik.\n"Svi želimo da igramo najbolje što možemo do kraja sezone. Novi menadžer će verovatno pratiti ekipu i svako želi da se dokaže, svako želi da prikaže maksimum" rekao je Loftus-Čik.\nOn je izjavio i da se nada da će sadašnji menadžer Čelsija Gus Hidink do kraja sezone dati priliku mlađim fudbalerima.\n"Nadam se da će Gus Hidink u poslednjih 7 kola dati šansu mlađim igračima u timu, to bi bilo sjajno za nas i za našu akademiju" zaključio je Loftus-Čik.


'Družina iz džungle' otvara 13. KIDS FEST Prolog\n13. KIDS FEST se ove godine održava od 1. do 7. novembra, u više od 30 gradova u Srbiji, pod sloganom “Pod filmskim kišobranom”. Dečji kulturni centar (DKC) će biti centralna lokacija Dečjeg filmskog festivala u Beogradu, koji će 1. novembra u 12h otvoriti ambasadorka festivala, pop pevačica Ana Štajdohar, uz projekciju filma “Družina iz džungle”.\nU okviru 13. KIDS FEST-a, širom zemlje najmlađi ljubitelji sedme umetnosti biće u prilici da pogledaju 17 novih filmova – 8 animiranih, 7 igranih, i 2 dokumentarna filma, od kojih će većina biti premijerno prikazana u Srbiji.\n„Ove godine, na KIDS FEST-u, očekuje nas jedno pravo filmsko putovanje – od severa Finske, do dalekog Meksika. U pitanju su filmovi koji neće biti na redovnim bioskopskim repertoarima, tako da KIDS FEST predstavlja jedinstvenu priliku da deca pogledaju ove zaista kvalitetne filmove,“ istakla je PR menadžerka KIDS FEST-a Anja Kisić.\n„Sjajna stvar je i to što su cene karata niže od standardnih, što olakšava roditeljima da svojim najmilijim članovima porodice omoguće uživanje u filmskim animiranim ostvarenjima. Neki od naslova će biti prikazani samo na Kids festu, i to treba iskoristiti,“ izjavila je Ana Štajdohar.


Vesti online / Sport / Fudbal / Poznati termini revanš mečeva polufinala Kupa Srbije\nZa tada su zakazani revanš mečevi polufinala, a takmičarska komisija Fudbalskog saveza Srbije odredila je i termine početaka duela.\nMladost i Crvena zvezda sastaće se u Lučanima od 17.30 časova, dok će Radnički i Partizan igrati u Nišu sa početkom od 20 sati.\nU prvim duelima polufinala Zvezda je ubedljivo trijumfovala rezultatom 4:1, dok je Partizan na svom terenu slavio protiv Nišlija 1:0.\nU slučaju da revanš mečevi budu završeni identičnim rezultatima kao prve utakmice odmah će se pristupiti izvođenju jedanaesteraca.\nTrofej Kupa Srbije brani Partizan, a finale je zakazano za 23. maj u Nišu.


Proizvedeno 1,24 miliona tona uglja, najviše za Termoelektranu - CdM\nProizvedeno 1,24 miliona tona uglja, najviše za Termoelektranu\nRudnik uglja Pljevlja RUP je od početka godine do kraja oktobra proizveo 1.247.975 tona uglja, što je oko sedam odsto više nego u istom periodu prethodne godine, saopšteno je Dnevnim novinama u pljevaljskom preduzeću.\nOd toga je, kako navode, Termoelektrani Pljevlja (TE) isporučeno 1.147.821, a ostalim kupcima 100.153 tone.\n“Ostvareni prihodi su bili iznad planiranih i iznosili su oko 35 miliona eura. Od ukupne količine isporučene ostalim kupcima, 75 odsto se odnosilo na izvoz”, kazali su u RUP-u.\nTržište su, kako navode u kompanji, posljednjih godina proširili na region, naročito na Srbiju.\n“RUP može da podmiri sve tražene količine za potrebe široke potrošnje i na znatno većem nivou od trenutnih. U ovom trenutku, rezerve uglja na kojim RUP ima koncesije iznose su oko 62 miliona tona”, naveli su u kompaniji.\nU RUP-u ne očekuju promjenu cijene uglja u narednoj godini.\n“Cijena uglja za široku i industrijsku potrošnju je različita, zavisno od kalorijske vrijednosti, odnosno asortimana koji prodajemo. Cijene bez uračunatog PDV-a se kreću od 31,50 eura po toni za sitni ugalj, više od 36 eura po toni za orah, a za kocku i komad do 48,27 eura po toni”, precizirali su u kompaniji.\nNa tržištu široke potrošnje najbolje se prodaju kocka i komad, koje sa uračunatim PDV-om košta 58,41 euro po toni. Osnovna cijena za bazni kvalitet uglja koji se prodaje u TE je 24 eura po toni.\nRUP je sredinom jula ove godine promijenio vlasničku strukturu, zbog čega je Elektroprivreda (EPCG) postala 100 postotni vlasnik pljevaljske kompanije.\n“Bilo je sasvim logično i gotovo neizbježno da se dva privredna subjekta čiji su poslovni kapaciteti upućeni jedni na druge i uzajamno zavisni, integrišu u zajedničko preduzeće ili grupaciju. Takva spajanja su se odavno desila u Srbiji, Bosni i Hercegovini, Sloveniji i drugim zemljama regiona”, kazali su RUP-u.\nNa pitanje da li će i kada doći do gašenja kompanije kao posebnog akcionarskog društva i njenog pripajanja EPCG, u RUP-u nijesu precizno odgovorili.\n“Rudnik je i dalje ostao nezavisno privredno društvo, a da li će i kada doći do novih statusnih promjena vidjećemo. Postojeći model za sada funkcioniše dobro, poslovni rezultati u prvih deset mjeseci su bolji od planiranih i uporednih za isti period prethodne godine”, zaključili su u kompaniji.\nRUP je, od ukupnog duga, koji je u trenutku reprograma iznosio oko 13,4 miliona, do sada izmirio 6,7 miliona eura.\n“Od početka godine do danas, po osnovu obaveza iz reprograma poreskog duga RUP je platio 1.881.206 eura. Po osnovu redovnih obaveza za poreze na zarade upaćeno je oko 3,9 miliona eura”, naveli su u kompaniji.\nTagsElektroprivreda Crne Gore EPCG proizvodnja Rudnik uglja Pljevlja ugalj\nOd kad se to “proizvodi” ugalj?\nU Tivtu se gradi treći kružni tok


