VICE - Život 1.500 dečaka migranata zarobljenih u Teksasu\nŽivot 1.500 dečaka migranata zarobljenih u Teksasu\n"Ova deca su u zatvoru", rekao je jedan od novinara koji je obišao ustanovu.\npisao Christianna Silva\n15 Jun 2018, 12:14pm\nFotografija: AP Photo/Eric Gay, Pool\nViše od hiljadu dece imigranata bez dokumenata smešteno je u staru robnu kuću Volmart u Teksasu, gde provode 22 sata unutar zgrade, i dele skučeni smeštaj tako što je po petoro dece u jednoj sobi.\nUnutar Kasa Padre ustanove u Braunsvilu, Teksas, koja podseća na zatvor, gotovo 1.500 dečaka od 10 do 17 godina jede u kafiteriji, gleda filmove poput "Moane", igra fudbal, bilijar i video igre. Dečaci ostaju u smeštaju - koji ima učionicu, berbernicu, medicinski deo u kom ih pregledaju i leče - u proseku 52 dana pre nego što ih smeste sa sponzorima javlja NBC News. Sklonište vodi neprofitna organizacija Southwest Key Programs koju je unajmila vlada, a nadgleda ga Odeljenje za zdravlje i socijalne servise (HHS).\nNovinarima je po prvi put dozvoljeno da uđu u sklonište - i da naprave fotografije i video snimke - nakon što je senator Oregona Džef Merkli (demokrata) prošle nedelje pokušao da ispita uslove u kojima dečaci žive. Odbijen je, uz policijsku pratnju, što je emitovano u lajvu na Fejsbuku.\n“Mi najverovatnije ne bismo imali šansu da uđemo večeras unutar Kasa Padre, da @SenJeffMerkley nije pokušao pre nas i bio odbijen", tvitnuo je novinar MSNBC-a Džejkob Soborof u sredu uveče.\nPrema odluci Trampove administracije, koju je pre samo nedelju dana najavio državni sekretar Džef Sešn, ljudi uhvaćeni u pokušaju da uđu ilegalno u zemlju istog momenta se hapse i odvajaju od dece.\nSnimci iz ustanove u Braunsvilu prikazuju sobe u kojima dečaci žive i otrežnjujuće detalje okruženja, uključujući i mural predsednika SAD Donalada Trampa uz motivacionu poruku: "Ponekad kada izgubite bitku nađete novi način da pobedite u ratu".\nKada je Sobrof obišao ustanovu, rekao je da su zaposleni u njoj od novinara tražili da se nasmeju deci. Iako nisu zatvorenici "osećaju se kao životinje u kavezu koje posmatrate", rekao mu je zaposleni.\n“Efektivno, ova deca su u zatvoru", rekao je Sobrof Krisu Hejsu tokom njegovom “All In” šoua u sredu veče.\nOko pet dečaka spava u sobi koja je predviđena za četvoro, objavio je NBC News. Mnogi od njih nisu razgovarali sa roditeljima i ne znaju gde su. Ali im je dozvoljeno da razgovaraju sa ljudima telefonom, ukoliko mogu da dođu do njih.\nDečaci u skloništu, najvećoj američkoj licenciranoj ustanovi za decu, predstavljaju manje od deset odsto dece imigranata o kojima računa vodi Odeljenje za zdravlje i socijalne servise. Oni su "miks" dece koja su prešla američku granicu sama, bez dokumenata, i onih koji su došli sa roditeljima ali su prisilno razdvojeni zbog nove politike "nulte tolerancije" Trampove administracije.\nPrema odluci Trampove administracije, koju je pre samo nedelju dana najavio državni sekretar Džef Sešn, ljudi uhvaćeni u pokušaju da uđu ilegalno u zemlju istog momenta se hapse i odvajaju od dece. Od implementacije politike, broj zadržane dece migranata pod starateljstvom američke vlade posrastao je za više od 20 odsto, zbog čega su skloništa popout ovog u Braunsvilu prepunjena. VIše od 11.000 dace je smešteno u skloništima, koja su gotovo puna. Sklonište u Braunsvilu je neopremljeno i ima manjak osoblja za sprovođenje ove nove politike, javila je reporterka Los Anđeles tajmsa Moli Henesi Fiske, koja ga je obišla u utorak. Najmanje 13 pritužbi je podneseno protiv skloništa, piše Njujork tajms.\nIako su ova skloništa postajala i pre Trampove administracije počela su da se pune pod njegovom strogom politikom toliko brzo da zvaničnici, navodno, planiraju da smeste decu u takozvane šator-gradove u pojedinim južnim državama koji podsećaju na logore. Ove pretrpane ustanove mogu da prime između 1.000 i 5.000 dece rekli su iz HHS-a sa novinski servis Meklatči.\nTagged:amerika, migranti, Donald Tramp, Izbeglice, Imigracija, Deca izbeglice, skloništa