Oktobar, 2007 No. 65\nODRŽAN IFRA SEMINAR U BEOGRADU\nUz učešće više od sto novinskih stručnjaka najrazličitijih profila iz cele jugoistočne Evrope u Beogradu je od 19. do 21. septembra održan izuzetno uspešan IFRA seminar „Od novinske hartije do novina“. Glavne teme skupa bile su posvećene najnovijim dostignućima u pripremi i štampi, izdavaštvu za web i novine, efikasnoj reklami i distribuciji kao i optimizaciji proizvodnje i internoj organizaciji.\nUčesnici skupa posetili su štampariju APM (štampa dnevne listove Blic i 24 sata), zatim štampariju „Borba“ (štampa dnevne listove: Novosti, Sport) kao i Kompaniju „Novosti“ gde su razgovarali sa Manojlom Vukotićem glavnim urednikom i direktorom kompanije i predsednikom upravnog odbora Asocijacije medija.\nU redu seminara aktivno su učestvovali Nataša Vučković Lesandrić generalna direktorka APM Print sa prezentacijom novinske produkcije i moderne mailrom logistike u Beogradu, Jelena Drakulić sa temom: «24 sata – prva srpska besplatna novina» i Branislav Filipesko direktor razvoja Štamparije „Borba“ sa temom „Novinsko izdavaštvo i štampa u Beogradu“. Asocijacija medija izražava zadovoljstvo što je svojim aktivnostima doprinela kvalitetnoj organizaciji ovog IFRA seminara.\nMEDIJA CENTAR PROSLAVIO ROĐENDAN\nMedija centar proslavio je poslednje septembarske sedmice 13. rođendan, a tom prilikom je obeležena i decenija od osnivanja prescentra u okviru ove institucije. Čelnici ove kuće su na prigodnoj svečanosti u "Sava centru" predstavili novi logo i veb sajt na kojem će novinari, medijski stručnjaci i studenti moći da se informišu.\nMedija centar osnovalo je Nezavisno udruženje novinara Srbije 1994. godine kao multimedijalnu organizaciju koja pruža kompletne usluge na polju medija, pokrivajući region jugoistočne Evrope.\nMirjana Milošević, direktorka istakla je da Medija centar sa ponosom gleda na ono što je bilo ranije, kao i na svoju ulogu u razvoju slobodnih i profesionalnih medija u Srbiji.\nZajedno sa Nezavisnim udruženjem novinara Srbije u narednom periodu, Medija centar će nastojati da doprinese pristojnosti u javnom govoru i neophodnoj kulturi u obraćanju - rekla je, između ostalog, Mirjana Milošević.\nGALA STIGLA U SRBIJU\nTržište štampe u Srbiji, od početka oktobra, bogatije je za još jedan mesečnik. U izdanju kompanije Adria Media (član Asocijacije medija) je lansirana GALA Style magazin – mesečnik - namenjen ženskoj čitalačkoj publici. Prvi broj je štampan na obimu od 180 stranica uz korišćenje svih mogućnosti koje izdavačima pruža izuzetno kvalitetna štamparija „Rotografika“ iz Subotice (dupla prva korična strana, obrnuta poslednja korica, celofansko pakovanje, reklamna ovojnica, insertacija i lepljenje uzoraka). Kao i za ostala izdanja Adria Media grupe, o distribuciji se brine Polydor, a prodajna cena magazina je 230 dinara.\nABC: ODRŽANI SEMINARI O ODITOVANJU TIRAŽA\nU sedištu Asocijacije medija 25 i 26. septembra predstavnici oditorske kuće ABC Srbija održali su seminare o prednostima odita za izdavače, oglašivače i agencije.\nViše od 30 učesnika iz izdavačkih kuća, renomiranih reklamnih agencija i oglašivača imali su priliku da upoznaju sistem rada ABC Srbija i dobiju kompletan uvid u sve prednosti koje oditovanje tiraža donosi učesnicima u izdavačkoj i marketinškoj industriji.\nIstaknuto je da se očekuje se da će ABC Srbija, koja do sada u svom sistemu već ima 34 naslova, do kraja 2007. preći broj od 50 listova čiji se tiraži prate i verifikuju.\nUVOĐENJE IP TV UZNEMIRILO SBB\nKomentarišući nedavni zahtev operatera kablovske televizije SBB za dobijanje druge licence za pružanje usluga fiksne telefonije, Igor Jecl direktor Direkcije za usluge Telekoma „Serija“ a.d. je izjavio da smatra da je reč o reakciji ove kompanije na najavu Telekoma da će uskoro pustiti u rad IP televiziju koja je naprednija od kablovske tv. Jecl je napomenuo da je IP tehnološki napredniji način distribucije TV i drugih sadržaja u odnosu na kablovsku tv. Korisnik će moći da dobije stotine programa po želji, DVD kvalitet slike, mogućnost pretraživanja i gledanja programa koji su promakli, simultano gledanje više programa... i sve to preko telefonskog kabla. Posebno zanimljiva mogućnost je „film na zahtev“ gde korisnik od provajdera može da rentira film po želji.\nIgor Jecl je istakao da korisnik uz tv program dobija i širokopojasni internet i mogućnost telefoniranja preko internet protokola koje je jeftinije u odnosu na standardno. Telekom Srbija a.d. (pridruženi član Asocijacije medija) planira da pusti IPTV u martu sledeće godine u svim većim gradovima Srbije. Jecl inače smatra da će demonopolizacija fiksne telefonije biti višestruko korisna ne samo za korisnike već i za sam Telekom.\n„DNEVNIK“ LANSIRA „OGLASNE NOVINE“\nNovosadska izdavačka kuća „Dnevnik – Vojvodinapress“ (član Asocijacije medija) početkom oktobra lansira novi nedeljnik „Oglasne novine“. Novi nedeljnik namenjen je plasmanu oglasa, a na tržištu će se pojavljivati sredom. Početni tiraž „Oglasnih novina“ je 30.000 primeraka. Ovo izdanje biće štampano u punom koloru na 64 stranice C3 formata, a prodajna cena je 49 dinara. Izdavač se u startu ogradio od objavljivanja oglasa sa političkom sadržinom. Primarno tržište nedeljnika biće Vojvodina, ali će se distribuirati i na sva ostale tržišta na kojima bude ragistrovan interes.\nDELTA MAXI SA SERTIFIKATIMA ISO 9001 I HACCP\nKompaniji Delta Maxi, (pridruženi član Asocijacije medija) najvećem domaćem lancu maloprodaje, dodeljen je sertifikat za sistem upravljanja kvalitetom prema zahtveima standarda ISO 9001 i HACCP. Generalnom direktoru Delta Maxija Draganu Filipoviću sertifikat je svečano uručio Fridrich Khuen Belesi, zamenik generalnog direktora i član UO Quality Austria.\nPomenutim sistemom definisano je upravljanje procesima, a njegovo uvođenje ima za cilj unapređenje poslovanja unutar firme i saradnje sa klijentima, kao i praćenje utisaka korisnika. Primenom najsavremenijih standarda, kompanija Delta Maxi u mogućnosti je da ponudi svojim potrošačima proizvode koji su zdravstveno ispravni i čiji je kvalitet konstantan.\n„TELEKOM“ PODRŽAO PROJEKAT „SRBIJA UNDER CONSTRUCTION“\nTelekom Srbija (pridruženi član asocijacije medija) je prva domaća kompanija koja je podržala projekat Serbia Under Construction – predstavljanje naše zemlje na jednom od najpopularnijih svetskih sajtova Second life.\nSecond life je virtuelni 3D digitalni svet, koji trenutno ima više od osam miliona posetilaca – stanovnika, koji se nazivaju avatari. Pokrenut je u San Francisku 2003 godine, kao vlasništvo kompanije „Linden lab“. Baziran je na svim postojećim mogućnostima Interneta, i kreacija je svojih „stanovnika“ u koje se trenutno ubrajaju neke od najvećih svetskih kompanija (Coca cola, IBM, Mercedes, L Oreal...) i slavnih pojedinaca.\nNovom fenomenu moderne komunikacije – Second life-u - u celosti je posvećen i najnoviji broj časopisa MS Marketing Srbija koji je kao gost urednik ovoga puta osmislio Igor Jecl, direktor Direkcije za usluge.\nMagazin Ekonomist (član Asocijacije medija) tokom oktobra organizuje dve izuzetno zanimljive stručne konferencije. Prva, pod nazivom „Farmacija i zdravstvo“ biće održana u Beogradu 17. oktobra a u okviru tri panela razgovaraće se o: farmaceutskoj regulativi, farmaciji i biznisu i trendovima i standardima u farmaceutskoj industriji. Druga konferencija posvećena je „Tržištu nekretnina u jadranskoj regiji“ i biće održana 29. oktobra u Bečićima u Crnoj Gori.\nOpširnije informacije o Ekonomistovim konferencijama očekuju vas na internet adresi: www.ekonomist.co.yu\n«SINERGIJA» U MASTER CENTRU\nNajveća konferencija o informacionim tehnologijama u regionu jugoistočne Evrope «Sinergija 07» održaće se od 16. do 19. oktobra u Master centru Novosadskog sajma (pridruženi član Asocijacije medija). «Sinergija» će ove godine okupiti oko 1.000 profesionalaca iz zemlje i regiona koji će na 100 predavanja podeljenih u 12 tematskih celina imati prilike da čuju sve o najnovijim kretanjima na tržištu informacionih tehnologija.\nHEMOFARM: OD OMAŽA PAJI JOVANOVIĆU DO WEBINARA\nKompanija „Hemofarm“ (pridruženi član Asocijacije medija) krajem septembra realizovala je dva projekta iz oblasti koji se u novije vreme svrstavaju u kategoriju „društveno korisnog poslovanja“ a inače su već godinama sastavni deo „Hemofarmovih“ redovnih aktivnosti.\nNajpre je, krajem septembra Gordana Lazić Velovan u Galeriji „Hemofarm“ otvorila izložbu slika – Omaž Paji Jovanoviću povodom 50. jubilarnih Dana berbe grožđa u Vršcu, ali i 50. godišnjece smrti poznatog slikara. Radove, inspirisane Jovanovićevom umetnošću, izložili su: Vasa Dolovački, Vladimir Dunjić, Milan Tucović i Tomislav Suhecki.\nKao rezultat „Hemofarmovog“ stalnog angažmana u oblasti dodatne edukacije, kako stručne tako i šire javnosti, o najnovijim zbivanjima u oblasti medicine, poslednje sedmice septembra o Beogradu je održan prvi „webinar“ – Internet predavanje iz oblasti medicine. Predavač je bio dr Sava Nenić, internista, a „webinar“ je putem interneta pratilo preko 100 učesnika, uglednih lekara, iz kliničkih centara i bolnica u Beogradu, Novom Sadu, Nišu, Kragijrevcu i Podgorici.\nLINK PLUS SPECIJAL 2008.\nNovosadska izdavačka kuća Media Art Service International, izdavač časopisa za profesionalce u elektronskim medijima „Link“ već je najavila sadržaj edicije „Link plus specijal“ za 2008. godinu. U okviru ove edicije naredne godine će se pojaviti knjige: Medijacija svetog (Miroslav Kevedži), Demistifikacija TV tehnologije (Aleksandar Luj Todorović), Akustika studija (Blažo Guzina) i Mali rečnik medija (Danica Aćimović i grupa autora). O pretplati na nova izdanja opširnije informacije nalaze se na internet adresi: www.mediart.org\nBaš kako je Bojan Krišto, generalni direktor Državne lutrije Srbije (pridruženi član Asocijacije medija) najavio tokom junskog susreta sa glavnim urednicima i vodećim predstavnicima medijskih kuća okupljenim u Asocijaciji medija – 22. septembra startovala je nova igra na sreću u organizaciji DLS – Bingo. Nagrade će se izvlačiti subotom na prvom programu RTS u 21 čas, a Krišto očekuje da će ukupan prihod Državne lutrije Srbije uvođenjem Binga biti znatno veći nego do sada.\nPTT PODRŽALA MANIFESTACIJU „POČNIMO SA MUZIKOM“\nPod pokroviteljstvom Ministarstva omladine i sporta, a uz podršku Javnog preduzeća PTT saobraćaja „Srbija“ (pridruženi član Asocijacije medija) u Beogradu je po drugi put održana manifestacija „Počnimo sa mozikom“ u organizaciji Unije srednjoškolaca Srbije. Sastavni deo manifestacije bilo je i takmičenje u okviru koga su mladi stvaraoci trebali da osmisle zvanični plakat nacionalne strategije za mlade. Radu žirija za odabir najuspešnijih radova doprinela je i Milica Srećković, direktor Sektora za marketinške komunikacije Pošte Srbije.\nCOM TRADE I U ZAGREBU\nPosle tri godine poslovanja u Hrvatskoj ComTrade Group (pridruženi član Asocijacije medija) otvorila je u Zagrebu novi poslovni centar firme „Nju Tehnolodžis“ svoje firme-ćerke u Hrvatskoj. Kako je najavio Veselin Jevrosimović, vlasnik i predsednik kompanije, reč je samo o prvoj fazi investicije u Hrvatskoj koja će dostići iznos od 15 miliona evra. Jevrosimović je precizirao da će ComTrade već narednih meseci uložiti u kupovinu hrvatskih firmi koje se bave razvojem softvera, a istakao je da je od izuzetnog značaja i to što su partneri iz sveta prepoznali ComTrade kao firmu koja može da obuhvati i hrvatsko tržište.\nNAGRAĐENA NOVOSADSKA NOVINARSKA ŠKOLA\nŽiri nedavno održanog prvog “Europress Travel Festa 2007” odlučio je da Gran pri festivala dodeli autorskom timu Novosadske novinarske škole za film “Triput-3put”. Žiri je istakao da je kreativna ideja da mladi ljudi putuju i tragaju za onim što su njihova interesovanja po zemlji Srbiji, na najbolji način otkriva sve vrednosti i raznolikost ljudi i prirode našeg podnevlja.\nUSA: USA TODAY PROSLAVIO 25. GODIŠNJICU\nUSA TODAY, najprodavaniji američki dnevni list, proslavio je 15. septembra 25. rođendan. Prvi broj USA Today štampan je 1982. godine u Springfildu u početnom tirađu od 360.000 primeraka. Četvrt veka kasnije USA Today se u proseku dnevno prodaje u 2,3 miliona primeraka i ima 4,4 miliona čitalaca. Da bi odgovorili zahtevima tržišta USA Today se štampa na 36 lokacija širom Amerike kao i na četiri punkta u svetu.\nWeb sajt ovog lista - www.usatoday.com mesečno poseti oko 11 miliona korisnika.\nNEMA ZIME ZA BRITANSKE MAGAZINE\nPrema podacima Britanske Asocijacije izdavača periodične štampe, britanski čitaoci na godišnjem nivou izdvoje dve milijarde funti za kupovinu omiljenih magazine, što je čak za 72 odsto viče novca nego pre deset godina. Podaci kazuju da prodavci svake nedelje prodaju oko 20 miliona primeraka magazina a da čak 23 odsto čitalaca za kupovinu izdvaja više od 10 funti mesečno. Za čitanje magazina u proseku se iskoristi u proseku po 54 minuta slobodnog vremena dnevno.\nADIDAS U STARTNOJ POSTAVI OLIMPIJSKIH SPONZORA\nNemački proizvođač sportske opreme i odeće, kompanija Adidas potpisala je sponzorski ugovor sa Organizacionim komitetom Londonske Olimpijade 2012.godine. Na ovaj način, nemački gigant svrstao se u red vodećih sponzora među kojima su već Lloyds TSB i elektro distributer, kompanija EDF.\nVrednost sponzorskog ugovora nije saopštena, ali se predpostavlja da je reč o sumi od oko 80 miliona funti. Organizacioni komitet Londonske Olimpijade i dalje je u potrazi za generalnim sponzorima u ublasti: avioprevoza, autoindustrije, komunikacija, proizvodnje piva, nafte i gasa, odeće i proizvodnje opreme za domaćinstvo\nTIME INC NUDI INSTANT PODATKE O TIRAŽIMA\nU nastojanju da odgovori na sve glasnije zahteve oglašivača za što preciznijim i što ažurnijim podacima o prodatim tiražima izdavački gigant Time Inc podpisao je ugovor sa Rapid Riport servisom koji nudi skoro “trenutne” informacije o prodatim tiražima.\nOvaj servis je prošlog leta lansirao američki Audit Bureau od Circulation i na taj način ponudio oglašivačima i agencijama podatke o tiražina magazina na nedeljnom nivou dok se oni i definitivno ne potvrde polugodišnjim oditovanjem tiraža.\nPRVO IZDANJE “.CH”\nPoslednje sedmice septembra u Švajcarskoj je startovao još jedan besplatni dnevni list. Reč je o novini kratkog naziva “.CH” koja se pojavila na obimu od 44 strane od kojih je 14 bilo posvećeno oglasima. Početni tiraž za distribuciju je oko 410.000 primeraka a na ulicama Bazela i Berna delili su ga za taj posao posebno angažovani radnici.\nU BRITANIJI SE UKIDA ANALOGNA TELEVIZIJA\nOd ukupnog broja britanskih domaćinstava dvadesetjedan milion, ili 85 odsto, već je priključeno na digitalnu televiziju nekog od tri vodeća distributera programa: Freeviews, BSkyB i Virgin Media, saopštilo je britansko regulatorno telo za elektronske medije OFCOM.\nWhitehaven, na severozapadu Engleske biće prvo područje u Velikoj Britaniji gde će biti prekinuto emitovanje analognog signala i to već 17. oktobra 2007. Tranzicioni period za prelazak sa analognog na digitalni signal završiće se 2012. godine.\n“LONDON LITE” ČITANIJI OD “THE LONDON PAPER”\nPrema septembarskim podacima o čitanosti besplatnih dnevnih novina u Londonu, prvim među kojima su mogli da se vide podaci o čitanosti dva neposredna konkurenta, “London Lite” i “Thelondonpaper” blaga prednost je na strani “London Lite”. Ovaj list je, prema saopštenim rezultatima imala 740.000 čitalaca, dok je drugi zabeležio 713.000 korisnika. Posebna zanimljivost je što “London lite” na tržište distribuira čak 100.000 primeraka manje od “Thelondonpapera” (400.000 : 500.000 primeraka) što znači da ova novina ima 1,8 čitalaca po primerku, a konkurencija samo 1,4 čitalaca po primerku.\nŠPANIJA: LANSIRANA “TELVA POCKET”\nUnidad Editorial, španska izdavačka kuća koja je nastala nedavnim “merdžovanjem” španskih izdavača Unedisa I Recoletos, lansirala je džepnu verziju ženskog magazine Telva. Ova nova verzija formata 16,7 x 22,5 centimetra cilja na žensku čitalačku publiku između 25 i 45 godina, koja želi praktičan i za čitanje lagan magazine. Cena Telva Pocket magazina je 1,90 evra po primerku.\nInače Unidad Editorial je izdavač poznatog dnevnika El Mundo, sportskog dnevnika Marca i finansijskih dnevnih novena Expansion.


Tumbaković odabrao za Bugarsku i Englesku: Jovetić na spisku | Analitika - Informativni Portal\nTumbaković odabrao za Bugarsku i Englesku: Jovetić na spisku\nObjavljeno: 13. 03. 2019 - 13:50\nZa mjesto u timu našeg najboljeg tima konkurisaće 28 igrača:\n- Na spisku reprezentacije za prve dvije utakmice u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo nema novih imena i svi igrači su dobro poznati stručnom štabu. Uvijek pokušavamo da već definisanom spisku dodamo neke nove igrače, koji potencijalom mogu doprinijeti poboljašnju kvaliteta tima. Ipak, ovog puta nema novih imena ali ima nekoliko mladih igrača koji kvalitetom i potencijalom jačaju konkurenciju, što je veoma važno za takmičarske ambicije - rekao je Tumbaković.\n- Početak je kvalifikacija i svi timovi ulaze u novo takmičenje sa velikim ambicijama, željama i ciljevima. U prve dvije utakmice igramo s ekipom koja ima velike ambicije, a zatim protiv izrazitog favorita grupe. Bugari su u Ligi nacija, pogotovo u uvodnoj fazi takmičenja, bili odlični i upisali tri pobjede u prva tri kola. Definisali su grupu igrača koja je odigrala svih šest mečeva u Ligi nacija i napravili su kompaktnu ekipu. Organizovana su ekipa, znaju što rade ali nijesu nepogrješivi, pa ćemo pokušati u Sofiji da iskoristimo šanse i ostvarimo pozitivan rezultat - kaže selektor „sokola“.\n- Nakon duela u Bugarskoj očekuje nas duel sa Englezima na našem stadionu. Biće to još jedna prilika da se napravi sjajna atmosfera koja će nam značiti puno u duelu sa ekipom koja je favorit grupe. Moramo odigrati mudro, koncentrisano i organizovano u duelu s rivalom kakav je Engleska, sastavljenom od pojedinaca koji su standardni u svojim timovima i koji imaju kontinuitet igara što, nažalost, nije slučaj i sa našim timom - poentirao je Tumbaković.\nReprezentativci Crne Gore pripreme za mečeve sa Bugarskom i Engleskom počinju u nedjelju, 17. marta 2019. godine u 18 časova na glavnom terenu Trening kampa FSCG.\nPrvi meč u kvalifkacijama za EURO 2020 naša najbolja selekcija odgiraće 22. marta na stadionu "Vasil Levski" u Sofiji protiv reprezentacije Bugarske.\nTri dana kasnije, 25. marta, Gradski stadion u Podgorici biće domaćin još jednog fudbalskog spektakla, duela Crne Gore i Engleske.\nPočetak utakmice u Sofiji zakazan je za 19 časova po lokalnom, odnosno od 18 časova po srednjeevropskom vremenu, dok će duel sa Engleskom u Podgorici početi u 20:45 časova.\nTagovi: Ljubiša Tumbaković Spisak bugarska i engleska Euro 2020


Pomoćnica američkog državnog sekretara za evropska i evroazijska pitanja Karen Donfrid, 5. april 2022.\nBEOGRAD - Pomoćnica američkog državnog sekretara za Evropu i Evroaziju Karen Donfrid, koja je nedavno boravila u Beogradu, izjavila je za Politiku da od Srbije zavisi kakav će imati stav prema sankcijama Rusiji, i pohvalila što je Srbija glasala za određene odluke u UN uz ocenu da se "tako svrstala uz SAD i Evropu".\n"Bilo je veoma važno što je Srbija glasala da se suspenduje rusko članstvo u Savetu UN za ljudska prava i stala uz 141 državu koja je glasala u Generalnoj skupštini UN da osudi rusku invaziju",rekla je Donfrid i dodala da je to "bilo važno, posebno u kontekstu zvaničnog srpskog strateškog cilja - članstva u Evropskoj uniji".\nSAD, kako kaže, podržavaju Srbiju da uđe u EU i da se reformiše.\n"O brzini odlučuje Srbija, zavisi od toga kolikobrzo prolazi kroz poglavlja, ali sigurna sam da će jednog dana postati članica EU. Verujem da je tamo budućnost Srbije", rekla je Donfrid, prenosi Fonet.\nOna je naglasila da je za Ameriku važno da se podrži Ukrajina u ratu.\n"Ali i da se Rusiji stavi do znanja da mora da plati cenu za ono što radi. To je naš stav, a Srbija mora sama da odluči kako će da se postavi kad je reč o sankcijama Rusiji", poručila je pomoćnica američkog državnog sekretara za Evropu i Evroaziju.


Rusko-srpska vojna vežba blizu Pančeva - Pančevac1\nRusko-srpska vojna vežba blizu Pančeva\nU četvrtak, 3. novembra, počeće vojna vežba ruskih, beloruskih i naših padobranaca koja će trajati šest dana i održaće se na aerodromima u Kovinu i Batajnici, na poligonu „Pasuljanske livade” i na strelištu „Orašac”. Prva tri dana odvijaće se pripreme, a potom će početi uvežbavanje borbenih dejstava.\nCilj vežbe je unapređenje operativnih sposobnosti za izvođenje protivterorističkih operacija, a na njoj će učestvovati 212 pripadnika Vazdušno-desantne vojske Oružanih snaga Ruske Federacije, 56 pripadnika Oružanih snaga Republike Belorusije i 450 pripadnika Vojske Srbije.\nTokom trajanja vežbe oni će izvesti padobranski i helikopterski desant, prebacivanje borbenih oklopnih vozila, obezbeđivanje desantne prostorije, marševanje, napad na terorističku bazu i izviđanje pobunjeničkih položaja upotrebom bespilotnih letelica.\nPredviđeno je da učesnici vežbe izvedu i artiljerijsku pripremu i vazduhoplovnu podršku napada, kao i sanitetsku evakuaciju, napad na oteto vozilo i uništenje eksplozivne naprave.\nZanimljivo je i to što je planirano da ova vežba, koja je izazvala negativne reakcije i kritike Evropske unije i Hrvatske, 7. i 9. novembra bude otvorena za novinare. Pored toga, ansambl Vazdušno-desantne vojske Oružanih snaga Ruske Federacije održaće 6. novembra koncert u Nišu za pripadnike vojske i za građanstvo, a 13. novembra u Pančevu za učesnike vežbe.


Na ovoj fotografiji koju je objavio Kabiner predsednika Irana, vidi se predsednik Irana Hasan Rohani govori na ceremoniji u Teheranu, Iran, 27. avgusta 2019.\nAko američki predsjednik želi da razgovara, mora da preduzme prvi korak i ukine sve sankcije uvedene protiv Irana, poručio je iranski predsjednik Hasan Rohani. Tramp je u ponedeljak kazao je da je spreman za susret sa Rohanijem pod odgovarajućim uslovima i da okonča konfrontaciju nastalu posle izlaska SAD iz nuklearnog sporazuma sa Iranom.\nKljuč za rešavanje sukoba Irana i Sjedinjenih Država je u rukama Vašingtona, saopštio je na konferenciji za novinare u Teheranu iranski predsjednik Hasan Rohani.\nRohani je naglasio da je Iran jasno stavio do znanja da nema želju da razvija nuklearno naoružanje.\n"Ako se Sjedinjene Države vrate svojim obavezama, i mi ćemo u potpunosti poštovati naše. Ako ne, onda ćemo nastaviti svojim putem", kazao je Rohani.\nPredsjednik Donald Tramp rekao je u ponedeljak, na kraju samita G7 u Francuskoj, da postoji veoma dobra šansa da će se sastati sa Rohanijem narednih nedelja da bi ispregovarao novi sporazum o ograničavanju iranskog nuklearnog programa. Tramp je ponovio da je međunarodni dogovor iz 2015. godine loš.\n"Dozvoljeno im je da testiraju balističke projektile. Nama nije dozvoljeno da kontrolišemo različita postrojenja, od kojih su neka namijenjena za razvoj nuklearnog oružja. To mora da se promijeni, kao i druge stvari", rekao je Tramp.\n"Njihova inflacija je ogromna. Ekonomija je potpuno propala. Sankcije im nanose užasnu štetu. Ja to ne želim, oni su izvanredni ljudi. Ali im ne možemo dozvoliti da imaju nuklearno oružje", kazao je američki predsednik.\nPregovore Sjedinjenih Država i Irana pokušava da izdejstvuje francuski predsjednik Emanuel Makron koji je sa Rohanijem razgovarao o mogućem susretu sa američkim liderom.\n"I dalje sam veoma oprezan, ali mislim da se time zaustavlja eskalacija, a nama omogućava da postignemo planirane ciljeve", rekao je Makron.\nOn je dodao da će Pariz imati svoju ulogu u eventualnim razgovorima Vašingtona i Teherana, kao i ostale potpisnice nuklearnog sporazuma iz kojeg su se Sjedinjene Države povukle.