Izgleda da ćemo kameru sa sočivom od 100MP koja je ne neki način najavljena na MWC u Barseloni uskoro i videti. I to na telefonu Lenovo Z6 Pro.\nKako bi sam telefon trebalo d aizgleda za sada nije poznato ali su iz Lenova pustili tizer za uređaj sa haštegom koji kada se prevede označava 100MP.\nU neku ruku, ovo i nije iznenađenje jer je i Qualcomm nagovestio da će imati kameru za telefon sa ovom rezolucijom. Naime, njihov direktor je nedavno izjavio da će do kraja ove godine definitivno biti izbačena sočiva i sa 100 i sa 64 megapiskela.\nU svakom slučaju oči ostaju uprte u dalje planove Lenova.


Vječna misterija... Korona nije zaustavila "otkrivanje tajni" banjalučke tvrđave Kastel | BL Portal\n4. Maja 2021. 20:49\nPandemija virusa korona nije zaustavila otkrivanje tajni koje kriju zidine tvrđave Kastel, pa su tako, u toku istraživanja koja su sprovedena prošle godine, pronađena još tri skeletna ostatka.\nTaj pronalazak je obogatio istraživanje iz 2019. godine, kada su pronađena dva skeleta, što je ujedno bio i jedan od početaka ulaska u svijet istorije koju vijekovima čuvaju ove zidine.\n“Prije dvije godine, kada smo počeli sa iskopavanjima, evidentirali smo dva ljudska skeleta, a tokom protekle godine još tri, što je naše najnovije otkriće”, kazala je arheolog u Muzeju RS, Ivana Pandžić, te dodala da preciznih podataka o ovom otkriću, još uvijek, nemaju.\n“Trenutno je sve to preliminarno, nemamo detaljnih i konkretnih podataka o pronađenim skeletima. Aplicirali smo za neka dodatna sredstva za antropološke analize koje moraju da se rade izvan granica BiH. Nakon što sve objedinimo, prezentovaćemo rezultate javnosti”, kazala je ona za Srpskainfo.\nIako su nastavili sa istraživanjem koje je dovelo do novih značajnih otkrića, Pandžićeva ističe da je pandemija virusa korona postavila određene prepreke i na njihovom putu ka otkrivanju tajni koje čuvaju zidine Kastela.\n“Ovaj projekat je pokrenut u vidu škole arheologije, koja je pokrenuta s namjerom da se studenti filozofskih fakulteta iz Banjaluke i Pala upoznaju sa osnovnim principima rada arheoloških istraživanja, ali u toku prošle godine, dolaskom pandemije virusa korona i stupanjem na snagu određenih epidemioloških mjera, studenti sa Pala nisu prisustvovali istraživanju, jer smo se vodili zdravstvenim preporukama”, kazala je Pandžićeva. Ona je dodala da će u oktobru ove godine, prema dogovoru koji su postigli sa profesorima fakulteta u Palama, ukoliko se stvore uslovi za to, istraživanjima prisustvovati dvije generacije njihovih studenata, zajedno sa studentima iz Banjaluke, kako niko od mladih ljudi ne bi ostao uskraćen za praksu.\nNastavak otkrivanja tajni banjalučke tvrđave, kaže ona, pored onoga što diktira epidemiološka situacija, zavisiće i od finansijskih mogućnosti.\n“S obzirom na to da Društvo arheologa RS vodi ovaj projekat, oni apliciraju i sredstva, ali se ne mogu baviti istraživanjima, odnosno iskopavanjima. Za taj dio su zadužene registrovane institucije. I ove, kao i prethodnih godina, objavljen je konkurs na koji se Društvo javlja, i ja se nadam da će, s obzirom na dobre rezultate koje smo imali prošlih godina, i ove godine istraživanje biti nastavljeno”, kazala je Pandžićeva.