Predstavnici kosovskih Srba sa severa podržali odluku Beograda\nPolitički predstavnici Srba sa severa Kosova danas su jednoglasno pružili podršku državnom vrhu Srbije izrazivši očekivanje da će budući pregovori o Kosovu dati rezultate koji neće biti suprotni interesima ovdašnjih Srba i koji neće ugroziti srpske državne interese.\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare u severnoj Mitrovici predstavnici političkih partija koje deluju na severu Kosova pozdravili su odluku Vlade Srbije da zatraži da se dijalog nastavi i pronađe održivo rešenje za Kosovo.\nČlan predsedništva Ujedinjenih regiona Srbije ( URS) Stojanka Petković izjavila je da na severu Kosova postoji jedinstven stav svih političkih aktera koji su dali punu podršku državnom vrhu Srbije u daljim pregovorima o Kosovu.\nPetkovićeva je na konferenciji za novinare izrazila nadu da će dalji pregovori o Kosovu dati za rezultat sporazum koji bi bio u najvećoj meri pozitivan za srpsku zajednicu na Kosovu I koji ne bi ugrožavao interese i poziciju Republike Srbije.\nOna je naglasila da nema potrebe za stvaranjem panike među građanima na severu Kosova ističući da je zadatak političara da spuste tenzije I da svako treba da nastavi sa uobičajenim poslovima .\nU slučaju izbijanja eventualnog nasilja treba pribeći mirnom rešavanju svih problema I iskreno se nadam da Kfor neće dozvoliti nikakvo nasilje - kazala je Petkovićeva.\nNačelnik kosovskomitrovičkog okruga Radenko Nedeljković izjavio je da se jučerašnja odluka Vlade Srbije, koja je zatražila da se dijalog o Kosovu nastavi I pronađe održivo rešenje, na severu Kosova ocenjuje kao odgovoran čin državnog vrha Srbije.\nOvakva odluka Vlade može biti dobra polazna osnova za buduće razgovore I predstavlja “ne” državnog vrha ucenama,uslovljavanjima I pretnjama iz Brisela - rekao je Nedeljković, inače funkcioner Demokratske stranke ( DS).\nOn je dodao da stav državnog rukovodstva je ujedno i ohrabrenje Srbima na Kosovu da će ostati građani Republike Srbije, podsetivši na ranije zahteve Srba o potrebi uključivanja Rusije u proces budućih pregovora o Kosovu.\nKosovo razočarano odbijanjem sporazuma, ostaje posvećeno dijalogu\nVerujem da će do dogovora Beograda i Prištine ipak doći


Bespovratna podrška proizvođačima od 6.000 do 350.000 eura po projektu | Kodex.ME\nIPARD organizovao javni poziv\nUpoznavanje poljoprivrednih proizvođača sa mogućnostima bespovratne podrške za investicije u primarnu proizvodnju kroz IPARD javni poziv nastavljeno je organizovanjem terenskih radionica po opštinama, saopšteno je iz Ministarstva poljoprivrede i ruralnog razvoja.\n12. 03. 2020 - 12:06 Autor: Kodex\nU saopštenju se navodi da su nakon prezentacija ovogodišnjeg Agrobudžeta koji je punio opštinske sale tokom februara, prezentacije IPARD-a izazvale slično interesovanje, što potvrđuje da proizvođači vide dobru priliku za značajno unapređenje proizvodnje i konkuretnosti.\n"Registrovana poljoprivredna gazdinstva kroz ovaj poziv mogu konkurisati sa projektima, čiji prihvatljivi troškovi iznose od 10.000€ do 500.000€, i ostvariti podršku od 6.000 pa do 350.000€. Osnovna bespovratna podrška je 60 odsto od prihvatljive investicije. Za mlade farmere (do 40 godina), podrška je 65%, dok je za one koji realizuju investicije u planinskom području iznad 600 metara nadmorske visine podrška 70% prihvatljive investicije", navodi se u saopštenju.\nIz Ministarstva su naveli da se kroz ovaj javni poziv podržava sektor proizvodnje mlijeka, mesa, jaja, zatim sektori voćarstvo, povrtarstvo, ratarstvo, uzgoj gljiva, ljekovitog i aromatičnog bilja, vinogradarstvo, maslinarstvo, pčelarstvo, kao i sektori ribarstva i akvakulture.\nProizvođači mogu izgraditi ili rekonstruisati objekat, nabaviti opremu, mehanizaciju, urediti infrastrukturu na gazdinstvu, izgraditi sistem navodnjavanja. U Ministarstvo takođe napominju da se podržava nabavka protivgradne mreže i mreže za zaštitu od ptica, sadnog materijala za višegodišnje zasade, investicije u konsolidaciju i poboljšanje zemljišta.\n"Pojašnjeni su im i specifični kriterijumi, odnosno uslovi koje poljoprivredni proizvođači moraju da zadovolje da bi uspješno konkurisali i bili podržani. Naime, oni su trenutku podnošenja zahtjeva za odobravanje podrške u zavisnosti od sektora proizvodnje, moraju ispunjavati određene kriterijume u pogledu obima proizvodnje, broja uslovnih grla i površina zasada", objašnjeno je iz Ministarstva.\nNa sastanku je prisutnima bilo pojašnjeno kako da apliciraju na javni poziv koji je otvoren za njih do 19. maja i koja je dokumentacija potrebna kako bi se uspješno prijavili. Kako bi ovaj proces bio uspješan budućim korisnicima je sugerisano da se posvete pripremi i kompletiranju dokumentacije, u čemu će im predstavnici Direktorata za plaćanje Ministarstva poljoprivrede maksimalno pružiti pomoć.\n"Pitanja prisutnih najviše su bila vezana za izgradnju objekata na gazdinstvima u oblasti stočarstva, rješavanje pitanja stajnjaka, podizanje vinograda i voćnjaka, kao i uređenje ekonomskog dvorišta i rješavanje pitanja vodosnadbijevanja gazdinstva radi širenja proizvodnje. Predstavnici ministarstva su objasnili prisutnima koja dokumentacija im je potrebna, kao i kako i gdje se mogu pribaviti", zaključuju iz Ministarstva.


Naredne sedmice sjednica novog saziva Doma naroda FBiH?\n08/02/2019 | 11:50 | Izvor: SRNA\nNaredne sedmice mogla bi biti pdržana sjednica Doma naroda Federacije BiH na kojoj bi trebalo biti riješeno pitanje usvajanja entitetskog budžeta, rekao je Srni sektretar Doma Izmir Hadžiavdić.\nDom naroda FBiHFoto: RTRS\nOn je podsjetio da, u skladu sa Poslovnikom, postoji zahtjev Kluba Bošnjaka da se sazove sjednica, dodavši da u ponedjeljak, 11. februara, ističe rok od 14 dana za sazivanje sjednice.\nNavodeći da sada teče kalkulacija između starog i novog saziva Doma naroda FBiH, Hadžiavdić je rekao da postoji mogućnost da sjednica starog saziv bude održana u utorak, 12. februara.\n- Međutim, smatram da je to malo vjerovatno, s obzirom na ovu, na neki način, okončanu proceduru oko izbora novih delegata - dodao je Hadžiavdić.\nU nekoj optimističnoj varijanti, ocijenio je Hadžiavdić, sjednica novog saziva Doma naroda mogla bi biti održana iduće sedmice ili, u najgorem slučaju, u sedmici iza nje.\n- Ako bi svi žalbeni rokovi bili okončani i izborna komisija verifikovala mandate, a to je sve pri kraju, vjerovatnija varijanta sazivanja sjednice je iduća sedmica ili ona iza nje. Na toj sjednici trebalo bi da se konstituiše novi saziv i izglasa budžet - naglasio je sekretar ovog doma.\nOn očekuje da bi mogao biti izvršen i politički pritisak kako bi sjednica Doma naroda FBiH bila što prije održana.\nIz kabineta predsjedavajućeg starog saziva Doma naroda FBiH Lidije Bradare Srni je juče rečeno da ona ostaje pri ranijem stavu da sjednicu na kojoj će biti rasprava o budžetu treba da održi novi saziv Doma naroda.\nPredsjednik Kluba Bošnjaka u Domu naroda FBiH Almedin Aliefendić rekao je juče da će u ponedjeljak, 11. februara, kada istekne rok od 14 dana za zakazivanje sjednice, ovaj klub reći svoj stav, te naglasio da bi najbolje rješenje bilo da se formira novi saziv Doma naroda FBiH.\nIz Centralne izborne komisije BiH saopštili su da će do kraja naredne sedmice biti izvršena raspodjela mandata za klubove delegata u Dom naroda FBiH, ukoliko ne bude žalbi na odluke CIK-a.


Početak obuke druge generacije sertifikovanih konsultanata - Centar za digitalnu tranformaciju\nDatum 1. marta 2019.\nCentar za digitalnu transformaciju Privredne komore Srbije u saradnji sa Nemačkom organizacijom za međunarodnu saradnju GIZ i Austrijskom privrednom komorom WKO započeo je obuku druge generacije sertifikovanih konsultanata za digitalnu transformaciju.\nObuci je prisustvovalo 25 kandidata koji su uspešno prošli proces selekcije.\nObuka druge generacije konsultanata odvija se prema Programu Centra za digitalnu transformaciju, pripremljenim u saradnji sa Privrednom komorom Srbije i Privrednom komorom Austrije. Svi kandidati prolaze obuku za opšti modul – ekspertska analiza, nakon čega se opredeljuju za jedan od tri specifična – digitalna transformacija (modeli I procesi poslovanja), E-trgovina/E-marketing i društvene mreže, IT sigurnost i zaštita podataka.\nTreninzi za opšti modul održani su 13. i 14. aprila, za specifične će biti održani 11. i 12. maja dok će sertifikacija biti organizovana 27. i 28 maja. Obuke i sertifikacija biće organizovani u Privrednoj komori Srbije. Sertifikacija je razvijena u skladu sa ISO 17024 standardom, usklađena je i priznata na međunarodnom nivou, a svi konsultanti dobijaće naknadu za svoj angažman.


Vi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Transportna vozila > Kontejneri > Thermo King\nKontejneri hladnjače (13)\nRabljeni Thermo King kontejneri na prodaju\nOvdje su rezultati pretrage rabljenih Thermo King kontejneri strojeva koji su za prodaju. Thermo King kontejneri oglase možete sortirati po cijeni, godini proizvodnje, države. Također možete koristiti kriterije pretraživanja na lijevoj strani kako biste suzili pretraživanje ili pročitajte više o Thermo King kontejneri na Znamka dijelu.\nOvde je kompletna lista polovnih Thermo King kontejneri za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Thermo King kontejneri koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Thermo King kontejneri koje Vas interesuju.