\nOna je naglasila da je put ka otkrivanju tajni koje počivaju pod zemljom Kastela, ujedno i put ka bogaćenju kulturne istorije ove tvrđave, što bi moglo doprinijeti turističkoj ponudi grada na Vrbasu. S tim je saglasna i portparol Turističke organizacije grada Banjaluka, Branka Branković, koja ističe da je otkrivanje nepoznate istorije, sklupčane među zidinama Kastela, otkrivanje i nove ponude koje bi mogla biti atraktivna turistima koji doputuju u grad na Vrbasu.\n“Poznato je da je ova tvrđava najstarije zdanje u našem gradu, ali nikada nije otkriveno otkad datira. Prema nekim arehološkim otkrićima, može se reći da pripada praistoriji. Kao takvo zdanje, samo po sebi je jedinstvena i veoma značajna lokacija za turističku ponudu grada. Dobro su poznate manifestacije koje se održavaju na ljetnjoj sceni Kastela i koje su postale pravi magnet za turiste, ali postepeno otkrivanje misteriozne istorije zidina, moglo bi povećati priliv ljubitelja kulture i istorije u Banjaluku”, kazala je Brankovićeva i dodala da svi obilasci u Banjaluci započinju i završavaju upravo na Kastelu.\nIstraživanja na tvrđavi Kastel su započela 2018. godine, kada su urađena geofizička snimanja. Do arheoloških otkrića je došlo tokom čišćenja lokaliteta Dvorište dva u okviru projekta “Škola arheologije-Kastel 2019”. Pored skeletnih ostataka, pronađena je i keramika iz srednjeg veka, lula iz turskog perioda, kao i recentni materijal iz 18. i 19. veka.\nTags: Kastel, korona, tajne


Gornji Milanovac ima "industrijsku kulturu"\nPrilikom današnje posete Opštini Gornji Milanovac vlasnika i izvršnog direktora grupe "TRENDTEX" - Šućka Hadžijakupovića i Denijala Kozličića, razgovarano je, između ostalog, o daljoj saradnji između ovog preduzeća i Opštine Gornji Milanovac posebno po pitanju obezbeđivanja kvalifikovanih radnika za dalje proširenje proizvodnje u Modnoj konfekciji "Rudnik".\nTrenutno je angažovano sto radnika na četiri linije, a spremno je pokretanje proizvodnje na četiri nove linije i angažovanje novih sto tekstilaca. Izvršni direktor grupe "TRENDTEX" Denijal Kozličić istakao je da je ova grupa našla pravo mesto i pravu adresu za svoja ulaganja, a to je Gornji Milanovac – grad koji ima industrijsku kulturu i da je lako primetiti da je industrija u Gornjem Milanovcu dobro razvijena. "U narednom periodu posvetićemo posebnu pažnju povećanju efikasnosti u proizvodnji angažovanjem stručnih konsultanata. Najbitnije je da radnici imaju volju i želju da usavršavaju svoj rad što je u Milanovcu jako bitno imajući u vidu da je u "Rudniku" bila aktuelna modna konfekcija, a da preduzeće "TRENDTEX" proizvodi radnu odeću čija je metodologija izrade nešto drugačija", istakao je gospodin Kozličić na sastanku održanom sa načelnicom Opštinske uprave Opštine Gornji Milanovac Goricom Petrović.\nKako će angažovanjem nove grupe radnika tačnije njih sto biti iscrpljeni raspoloživi kapaciteti nezaposlenih lica tekstilne struke evidentiranih u Nacionalnoj službi za zapošljavanje u Gornjem Milanovcu, preduzeće "TRENDTEX" u saradnji sa Opštinom Gornji Milanovac organizovaće prekvalifikaciju mladih nezaposlenih Milanovčana za potrebe obezbeđenja još sto kvalifikovanih radnika čime će u ovom preduzeću biti obezbeđeno zaposlenje planiranog broja radnika – ukupno tri stotine.\nU narednom periodu biće analizirane potrebe svih privrednih subjekata Gornjeg Milanovca za radnom snagom, kako onih koji posluju tako i onih koji najavljuju investicije u Gornji Milanovac, a na osnovu rezultata do kojih se tom prilikom bude došlo, biće pristupljeno prilagođavanju obrazovnih profila sa potrebama tržišta radne snage u Gornjem Milanovcu.


U skladu sa Uredbom o utvrđivanju Programa podsticanja ravnomernog regionalnog razvoja u 2016. godini ("Sl. glasnik RS", br. 60/2016) Ministarstvo privrede raspisuje javni pozivza dodelu bespovratnih sredstava za Meru jačanja regionalne konkurentnosti za podršku akreditovanim regionalnim razvojnim agencijama za sufinansiranje učešća u projektima od značaja za regionalni i lokalni razvoj.\nMera jačanja regionalne konkurentnosti za podršku akreditovanim regionalnim razvojnim agencijama za sufinansiranje učešća u projektima od značaja za regionalni i lokalni razvoj za koju se raspisuje ovaj javni poziv, predviđena je Programom podsticanja ravnomernog regionalnog razvoja u 2016. godini koji sprovodi Ministarstvo privrede u saradnji sa Razvojnom agencijom Srbije (RAS).\nPravo na korišćenje bespovratnih sredstava imaju akreditovane regionalne razvojne agencije (ARRA), osnovane u skladu sa Zakonom o regionalnom razvoju ("Sl. glasnik RS", br. 51/2009, 30/2010 i 89/2015 - dr. zakon) i Uredbom o utvrđivanju uslova, kriterijuma i načina akreditacije za obavljanje poslova regionalnog razvoja i oduzimanja akreditacije pre isteka roka na koji je izdata ("Sl. glasnik RS", br. 74/2010 i 4/2012).\nKontrolu formalne ispravnosti, pregledanje i ocenjivanje prijava obavlja Komisija za ocenjivanje i odabir projekata, koju rešenjem obrazuje ministar nadležan za poslove regionalnog razvoja.\nUkoliko se raspoloživa sredstva utroše pre isteka krajnjeg roka za podnošenje prijava obaveštenje o toj činjenici će biti dostupno na internet stranici Ministarstva i Razvojne agencije.\nMinistarstvo privrede, Sektor za investicije u infrastrukturne objekte, Kneza Miloša 20, 11000 Beograd\nPrijave se predaju u zatvorenoj koverti sa naznakom "Prijava za Javni poziv – Mera jačanja regionalne konkurentnosti", sa punom adresom pošiljaoca na poleđini koverte.\nIzvor: Vebsajt Ministarstva privrede, 18.07.2016.


21. februar 2020. Učesnici sastanka\nArsić je naglasio da Narodna skupština i Državna revizorska institucije Republike Srbije ostvaruju izuzetnu saradnju uz negovanje nezavisnosti tog tela, te izrazio nadu da će revizorske institucije dve zemlje u budućnosti ostvariti kvalitetnu i plodonosnu saradnju.\nArsić je istakao tradicionalno prijateljske odnose Srbije i Ruske Federacije na svim nivoima, koji se između ostalog ogledaju i kroz rad Komisije za saradnju Narode skupštine i Ruske Dume, koja je do sada održala pet sednica sa veoma značajnim tačkama dnevnog reda. U tom svetlu, pozdravio je inicijativu za formiranje Instituta očuvanje zajedničkog sećanja.\nPredsednik Računovodstvene komore Ruske Federacije Aleksej Kudrin upoznao je potpredsednika Arsića sa delokrugom i modelima rada Računovodstvene komore i predstavio planove delovanja koji bi trebalo da obezbede još veću transparentnost u radu tog tela. On je istakao značaj stalnog unapređenja saradnje Rusije i Srbije na svim nivoima i dodao da će tome doprineti i ratifikacija Sporazuma o slobodnoj trgovini između Republike Srbije i Evroazijske ekonomske unije, a potpredsednik Arsić je naglasio da će ratifikacija tog sporazuma potvrditi da je Srbija slobodna zemlja koja želi da sarađuje sa Ruskom Federacijom na ekonomskom planu, onako kakvi su inače odnosi dve zemlje.\nSastanku je prisustvovao i predsednik Državne revizorske institucije dr Duško Pejović koji je istakao da je ta institucija spremna da prihvati i radi zajedničke revizije sa Računovodstvenom komorom Ruske Federacije.