BEOGRAD - Prvi put posle gotovo 16 godina radništvo u Srbiji ostalo je bez zaštite i prava koja su im bila zagarantovana Opštim kolektivnim ugovorom zato što je Upravni odbor Unije poslodavaca Srbije (UPS) odbio da potpiše tekst koji je sa sindikatima usaglašavan više meseci, prenosi Tanjug. Dosadašnji Opšti kolektivni ugovor pa samim tim i svi posebni (granski) kolektivni ugovori, osim za oblast obrazovanja, prestali su da važe 23. septembra prema Zakonu o radu, a nakon šest meseci od njegovog usvajanja.\nU nastalim okolnostima, u eventualnim sporovima, automatski se primenjuju odredbe Zakona, Pojedinačnih kolektivnih ugovora, u delovima koji nisu u suprotnosti sa zakonskim propisima ili Ugovor o radu koji donosi direktor.\nSavez samostalnih sindikata Srbije oštro je protestovao, a onda je na sednici predsedništva tog sindikata, održanoj u sredu, ipak, odlučeno da se pregovori s poslodavcima nastave za još deset dana. Ocenjujući neozbiljnim ponašanje UO UPS-a, potpredsednik SSSS Dragan Zarubica je rekao da su oni takvu odluku doneli jer su navodno nezadovoljni radom svog pregovaračkog tima.\nPredsednik UPS-a Rato Ninković, međutim, kaže da je Opšti kolektivni ugovor ozbiljan akt koji će se, kada bude potpisan i pošto bude odobreno njegovo prošireno dejstvo, odnositi na sve poslodavce u Srbiji. Prema tumačenju stručnjaka, odluku o proširenom dejstvu ministar može doneti nakon što se ugovor potpiše i objavi u Službenom glasniku.


RTS :: Razgovori dobri, razlike ostale\nRadio Beograd 1 Razgovori dobri, razlike ostale\npetak, 24. jan 2020, 15:00\nRazgovori dobri, razlike ostale\nPredsednik Aleksandar Vučić sastao se u Beogradu sa Ričardom Grenelom, specijalnim izaslanikom američkog predsednika za dijalog Beograda i Prištine. Na zajedničkoj konferenciji za medije, Vučić je rekao da su razgovori bili dobri i da je bilo reči o unapređenju standarda građana, kao i ekonomske i infrastrukturne povezanosti. Ričard Grenel je rekao da je tu da podstakne Beograd i Prištinu na privredni razvoj, kako bi se stvorila šansa za mlade. Preduslov je da Priština ukine takse a Beograd kampanju povlačenja priznanja Kosova, rekao je Grenel. Na pitanje da li je fer njegov zahtev za reciprocitetom - Grenel je rekao da nije na njemu da odluči šta je fer, već da približi dve strane, a na stranama je da odluče". Predsednik Vučić je istakao da ne prihvata povlačenje jednakosti između nelegalnog uvođenja takse i kampanje povlačenja priznanja nezavisnosti Kosova. Rekao je da se stav Srbije u pogledu nezavisnosti Kosova razlikuje od stava Sjedinjenih Država i Prištine i da je naš posao da radimo na tome.\nPremijerka Ana Brnabić susrela se na Svetskom ekonomskom forumu u Davosu sa ćerkom američkog predsednika Donalda Trampa, Ivankom Tramp. Brnabićeva je na Tviteru napisala da je razmenila mišljenja sa Trampovom, i da se nada da će sledeći susret sa njom biti u Srbiji.\nU Pekingu je proglašen najviši nivo pretnje po javno zdravlje i preduzimaju se mere radi kontrole širenja koronavirusa. Peking je za posetioce zatvorio Zabranjeni grad i Kineski zid, i otkazao javne događaje povodom kineske Nove godine. Prema najnovijim podacima, virusom je zaraženo 849 ljudi, najviše u gradu Vuhanu, gde je izbila epidemija, a preminulo je 26 osoba.\nSkupština Srbije usvojila je set prosvetnih zakona, među kojima su izmene i dopune Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju. Zakonima je predviđeno da se praktična nastava i profesionalna praksa ostvaruju u školi, kod poslodavca ili kombinovano. Kombinovana nastava se može realizovati kod poslodavca najviše u obimu od 25 odsto od ukupnog broja časova praktične nastave i profesionalne prakse, o čemu škola i poslodavac zaključuju ugovor.\nNovak Đoković plasirao se u četvrto kolo Australijan opena, pošto je pobedio Japanca Jošihita Nišioku sa 3:0. Dušan Lajović završio je učešće na turniru posle poraza u tri seta od Argentinca Dijega Švarcmana.


Novi Taycan kao ulazni model elitne Porsche linije - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nKompanija Porsche nedavno je najavila novi dodatak Taycan liniji, a kao što je bilo očekivano, model je došao kao ulazna varijanta predstavljena prošle godine u Kini...\nSpreman za tržišno predstavljanje tokom ovog proleća, 2021 Taycan model startovaće sa cenom od 65.687 evra, ne uključujući dostavu koja će koštati 1,110 evra, dok obrada i rukovanje dolaze besplatno. Ovo je cena manja za 19,648 evra od one sa kojom dolazi Taycan 4S linija.\nIako je ušteda u troškovima veoma zavidna, jasno je da se sa novim ulaznim modelom Taycan pojavljuje i nekoliko nedostataka. Pre svega, vredi navesti da ovaj automobil dolazi sa samo jednim električnim motorom zaduženim za pokretanje zadnje osovine i proizvodnju do 402 ks i 344 Nm obrtnog momenta. Ovo omogućuje automobilu da ubrza do stotke iz mesta za 5,1 sekund, pre nego što dostigne maksimalnu brzinu od 230 km/h.\nNemački brend nije pomenuo procenjeni prelazni opseg, ali model dolazi sa 79,2 kWh jakim baterijskim pakovanjem u standardnoj ponudi, tako da mi u Evropi možemo očekivati u okviru od oko 431 kilometra između dva punjenja.\nUkoliko sve ovo nije ni izdaleka dovoljno, kupci mogu poboljšati svoje modele sa Performance Battery Plus paketom, koji poseduje veći kapacitet od 93,4 kWh. Ovo povećanje u kilovatima poboljšava cifru prelaznog opsega i ona u tom slučaju iznosi 482 km, istovremeno tjunirajući motor, koji u tom slučaju proizvodi 469 ks i 357 Nm obrtnog momenta. Zahvaljujući ovoj dodatnoj snazi, automobil i dalje ubrzava do sto iz mesta u istom vremenskom roku, uprkos dodatnoj kilaži od 77,1 kg, za koju je zaslužno veće baterijsko pakovanje.\nKada su baterije na niskom nivou, vozači će biti veoma zahvalni tehnologiji brzog punjenja novog Taycan modela. Ovaj sistem omogućuje baterijama da sa pet stignu do osamdeset posto napunjenosti za svega 22,5 minuta, u idealnim uslovima.\nVan pogonskog segmenta, ulazni model opsega Taycan poseduje blago redizajniran eksterijer, sa devetnaestoinčnim felnama srebrne boje, iza kojih se kriju crna kočiona klešta. Ovo je u kontrastu sa 4S verzijom, koja poseduje crvena klešta i polirane alu felne. Iako je jedva vredno pomena, kompanija Porsche je ipak naglasila da su tu krila, pragovi i difuzor, identični onim na modelu 4S, tako da točkovi ostaju jedino po čemu ih kupci mogu razlikovati.\nPo pitanju opreme, bazni Taycan dolazi sa standardnim LED farovima, 10,9 inča velikim informativno zabavnim sistemom i Porsche Active Suspension Management funkcijom. Dodatni asortiman opcija biće takođe dostupan, a on uključuje vazdušno vešanje, točkove od 20 i 21 inča, kao i površinski premazane i keramički obložene kočnice.