Vodovod ka Kipru obećava i više od vode (SETimes.com)\nVodovod ka Kipru obećava i više od vode 03/04/2012\nCevovod još čvršće povezuje turski deo Kipra sa Turskom, ali bi mogao i da pruži podsticaj za saradnju na podeljenom ostrvu .\nMenekše Tokjaj za Southeast European Times iz Istanbula -- 3.4.2012. Voda bi trebalo da pomogne jačanje poljoprivrednog i uslužnog sektora kiparskih Turaka. [Rojters] Turska i kiparski Turci preduzeli su veliki korak ka izgradnji podvodnog cevovoda, pod nazivom projekat „Voda života”, preko kojeg će se jednog dana na Kipar prenositi voda za piće. Svečanim otvaranjem projekta 30. marta na brani Gedžitkoj, u blizini Girne, na turskoj strani ostrva, obeležena je druga od četiri faze projekta u iznosu 850 miliona turskih lira (478 miliona dolara), dužine 107 km, kojim će se na ostrvo prenositi 75 miliona kubnih metara vode godišnje. Prva faza projekta pokrenuta je prošle godine, izgradnjom rezervoara Alakopru u južnoj turskoj provinciji Mersin, odakle će voda izvirati. Dve preostale faze, izgradnja podvodnog cevovoda i prateće infrastrukture, trebalo bi da budu završene do 2014. godine. Nestašice vode već dugo su problem na podeljenom ostrvu, zbog porasta broja stanovnika, prekomernog korišćenja podzemne vode za konzumiranje i u poljoprivredne svrhe, kao i povećanja potrošnje tokom turističke sezone. Visok salinitet vode takođe je doprineo degradaciji zemljišta. Turska još od ranih devedesetih pokušava da prebaci vodu sa kopna. Zbog tehničkih poteškoća raniji projekti su nailazili na niz prepreka, ali je projekat sada otišao puno dalje od samo još jedne „iluzije”, kažu analitičari. Turska i severni Kipar takođe u budućnosti planiraju da postave električni kabl koji će povezivati ostrva. Ahmet Sozen, profesor međunarodnih odnosa sa Univerziteta istočnog Mediterana, kaže da projekat sada ima neophodnu političku i ekonomsku podršku. „Ovo je veliki projekat i mislim da će ovo biti održivo, s obzirom na činjenicu da ga podržavaju i promovišu svi najviši državni zvaničnici u Turskoj”, rekao je on za SETimes, dodajući da brojne prestižne kompanije vode projekat, koji će verovatno u potpunosti finansirati Turska. Tugba Evrim Maden, istraživačica hidro-politike u Centru za bliskoistočne strateške studije u Ankari, kaže da projektom ne samo da će se prevazići hronični problemi sa vodom na turskom delu Kipra, nego će doprineti i ekonomskom razvoju. Maden kaže da će cevovod dodatno povezati Tursku i kiparske Turke, ali da bi mogao i da ostavi otvorena vrata kasnijoj saradnji i međusobnoj zavisnosti između kiparskih Turaka i kiparskih Grka. „S obzirom da i kiparski Grci imaju neke probleme sa dobijanjem dovoljnih količina vodenih resursa, oni će takođe tražiti da imaju koristi od tog projekta u budućnosti, mada to neće biti odmah”, rekla je ona. I turski zvaničnici i predstavnici kiparskih Turaka istakli su da bi voda mogla na kraju da se prenosi na grčku stranu ostrva, ako bude došlo do pronalaženja rešenja između dve zajednice, čime se otvaraju vrata da voda igra ulogu u bilo kakvom budućem mirovnom sporazumu. Sa druge strane, turski ministar šumarstva i vodoprivrede Vejsel Eroglu opisao je projekat kao pupčanu vrpcu koja povezuje kiparske Turke sa otadžbinom, tokom govora koji je održao 30. marta. Prema Sozenu, voda bi mogla da se iskoristi kao „mirovna voda” na ostrvu, za stvaranje međusobne zavisnosti i zajedničkog prosperiteta. Slični tekstoviLoading\nDidem Akjel, ekspertkinja za Kipar iz Međunarodne krizne grupe, kaže da je značajan razlog neuspeha razgovora o ponovnom ujedinjenju nedovoljan kontakt između zvaničnika kiparskih Grka i Turske. „Kao rezultat toga, ne postoji poverenje između strana i nijedna ne veruje da ona druga želi rešenje ili da će se držati konačnog sporazuma”, objašnjava ona. „U tom kontekstu, pitanje vode može da predstavlja odličnu komercijalnu priliku za saradnju između strana, uz učešće kiparskih Turaka kao posrednika u transportovanju te vode”, rekla je ona za SETimes. Međutim, Ajkel navodi da deljenje vodenih resursa ne treba da bude uslovljeno rešenjem kiparskog problema. „To je potrebno sada, kako bi se omogućilo postizanje održivijeg, međusobno dogovorenog rešenja na ostrvu”, tvrdi Akjel, dodajući da bi zvaničnici kiparski Grci takođe trebalo da budu otvoreni za razgovor i sa kiparskim Turcima i sa turskim zvaničnicima, bez postavljanja preduslova. Ovaj tekst naručio je SETimes.com.


Naša mreža: Vlada Srbije sutra usvaja pravni okvir za drugi paket pomoći privrednicima\nDatum objave 29.07.2020. 15:50\nImajući u vidu da se kriza izazvana pandemijom korona virusa ne smiruje, Vlada Srbije preduzela je korake koji će pomoći privrednicima da se izbore sa izazovima koje ovo doba nosi.\nIz ministrastva finansija su najavili da novi paket pomoći obuhvata isplatu 60 odsto minimalne zarade za avgust i septembar (republički prosek), ali i jedan mesec odlaganja plaćanja poreza i doprinosa. Pojedinci, ali i preduzeća, takođe će imati moratorijum na plaćanje kredita još dva meseca.\nPreduzeća koja su već koristila pomoć Vlade Srbije biće automatski prijavljena i za ovaj paket pomoći, a ona osnovana posle 15. marta 2020. godine, moraju sama da se prijave. Ministar finansija Siniša Mali je istakao da ova preduzeća treba da budu osnovana najkasnije do 20. jula i da se prijave do 15. septembra, tako što će na poreskoj prijavi kao datum dospeća poreza i doprinosa na zarade upisati 5. januar 2021. godine.\n„To je oko 66 milijardi dinara, koliko će biti izdvojeno za dodatnu pomoć privrednicima u avgustu i u septembru. Ako uzmete u obzir sva preduzeća koja su u julu dobila minimalnu zaradu za zaposlene, reč je o 1.050.000 zaposlenih. Oni će dobiti još dva meseca po 155 evra po radniku“, naveo je Mali i objasnio da će obe uplate stići odjednom, u septembru.\nVelika pravna lica neće imati pravo na novi paket pomoći\nZa razliku od prvog paketa mera kada su pravo na ceo ili polovinu minimalca imala sva preduzeća, drugi paket državne podrške usmeren je na ključni deo privrede, a to su mikro, mala i srednja preduzeća. Velika preduzeća koja su imala pravo na tri isplate po radniku od po 15.000 dinara, sada se nisu našla među privrednicima koji će dobiti državnu pomoć.\nTako se u mikro pravna lica razvrstavaju svi preduzetnici i firme kod kojih prosečan broj zaposlenih ne prelazi 10, poslovni prihod 700.000 evra, a vrednost ukupne aktive 350.000 evra.\nU mala pravna lica spadaju ona kod kojih je prosečan broj zaposlenih 50, poslovni prihod 8 miliona evra, a vrednost ukupne active 4 miliona evra.\nSrednja pravna lica zapošljavaju do 250 radnika, ostvaruju prihod do 40 miliona evra, a vrednost ukupne aktive je 20 miliona evra, u dinarskoj protivvrednosti. Sva preduzeća koja prelaze granične vrednosti dva kriterijuma za srednja pravna lica - 250 zaposlenih, prihod od 40 miliona evra i aktiva vredna 20 miliona evra, spadaju u velika pravna lica i ona neće imati pravo na ovaj novi paket pomoći.