BalkanMagazin :: U Srbiji recikliram ne znači da profitiram\nutorak, 15. maj 2012 03:59\nSrbija raspolaže velikim potencijalom kad je reč o razvoju reciklažne industrije, s obzirom na to da se samo 15 odsto generisanog otpada reciklira. To je znatno ispod evropskog proseka, gde se reciklira više od 50 odsto otpada. Procenjuje se da bi zahvaljujući razvoju ove industrijske grane moglo da bude otvoreno oko 10.000 novih radnih mesta. I ne samo to, Srbija bi se oslobodila velike pošasti - otpada koji se nalazi svuda - u rekama, pored puta, u prirodi.\nPrvi korak u tom pravcu načinjen je time što su ekološki zakoni, u protekle tri godine, u potpunosti usklađeni sa regulativom Evropske unije, ali sada predstoji najteži zadatak - njihova implementacija. Ovo su samo neki od zaključaka panel-diskusije „Ekonomska primena reciklata u Srbiji“, koju je organizovao Danas konferens centar. Učesnici ovog skupa pokušali su da odgovore i na sledeća pitanja: Kako se u Srbiji može uvećati prihod od reciklaže, zatim povećati izvoz i otvoriti nova radna mesta u reciklažnoj industriji.\nAleksandar Vesić, pomoćnik ministra životne sredine, podsetio je da su u protekle tri godine usvojeni ekološki zakoni koji su usklađeni sa regulativom Evropske unije, ali da sada sledi njihova primena, čime će biti uspostavljen sistem reciklaže.\n- Značaj upravljanja otpadom prepoznat je u celom svetu i sve države, članice Ujedinjenih nacija idu u pravcu zelene ekonomije. Srbija je donela dva ključna zakona u toj oblasti - Zakon o upravljanju otpadom i Zakon o ambalaži i ambalažnom otpadu, koji otvaraju mogućnost uspostavljanja i razvoja reciklažnog sistema. Treba, takođe, podsetiti da je od 2009. izdato 2.200 dozvola za sakupljanje otpada a plan je da se u toj oblasti uposli čak 75 odsto više ljudi, što znači otvaranje još oko 10.000 radnih mesta. Nizak procenat otpada koji se reciklira mogao bi da se poveća tako što bi se proizvodi od recikliranih materijala oslobodili barem dela poreza na dodatu vrednost - ukazao je Vesić.\nPrema njegovim rečima, postoji mogućnost utvrđivanja obaveza nekim granama industrije da koriste određeni procenat recikliranih materijala za svoju proizvodnju, kao i uvođenje visoke cene odlaganja otpada na deponije. Ipak, to bi prema rečima Danasovog paneliste, moglo da ugrozi opstanak nekih fabrika i ta opasnost je naročito izražena u uslovima ekonomske krize.\n- Strategijom upravljanja otpadom utvrđeni su, između ostalog, nacionalni ciljevi za upravljanje posebnim tokovima otpada do 2014, i oni se zasad ispunjavaju. Primenjeno je načelo „zagađivač plaća“, koje podrazumeva odgovornost proizvođača za robu koju plasira na tržište, a koja posle upotrebe postaje otpad. Naš plan je da povećamo broj stanovnika koji će biti angažovani u onim granama industrije koje su tek u povoju, ali i da privučemo što više novih investicija - istakao je Vesić.\nSiniša Mitrović, savetnik za ekologiju predsednika Privredne komore Srbije, naglasio je da bi godišnje moglo da se ostvari oko 1,5 milijardi evra prihoda kada bi na pravi način zaživeo sistem reciklaže.\n- Paket već usvojenih ekoloških zakona stvorio je dobru podlogu u ovoj oblasti, ali ono što sledi i što čeka novu administraciju jeste riskantni period implementacije i „oživotvorenja“ zelene politike. Od 2000. godine beležen je rast bruto domaćeg proizvoda od šest do osam odsto, ali se istovremeno degradacija životnog prostora kretala u rasponu između četiri i 14 odsto. Zato moramo da utvrdimo koja je to ekonomska cena životnog prostora, ali je takođe važno da se obezbedi kontinuitet onoga što je započeto ekološkim zakonima. U Evropi u reciklažnoj industriji radi oko pola miliona ljudi, pa bismo i mi u Srbiji morali da shvatimo da je ova grana veliki potencijal za našu zemlju - ukazao je Mitrović.\nOn je ukazao i na to da je cena utroška energije po jedinici proizvoda dva i po puta veća nego u Evropi i dodao da bi bilo neophodno stvoriti ambijent u kome bi proizvođači reciklata bili stimulisani i od države i od potrošača.\n- Potrebna nam je infrastruktura koja može da podigne reciklažni sistem. Moramo da utvrdimo koji su realni kapaciteti Srbije da bi neko uopšte investirao i ušao u reciklažni biznis i ostvario profit. Problem predstavlja i to što nije izvršena transformacija javno-komunalnih preduzeća, niti su stvoreni uslovi za javno-privatno partnerstvo. Važno je, takođe, da precizno utvrdimo šta je otpad, a šta može da se, nakon upotrebe, ponovo koristi kao sirovina. Tako se, recimo, otpaci od keksa u fabrikama tretiraju kao otpad i završavaju na deponijama, umesto da se iskoriste u ishrani životinja. Zanimljiv je i primer oko 300.000 tona pepela, koji se deponuje i tretira kao neopasan otpad, a može da se koristi kao građevinski materijal - navodi Mitrović.\nOn dodaje da u Srbiji imamo uspešne kompanije koje se bave reciklažom, poput dve fabrike koje se bave reciklažom akumulatora, ali njihovi kapaciteti nisu sasvim iskorišćeni jer tog otpada nema dovoljno. Sličan je slučaj i sa iskorišćenim sijalicama kojih nema dovoljno da bi se nekome isplatilo da otvori fabriku za njihovu reciklažu.\nDaglas Apostol, šef ekonomskog odeljenja Ambasade SAD, naglasio je da se Srbija nalazi u poziciji gde je Amerika bila pre 40 godina, kao i da bi mnoga američka iskustva mogla da primeni u sopstvenoj praksi.\n- Obišao sam Srbiju uzduž i popreko. Bio sam na svim većim deponijama, što su mnogi okarakterisali kao čudno ponašanje za jednog diplomatu, i shvatio sam da je u ovom trenutku od ključnog značaja da se utiče na svest ljudi da promene navike. Morate da nađete onu „crtu“ u svesti ljudi, koja može da ih podstakne na drugačiji način razmišljanja i promenu ustaljenih, loših navika - upozorio je Apostol, ilustrujući svoje reči snimkom sa Jutjuba, odnosno eko-porukom koja je, prema njegovim rečima, promenila svest Amerikanaca od 1971. godine, kada je emitovana. Na snimku se vidi usamljeni Indijanac, koji plovi rekom u kanuu i gleda plastične kese i drugo smeće koje pluta. Suze mu kreću niz lice. Potom silazi na obalu, a nekada netaknutu prirodu „krasi“ razbacano smeće. Ne prestaje da plače gledajući zagađenu prirodu, dok sunce zalazi na horizontu.\nBranimir Kesić, potpredsednik Skupštine fabrike Euro foil Bor, potvrdio je da je Amerika, posebno Čikago u kom je živeo više od 40 godina, nekada bio veoma zagađen, a sada je jedan od najčistijih gradova.\n- Građani Srbije treba da shvate da ekološke probleme moraju da reše što pre. Jer, sakupljanje i razvrstavanje otpada je ne samo ekološko, već i ekonomsko pitanje, u kojem leži veliki potencijal. To su shvatili osnivači Euro foila, fabrike sa tradicijom dugom 30 godina, koja proizvodi PET foliju i film, koji se kasnije koriste u prehrambenoj i tekstilnoj industriji, ali i u energetici. Fabrika Euro foil koja se gradi u Boru, biće otvorena krajem maja a da bi radila punim kapacitetom, trebalo bi da obradi 7.000 tona PET ambalaže. U ovom trenutku imamo 11 vozila, a PET ambalažu počeli smo da sakupljamo pre dve godine. Sakupljanje je organizovano u 27 gradova, odnosno na 40 odsto teritorije Srbije - naglasio je Kesić.\nOd pet plastičnih flaša zapremine 0,5 litara mogla bi da se napravi jedna majica, a od 10 flašica jedna kadica. Kada je reč o otvaranju fabrike za reciklažu PET ambalaže, Danasov panelista navodi da je potrebno tri do pet godina da se povrate investicije. Kao pozitivan primer kompanije koja brine o zaštiti životne sredine, naveo je fabriku automobila Ford koja trenutno upotrebljava dva miliona recikliranih plastičnih boca za izradu sedišta, a od 2009. u ovoj fabrici je obaveza da 25 odsto automobila koji izađe sa trake, mora da bude od recikliranog materijala.\nPrema rečima Stevana Vujasinovića, direktora prodaje i marketinga Sekopaka, u Srbije se godišnje generiše oko 450.000 tona ambalažnog otpada od toga se 360.000 tona nalazi u domaćinstvu, dok 90.000 tona predstavlja komercijalni industrijski otpad.\n- U prethodne dve godine naši klijenti su u potpunosti ispunili nacionalne ciljeve koji se odnose na količinu ambalažnog otpada koji industrija, odnosno proizvođači i distributeri, moraju sakupiti. Očekujemo da ćemo narednih godina i premašiti ciljeve, koji su propisani do 2014. godina, nakon čega bi Ministarstvo životne sredine trebalo da propiše nove petogodišnje ciljeve - rekao je Vujasinović.\nOn je podsetio da je Sekopak organizacija koja se bavi upravljanjem ambalažnog otpada, i da joj je cilj da utiče na građane da separatišu kućni otpad, kako bi se pripremio za reciklažu, a ne da završava na deponijama.\n- Ljudi moraju da shvate da su resursi ograničeni, pre svega nafta, ali i drugi prirodni elementi. Zato je bitno da iskoristimo sve ono što može ponovo da se iskoristi, a ne da završi na deponiji. U gradovima u kojima Sekopak ima različite kontejnere za posebne vrste otpada, pokazalo se da građani rado razvrstavaju otpad - rekao je Vujasinović, dodajući da je potrebno dosta sredstava kako bi se u celoj Srbiji postavili kontejneri za separaciju, ali i nabavili kamioni za odnošenje razvrstanog smeća.\nJasna Pančić Jovanović, menadžerka ekologije kompanije Tigar AD, istakla je da Tigar, koji je osnovan 1935. godine, sada u svom proizvodnom programu samostalno razvija proizvode od reciklirane gume.\n- Gumeni reciklat dobija se mehaničkim postupkom reciklaže guma u kome se, na primer, od 10.000 kilograma upotrebljavane gume može dobiti 6.000 kilograma gumenog reciklata, 3.500 kilograma čelične žice, kao i 500 kilograma tekstila. U Evropi se reciklira više od 90 odsto otpadnih guma, što u Srbiji nije slučaj. Osim toga, EU je 2003. zabranila deponovanje otpadnih guma, tako da se one recikliraju. Zakonska obaveza proizvođača i uvoznika guma u Evropi je da organizuju lanac upravljanja otpadnim gumama, što je rezultiralo formiranjem neprofitnih organizacija čiji rad finansiraju proizvođači i uvoznici guma s ciljem da uspostave sistem transporta i reciklaže guma na najekonomičniji način. Organizacije čine sami proizvođači guma, a korisnici i distributeri eko-naknadu uplaćuju nosiocu sistema upravljanja otpadnim gumama, odnosno organizaciji proizvođača. Sistem naplate i investiranja je transparentan, a godišnje se samo u istraživanje i razvoj sistema upravljanja, reciklaže i primene dobijenih reciklata ulaže više od pet miliona evra - naglasila je Pančić Jovanović.\nKada je reč o Srbiji, panelistkinja Danasa navela je da proizvođači i uvoznici guma naknade uplaćuju Fondu za zaštitu životne sredine. „Fond za zaštitu životne sredine stimuliše tretman otpadnih guma i to za ponovnu upotrebu i procesiranje sa 17.059 dinara po toni, a za upotrebu u energetske svrhe sa 3.345 dinara po toni. Proizvodnja proizvoda od reciklirane gume nije stimulisana, a o raspodeli prikupljenih sredstava od eko-taksi odlučuje sam Fond“, istakla je Pančić Jovanović. Ona je dodala da dve trećine guma Tigar nabavlja u Srbiji, a ostatak u Hrvatskoj i Italiji.\n- Tigar pravi proizvode za dečja igrališta i rekreaciju, uređenje zelenih površina, sportskih terena, kao i saobraćaj i infrastrukturu. Međutim, 80 odsto naših proizvoda završava na inostranom tržištu, jer domaći potrošači još uvek nemaju svest o ekološkom ekonomskom učinku kojem doprinosi kupovinom proizvoda od reciklata. Aktivnosti na podizanju nivoa svesti kupaca mogle bi biti finansirane iz budžeta u koji se slivaju eko-takse. Poreske olakšice za proizvode od reciklata umanjile bi cenu tih proizvoda i učinile ih konkurentnijim - zaključila je Pančić Jovanović.\n- Iako u Srbiji ima dovoljno sakupljača stakla, ipak se ta vrsta otpada izvozi i reciklira u drugim državama, umesto da se, recimo, osposobi fabrika stakla u Paraćinu. Ali, uprkos svim nedaćama s kojima se ova industrija suočava, ja Srbiju u budućnosti vidim kao regionalni reciklažni centar na Balkanu. Takođe, veoma je važno da se što pre otvori postrojenje za fizičko-hemijski tretman opasnog otpada, jer nemamo privredu koja može da plaća 2,5 evra po kilogramu za zbrinjavanje te vrste otpada - komentariše Siniša Mitrović, savetnik za ekologiju predsednika Privredne komore Srbije.\nAleksandar Vesić, pomoćnik ministra životne sredine:\nStrategijom upravljanja otpadom utvrđeni su, između ostalog, nacionalni ciljevi za upravljanje posebnim tokovima otpada do 2014, i oni se zasad ispunjavaju. Primenjeno je načelo „zagađivač plaća“, koje podrazumeva odgovornost proizvođača za robu koju plasira na tržište, a koja posle upotrebe postaje otpad. Naš plan je da povećamo broj stanovnika koji će biti angažovani u onim granama industrije koje su tek u povoju, ali i da privučemo što više novih investicija.\nSiniša Mitrović, savetnik za ekologiju predsednika PKS:\nVažno je da precizno utvrdimo šta je otpad, a šta može da se, nakon upotrebe, ponovo koristi kao sirovina. Tako se, recimo, otpaci od keksa u fabrikama tretiraju kao otpad i završavaju na deponijama, umesto da se iskoriste u ishrani životinja. Zanimljiv je i primer oko 300.000 tona pepela, koji se deponuje i tretira kao neopasan otpad, a može da se koristi kao građevinski materijal.\nDaglas Apostol, šef ekonomskog odeljenja Ambasade SAD:\nSrbija se nalazi u poziciji u kojoj je Amerika bila pre 40 godina. Obišao sam Srbiju uzduž i popreko, bio sam na svim većim deponijama i shvatio sam da je u ovom trenutku od ključnog značaja da se utiče na svest ljudi da promene navike. Morate da nađete onu „crtu“ u svesti ljudi koja može da ih podstakne na drugačiji način razmišljanja i promenu ustaljenih, loših navika.\nBranimir Kesić, potpredsednik Skupštine kompanije Euro foil Bor:\n- Sakupljanje i razvrstavanje otpada je ne samo ekološko, već i ekonomsko pitanje. Fabrika Euro foil koja se gradi u Boru, biće otvorena krajem maja a da bi radila punim kapacitetom, trebalo bi da obradi 7.000 tona PET ambalaže. U ovom trenutku imamo 11 vozila, a PET ambalažu počeli smo da sakupljamo pre dve godine. Sakupljanje je organizovano u 27 gradova, odnosno na 40 odsto teritorije Srbije.\nStevan Vujasinović, direktor prodaje i marketinga Sekopaka:\n- U Srbije se godišnje generiše oko 450.000 tona ambalažnog otpada od čega se 360.000 tona nalazi u domaćinstvu, dok 90.000 tona predstavlja komercijalni industrijski otpad. U prethodne dve godine naši klijenti su u potpunosti ispunili nacionalne ciljeve koji se odnose na količinu ambalažnog otpada koji industrija, odnosno proizvođači i distributeri moraju sakupiti.\nJasna Pančić Jovanović, menadžerka ekologije kompanije Tigar AD:\nU Evropi se reciklira više od 90 odsto otpadnih guma, što u Srbiji nije slučaj. Osim toga, EU je 2003. zabranila deponovanje otpadnih guma, tako da se one recikliraju. Zakonska obaveza proizvođača i uvoznika guma u Evropi je da organizuju lanac upravljanja otpadnim gumama, što je rezultiralo formiranjem neprofitnih organizacija čiji rad finansiraju proizvođači i uvoznici guma s ciljem da uspostave sistem transporta i reciklaže guma na najekonomičniji način.