Efikasno veče u NHL ligi (VIDEO) - Zimski sportovi, Ostali sportovi, Top News\nHotSport»Zimski sportovi, Ostali sportovi, Top News»Efikasno veče u NHL ligi (VIDEO)\nEfikasno veče u NHL ligi (VIDEO)\n| 2014-03-03T09:59:39+02:00\t3. mar 2014. 9:59|0 komentara\nNešto uspešniji na utakmicama NHL lige odigranim prethodne večeri bili su gosti koji su zabeležili pet pobeda, dok su domaći timovi trijumfovali na tri meča. Zanimljivo je da je svaka od 16 ekipa koje su igrale sinoć postigla najmanje dva pogotka.\nFiladelfija Flajersi su tek nakon produžetka na svom ledu savladali Vašington Kapitolse.\nSan Hoze je boljom igrom u psolednjoj trećini uspeo da savlada Nju Džersi u njegovoj dvorani sa 4:2.\nFlorida Pantersi su treću deonicu meča sa Njujork Ajlandersima dobili sa čak 4:0 što im je pomoglo da odnesu bodove iz “velike jabuke” pošto su trijumfovali sa 5:3.\nNakon nerešenog rezultata posle prve trećine (2:2) Otava Senatorsi su u naredne dve postizali po jedan pogodak, dok Kanuksi nije uspeo da savlada golmana gostiju pa je poražen pred svojim navijačima sa 2:4 i to u meču odigranom na otvorenom na stadionu u Vankuveru.\nJedan od šest pogodaka Boston Bruinsa koji su trijumfovali sa 6:3 protiv Njujork Rendžersa postigao je Milan Lučić kojem je to bio ukupno 19. pogodak u sezoni.\nIstim rezultatom kao i Boston trijumfovali su Kolorado Avelanši u Denveru protiv Tampa Bej Lajtingsa.\nFeniks je posle zaostatka od 2:0 nakon druge trećine na kraju ipak uspeo da savlada Sent Luis sa 4:2 prekinuvši tako niz od tri uzastopna poraza.\nTrenutno najbolji tim lige Anahajm Daksi su pred svojim navijačima savladali Karolina Hjurikense sa 5:3 nanevši tako gostima peti uzastopni poraz.\nSve rezultate NNL utakmica odigranih prethodne večeri možete da pronađete na našoj livescore strnici.


Navijači Mančester junajteda napadnuti u Gdanjsku - SPORTSKI ŽURNAL\nNavijači Mančester junajteda napadnuti u Gdanjsku\n26 maj, 2021 0\nFinale Lige Evrope između Mančester junajteda i Viljareala igra se večeras od 21 čas\nFOTO: EPA/Adam Varzava\nFudbalski klub Mančester junajted saopštio je danas da su njegovi navijači napadnuti u Gdanjsku uoči finala Lige Evrope protiv Viljareala.\n- Osoblje kluba pomoglo je sinoć i danas brojnim navijačima Junajteda u Gdanjsku, posle incidenta u kome je nekolicina navijača napadnuta ispred kafića u gradu - naveo je engleski klub.\nNije saopšteno da li je neko od navijača ozbiljnije povređen.\nPolicija u Gdanjsku navela je da je u napadu učestvovalo do 30 ljudi i da su se razišli pre nego što su stigli organi reda.\n- Čitava situacija trajala je nekoliko sekundi pre nego nekoliko minuta i onda su se napadači razišli. Najverovatnije ćemo objaviti fotografije umešanih u događaj. Hapšenja su samo pitanje vremena - rekao je portparol policije u Gdanjsku za poljsku televiziju TVN24.\nGradonačelnica Gdanjska Aleksandra Duljkevič navela je na Tviteru da "u gradu nema mesta nasilju".\n- Dragi navijači i gosti, u našem gradu ste uvek dobrodošli - dodala je.\nFinale Lige Evrope između Mančester junajteda i Viljareala igra se večeras od 21 čas.\nOba kluba su dobila po 2.000 ulaznica, a očekuje se da će na stadionu biti oko 9.500 ljudi, odnosno do 25 odsto kapaciteta.\nGriliš: Mogao sam da pređem u Mančester junajted...