Danas se očekuje potvrda datuma početka pregovora - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Vijesti Srbija Danas se očekuje potvrda datuma početka pregovora\nDanas se očekuje potvrda datuma početka pregovora\nOd HaberNews - 20. Decembra 2013. 0 50 Podeli na Fejsbuku\ntweet BRISEL – Evropski lideri, danas, drugog dana samita u Briselu trebalo bi i da preciziraju početak pregovora sa Srbijom o pridruživanju EU.\nOčekuje se da šefovi država i vlada danas odrede 21. januar 2014. kao datum prve međuvladine konferencije, kao što je najavljeno nakon sastanka Ministarskog saveta ranije ove nedelje.\n“Želimo da Srbija bude što bliže EU”, rekao je Fico novinarima i dodao da odredba pregovaračkog okvira EU u kojoj se traži da Beograd i Priština pre učlanjenja Srbije potpišu “pravno obavezujući sporazum” nije zahtev da Srbija prizna Kosovo.\n“Treba naći neko dugoročno rešenje, ali mi ne tražimo priznanje”, istakao je Fico, čija zemlja je jedna od pet članica EU koje ne priznaju nezavisnost Kosova.\nHrvatski premijer Zoran Milanović rekao je da Hrvatska želi da bude “partner, a ne mentor Srbiji” na putu evropskih integracija.\n“Srbija pripada EU”, izjavio je Milanović uoči početka samita, ističući da je prosperitetno i stabilno okruženje u nacionalnom interesu Hrvatske i da to ne zavisi od toga ko je trenutno na vlasti.\nVisoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbednost Ketrin Ešton izjavila je da očekuje da će Savet EU danas potvrditi odluku Ministarskog saveta da pristupni pregovori sa Srbijom počnu u januaru sledeće godine, što će, kako je naglasila, biti “važna poruka ne samo za Srbiju nego i za ceo region”.\n“Mislimo da otvaranje ovih pregovora nije samo važna poruka za Srbiju, to je zaista važno i za ceo region”, rekla je Ešton preksinoć tokom obraćanja članovima Komiteta Evropskog parlamenta za spoljne poslove.\n“Mislim da su Srbija i Kosovo model koji treba da inspiriše ostatak zapadnog Balkana kako da reši postojeće probleme i da krene napred”, istakla je Eštonova.\nOsvrhući se na dijalog Beograda i Prištine, Ešton je izrazila zadovoljstvo što je bila deo, kako je navela, “izvanrednog procesa” tokom koga je održano 20 sastanaka.\n“Svaki sastanak je trajao po nekoliko sati, neki su trajali i po 14 sati. Rezultate rada mogu svi da vide”, rekla je visoka predstavnica EU.\nOna je dodala i da su neki od tih rezultata “prevazišli” njena očekivanja kao što je to slučaj sa održavanjem lokalnih izbora na severu Kosova.\nVisoka predstavnica EU je izrazila nadu da će Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa Kosovom biti zaključen tokom sledeće godine.\nEšton je zaključila da nema sumnje da je EU odigrala značajnu ulogu u postizanju sporazuma između Beograda i Prištine.\ntweet Prethodni tekstBaklava prvi turski proizvod koji je registrovan u EUSledeći tekstNokia ipak neće praviti Android smartfon HaberNews\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA


Grčkoj potrebno još 32 milijarde eura pomoći | Dužnička kriza | Al Jazeera Balkans\nNema indicija da će se finansijski problemi Grčke riješiti do narednog samita eurogrupe, javlja Marko Pavlović.\nGrčkoj će u naredne dvije godine biti potrebno još 32 milijarde eura finansijske pomoći kako bi vratila budžet u ravnotežu, navodi se u radnoj verziji izvještaja međunarodne "trojke" kreditora – Međunarodnog monetarnog fonda, Evropske centralne banke i Evropske komisije.\nKako je iz Brisela izvijestio reporter Al Jazeere Marko Pavlović, Grčka ovu fiskalnu godinu završava sa 170 posto duga u odnosu na bruto društveni proizvod (BDP), dok se očekuje da će sljedeće godine dug iznositi 190 posto BDP-a.\n"Ideja je da se do 2020. ta cifra vrati na 120 odsto", rekao je Pavlović, te pojasnio da će u naredne dvije godine Grčkoj trebati 15, odnosno 17 milijardi eura za popunjavanje finansijskih rupa.\nKako je kazao, u izvještaju se navodi da je "zaista napravljen veliki napredak u nadoknađivanu propuštenog, ali i dalje postoji veliki rizik uspeha programa".\nMinistri finansija iz 17 zemalja eurozone u večernjim satima u ponedjeljak u Briselu raspravljaju o grčkim ekonomskim reformama.\nGrčkoj, koja se nada da će dobiti novu tranšu pomoći u vrijednosti preko 30 milijardi eura, u petak dospijeva otplata jednog dijela obveznica za koju za sada nema novca.\nMeđutim, novca sve manje ima i u budžetima ostalih država članica.\nBrisel preporučuje oštre mjere štednje pojedinim državama, a s druge strane, traži se povećanje sredstava za zajednički budžet Evropske unije.\nKako je izvijestio Pavlović, u kasnim večernjim satima u nedjelju šef eurogrupe Jean-Claude Juncker kazao je kako je "fundamentalno zadovoljan pozitivnim aspektima" izvještaja međunarodne "trojke" kreditora o Grčkoj.\n"Hladan tuš bila je rečenica da 'danas ništa po ovom pitanju nećemo odlučiti", rekao je Pavlović.\n"Nemam bilo kakve indicije da će se išta rešiti do narednog samita eurogrupe", kazao je Pavlović.\n"Čak i da dobijemo odgovor večeras, parlamenti zemalja eurozone moraju da stave svoj pečat na taj dokument."\n"Grci su ovde danas došli pred eurogrupu nakon što su rešili pitanje budžeta. Sutra će Antonis Samaras biti ovde sa evropskim zvaničnicima. Mogao bi ih otvoreno pitati - 'a šta je sa vašim budžetom?"\nTakođer, Samaras u Brisel dolazi s porukom "bankrotiraćemo u petak ukoliko taj novac ne dobijemo", rekao je Pavlović.\nKako je izvijestio, u Briselu se evropski zvaničnici spore oko svega – grčkog budžeta, zajedničkog budžeta, a sada i briselske birokrate najavljuju štrajk ukoliko im se ne povećaju plate.\nSpriječiti novi talas recesije\nIronično je to što, dok EU traži od svojih članica da stežu kaiš, smanjuju socijalu, penzije i državne rashode, od njih očekuje da pristanu na povećanje zajedničkog evropskog budžeta.\nOvogodišnji budžet iznosi 129,1 milijardi eura. Rastao je tokom svih ovih zadnjih kriznih godina, a Evropska komisija i Evropski Parlament traže povećanje budžeta za 6,8 posto sljedeće godine.\nMeđutim, većina vlada za to ne želi ni da čuje. Najviše što nude je povećanje od 2,8 posto.\nCifra oko koje se ne mogu složiti je dodatnih devet milijardi eura, koliko Brisel traži za obrazovanje, infrastrukturu i istraživačke projekte.\nPoslije debakla sa budžetom za narednu godinu, onaj za period od 2014-2020. sada se čini još manje izvjesniji.\nMirzha de Manuel iz Centra za evropske političke studije kaže da nije problem nužno samo u tome kako sada pronaći novac za Grčku, već kako staviti pod kontrolu novi talas recesije. Prema njegovom mišljenju, on je neumitan.\n"Prioritet im je bez sumnje, pitanje šta će uraditi sa novim talasom recesije u Evropi. Italija je u recesiji, Španija upravo u nju ulazi, a Francuska ulazi za nekoliko mjeseci. Kako da spriječimo širenje na ostale zemlje članice? Problem u Evropi je u tome što su naše ekonomije toliko međusobno ispovezivane da recesija u jednoj zemlji u kombinaciji sa budžetskim manjcima u drugoj može proširiti ovu svojevrsnu zarazu na čitav kontinent", smatra De Manuel.\nKako je kazao Pavlović, za ministre eurogrupe, prvi gorući problem je Grčka.\n"Atina sada poručuje - uradili smo sve što ste tražili. Rešen je budžet. Rešen je novi paket mera. Gde je novac?"\nStav Brisela, koji je indirektno za njemački dnevni list Der Spiegel prenio njemački ministar finansija Wolfgang Schauble, je "ne požurujte nas - ovo ste ionako trebali uraditi prije nekoliko mjeseci".\n"U trci s vremenom, onima koji traže novac svaki minut je bitan, a oni koji ga daju, traže više vremena da taj novac pronađu", rekao je Pavlović.\nBlokada Atine nakon usvajanja budžeta


NEMA STRAHA! Srbija ima 170.000 testova na koronu, nove isporu...\nGLUMAC OTIŠAO NA ROBIJU Pogledajte gde Goran Jevtić služi kazn...\nEr Srbija saopštila je danas da planira da u naredne dve nedelje obavi najmanje osam čarter letova do turskog letovališta Antalije. Prvi čarter let nacionalnog avio-prevoznika do Turske obavljen je u nedelju, 5. jula, kada je 144 putnika otputovalo do ove popularne destinacije na Mediteranu. A...\nEr Srbija saopštila je danas da planira da u naredne dve nedelje obavi najmanje osam čarter letova do turskog letovališta Antalije. Prvi čarter let nacional...\nKorona je učinila svoje, svugde u svetu je ostavila i ostavlja posledice, a sada je otkriveno koji će poslovi biti najplaćeniji. OVO MORATE ZNATI UPOZORENJ...\nU Kliničkom centru Vojvodine trenutno se leči 159 pacijenta kod kojih je potvrđeno da su oboleli od virusa Kovid- 19. Od tog broja, kod devet pacijenata, s ...\nZatvaranje Podgorice zbog zaštite od širenja zaraze korona virusom zavisi od ponašanja građana, poručila je danas pomoćnica ministra zdravlja Vesna Miranović...


Mještani prelaze preko ruševnog mosta - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Hronika»Mještani prelaze preko ruševnog mosta\nMještani prelaze preko ruševnog mosta\n23. jula 2009. 3 Mins Read\nMost preko rijeke Sane u mjestu Žeger kod Prijedora, koji je već dugo devastiran i u ruševnom stanju, još nije saniran, iako je neophodan mještanima i moraju njim svakodnevno da prolaze.\nNadležni su prije nekoliko godina preko njega zabranili prolazak automobila i kamiona i postavili znakove upozorenja, ali mještani prelaze pješke preko mosta koji im je praktično i jedina komunikacija s magistralnim putem Prijedor – Sanski Most. Oštećeni žegerski most, po kojem su golim okom vidljive brojne pukotine, spaja lijevu i desnu obalu Sane.\nŽitelji sela koji žive na desnoj obali tvrde da su nadležne upozoravali na opasnost kojima su izloženi.\nZinaida Karupović, mještanka Gomjenice, tvrdi da je zbog tog mosta kucala na brojna vrata i tražila mogućnost da ovaj prelaz bude popravljen kako bi bio upotrebljiv za saobraćaj i bezbjedan za prelazak ljudi.\n„Najmanje četiri godine tražim pravdu u ime mještana kojima je most jedina komunikacija s ostakom svijeta. Bilo je puno obećanja, uglavnom tokom izbornih kampanja, ali istinski se nije ništa uradilo“, govori Karupovićeva.\nSabahudin Musić iz Gomjenice tvrdi da su mještani sami urgirali da nadležni bar postave željezne šipke kako bi bili spriječeni oni koji automobilom zalutaju, pa krenu da pređe most.\n„Željezne šipke su postavljene u visini od dva metra, ali i danas ima slučajeva da se ovdje i pored znakova upozorenja moramo organizovati, kako bismo zaustavili vozače automobila, traktora i kamiona da pređu preko opasnog prelaza. To bi za njih bio koban prelazak, jer i sami dok pješice prelazimo preko ovog mosta strahujemo za vlastitu bezbjednost. Brinemo za djecu koja most moraju preći kako bi došli do škola na drugoj obali“, kaže Musić.\nKarupovićeva se nada da će mještanima koji žive s lijeve i desne obale Sane ipak neko pomoći.\n„Problema, pored nas, žitelja Gomjenice, koji zbog mosta s automobilima moramo kružiti i četiri kilometra više kako bismo izašli na glavni put, imaju i mještani koji žive u selima na lijevoj obali. Oni svoja imanja i njive ne mogu da obrađuju i obnove jer nemaju sigurnog prelaza preko rijeke Sane“, priča Karupovićeva.\nDrago Tadić, načelnik prijedorskog Odjeljenja za stambeno-komunalne poslove, potvrdio je da je most preko rijeke Sane, koji je izgrađen prije 44 godine, u veoma lošem stanju.\n„Lokalna zajednica je u tri navrata pokušala da dijelom sanira most, ali bezuspješno, jer je potrebno obezbijediti potpunu rekonstrukciju, za šta je, prema projektu sanacije, potrebno izdvojiti 200.000 KM. Radi se o izgradnji praktično novog mosta rešetkastog tipa, s već postojećim nosačima, čija bi nosivost iznosila 3,5 tone. To znači da bi tim prelazom mogli da saobraćaju putnički automobili i kamioni nosivosti do 3,5 tone i naravno žitelji koji sad očito imaju problema“, navodi Tadić.\nOn poziva žitelje na tom području prijedorske opštine na razumijevanje jer se opštinska kasa nedovoljno puni.\n„Zato smo ovim projektom aplicirali na više adresa i tražimo sredstva od resornih ministarstva. Očekujemo da ćemo u ovoj godini uz razumijevanje nadležnih dobiti bar dio potrebnih sredstva kako bismo krenuli u kompletnu sanaciju mosta kod Žegera“, ističe Tadić.


Silajdžićeva stranka protiv federalizacije, a za regionalizaciju BiH – Hrvatska riječ\n14.11.2010 hrijec1 Novosti 0\nStranka za Bosnu i Hercegovinu, koja je doživjela neuspjeh na izborima 3. listopada, jednako kao i njezin lider i kandidat za bošnjačkog člana Predsjedništva BiH, Haris Silajdžić, čini se da počinje održavati obećanje kako će, djelujući iz oporbe, biti aktivnija i žustrija nego u razdoblju dok je sudjelovala u vlasti. Tako je u nedjelju iz ove stranke medijima odaslano priopćenje u kojemu se kritiziraju neke novije izjave vezane za mogući teritorijalni preustroj BiH. Evo što stoji u priopćenju:\nU posljednje vrijeme u istupima pojedinih domaćih političara sve se češće čuje uporaba termina „državna zajednica“, vjerojatno po ugledu na nekadašnju državnu zajednicu Srbije i Crne Gore i a namjerom da Bosna i Hercegovina završi na isti način kako je završila ta zajednica. Za Stranku za Bosnu i Hercegovinu je to apsolutno neprihvatljivo i predstavlja amnestiju i legalizaciju genocida i etničkog čišćenja i drugih zločina počinjenih sa namjerom da se realizira projekat uništenja Bosne i Hercegovine.\nTakođer, u vezi s unutarnjim uređenjem Bosne i Hercegovine spominje se konstrukcija „treća federalna jedinica“. Stranka za Bosnu i Hercegovinu podsjeća da Daytonskim ustavom Bosna i Hercegovina nema federalno uređenje pa se prema tome ne može na osnovu nepostojeće federalizacije govorito o novim federalnim jedinicama. Bez obzira o kakvim namjerama se radi podsjećamo da federalne jedinice obično raspolažu pravom samoodređenja do otcjepljenja, a prema važećem Ustavu BiH, entiteti u Bosni i Hercegovini su samo administrativne jedinice.\nStranka za Bosnu i Hercegovinu se od 1998. godine u kontinuitetu zalaže i ubuduće će se zalagati za regionalizaciju države po modelu prema kojem su regije određene društveno-ekonomskim razvojem i nizom drugih faktora – povijesnim, ekonomsko-zemljopisnim, gospodarskim, političkim, geoprometnim i okolinskim, a sve s ciljem postizanja održivog razvoja, izgradnje jedinstvenog ekonomskog prostora i integracije bosanskohercegovačkog društva. Ovakav model regionalizacije Bosne i Hercegovine je prije deset godina podržala i Europska komisija jer on zapravo predstavlja koncept razvoja Europske unije. Na ovaj način bi se Bosna i Hercegovina lakše integrirala u Europsku uniju, a istovremeno bi se snažno potakao razvoj Bosne i Hercegovine utemeljen na prirodnim, društvenim i ekonomskim činiteljima-\nOvim se postiže i jedan dugoročno važan cilj i to ne samo za Bosnu i Hercegovinu – bosanskohercegovački pluralizam kao jedinstven civilizacijski doprinos bio bi sačuvan za naraštaje koje dolaze. Europska podrška ovom modelu potvrdila bi privrženost istinskim vrijednostima u vrijeme krize pluralizma uz sva kolebanja i previranja u ovom razdoblju.


Foto: Univerzitetska bolnica San Dijego / screenshot\nNa pitanje američke televizijske stanice Ej Bi Si ima li razlike u kliničkoj slici kod vaknicisanih i nevakcinisanih umesto klasičnog odgovora poslao je dve fotografije. Sa leve strane je snimak pluća vakcinisane osobe, a sa desne strane nevakcinisane.\nOvako izgledaju pluća devojke (20) koja je obolela od korone\n"Kao što vidite razlika između dve slike je drastična. Na prvoj slici vidite ovo crnilo, to je vazduh u plućima, puna su vazduha i to je dobro. Na drugoj slici je belina, ova magla. To su pluća nevakcinisane osobe i na njima je vidljivo kako ih oštećuje infekcija, to belo su oštećenja od virusa a i sam virus", kaže dokotr.\nZABRANE VESELJA ŠIROM ZEMLJE Dok korona divlja po Srbiji opštine uvode nova ograničenja, a u jednom gradu u planu su DVE NEPOPULARNE MERE "\nNa snimku zapravo vidite kako vakcine funkcionišu, one prepoznaju virus kao strano telo i kada se osoba zarazi odmah mobilišu imuni sistem u odbranu. Vakcina usporava širenje virusa, sprečava ga da se toliko razmnoži da postane smrtonosan, zapravo kupuje vreme vašem imunom sistemu da može da se izbori sa kovidom", kaže doktor.\n"Ako vam je trebalo nacrtati kako rade vakcine na jednom konkretnom primeru ovde to možete i videti", rekao je doktor iz Kalifornije.


TotalCar.rs » Tesla otpustila stotine radnika uprkos rastu potražnje\nMitsubishi, novo, Renault, Tesla\nAmerička kompanija Tesla motors otpustila je stotine radnika posle godišnje procene učinka, uprkos tome što taj proizvođač električnih automobila pokušava da poveća proizvodnju kako bi zadovoljio tražnju za svojim novim modelom “sedan 3”, upola jefitinijim od drugih.\nTa kompanija sa sedištem u Kaliforniji, potvrdila je smanjenje broja zaposlenih, ali nije objavila koliko će od 33.000 radnika ostati bez posla. Više bivših i sadašnjih radnika Tesle procenilo je za “San Hoze merkjuri njuz” da je otpušteno između 400 i 700 radnika.\nOptupšteni su administrativci, prodavci i proizvodni radnici.\nTesla je pod pritiskom pošto “sedan 3” čeka više od 450.000 kupaca, a kompanija kasni u ispunjavanju proizvodnih ciljeva pošto je u poslednjem tromesečju proizvela svega 260 vozila.\nUključujući i druge modele, Tesla planira da ove godine proizvede oko 100.000 automobila.