Ništa od sanacije borskog jalovišta › Made-in-Germany.rs\nNišta od sanacije borskog jalovišta\nZvanično je otkazan program sanacije jalovišta i izgradnje kolektora otpadnih voda u Rudarsko-topioničarskom basenu (RTB) “Bor”, jednom od najvećih ekoloških problema u Srbiji, potvrdio je Toni Verheijen, šef Kancelarije Svetske banke u Srbiji.\nSa sumom od 24,3 miliona dolara, ovaj projekat je trebalo da finansira Svetska banka (SB). Projekat za izgradnju novog kolektora bio je završen i revidiran, a za obavljanje tog posla bila je na međunarodnom tenderu izabrana rumunska firma “Gavela”. Međutim, nakon što je projekat otkazan, sa tim poslom se stalo, pišu „Večernje novosti“.\nNovac za izgradnju novog kolektora, čime bi se eliminisala opasnost od njegovog pucanja i izlivanja otrovnih materija nizvodno od Borske reke, opredeljen je u republičkom budžetu, ali još uvek nije poznato kada će se započeti sa tim poslom.\n– Ministarstvo finansija Srbije zatražilo je od nas da “zatvorimo” taj projekat, koji je trebalo da finansiramo iz kredita. Zvanično obrazloženje je da u prethodnih osam godina, koliko je prošlo od kako je Bord direktora SB odobrio taj projekat Srbiji, ništa nije urađeno na njegovoj realizaciji – naveo je Verheijen uz napomenu da je ta finansijska institucija obaveštena da će se ipak ući u realizaciju projekta u Boru, ali da će sredstva za to obezbediti Ministarstvo energetike.\nPre godinu dana iz kabineta Zorane Mihajlović, koja je u to vreme bila na čelu Ministarstva energetike, rečeno je da se postavlja pitanje ima li uopšte potrebe za remedijacijom zemljišta, jer bi ta “aktivnost onemogućila potencijalnu eksploataciju jalovine, za šta postoje dovoljno utemeljena mišljenja, koja su iskazali eminentni naučni instituti u Srbiji”.\nZa sanaciju jalovišta u Zajači dve godine\nNajzad vladina uredba o sanaciji jalovišta Stolice\nU Jablanicu se izlio opasni otpad rudnika „Lece“\nSrpska Banka biljnih gena počela sa radom\nOd MiG na 09/04/2015 / Ekologija, Finansije, Hemijska industrija, Investicije, Rudarstvo / Ostavite komentar\nIzvršitelji neće preuzimati nenaplative kredite građana\nBoš investira u organizaciju i mlade stručnjake


Tag / FK Real Sosijedad / Vesti online\nĆabi Prijeto završava karijeru na leto\nKapiten fudbalera Real Sosijedada Ćabi Prijeto završiće karijeru na kraju sezone posle 18 godina igranja za klub iz San Sebastijana.\nSosijedad otpustio trenera Sakristana i direktora Huarosa\nBoaći spreman za CSKA, Babić samo Zvezdin\nNajbolji strelac Crvene zvezde Ričmond Boaći oporavio se od povrede lista i biće spreman za duel u Beogradu protiv CSKA iz Moskve u Ligi Evrope.\nŠpanci otimaju Babića od Zvezde\nSrđan Babić je ove sezone odigrao odlično u dresu Crvene zvezde i postao standardan u odbrani.\nVela: Sosijedad ostaje u srcu, porodica važnija od trofeja\nNovi fudbaler Los Anđelesa Galaksija Karlos Vela izjavio je da je ne žali što napušta Sosijed bez osvojene titule, jer je porodica koju je stekao u Španiji vrednija od bilo kog trofeja.\nPrimera: Goleada u Baskiji, svaki šut u okvir gola - pogodak!\nBabić na pozajmici u Crvenoj zvezdi, stiže i Jovičić\nMladi srpski fudbaler Srđan Babić igraće u Crvenoj zvezdi na jednogodišnjoj pozajmici iz Real Sosijedada, saopštili su danas crveno-beli.\nZvezda postigla dogovor sa Baskijcima, stiže novo pojačanje\nU danu kada je Aleksandar Pešić i zvanično postao novi fudbaler Crvene zvezde vicešampion Srbije dogovorio je još jedno pojačanje, pa preostake samo još da ugovor bude potpisan i da igrač...


UPOZNAJTE MEB PLATFORMU, OSNOVU MODELA ŠKODA ENIAQ iV - ŠKODA Storyboard\nMEB modularna platforma je sistem dizajniran za električne automobile Volkswagen grupe koji pored baterija uključuje i druge dodatne elemente.\nBaterije su osnova električnih automobila, tako da je logično da su najveća komponenta MEB modularne platforme instalirane u električnim automobilima Volkswagen grupe, uključujući i novi SUV model ŠKODA ENIAQ iV. Platforma se sastoji od niza dodatnih elemenata.\nMEB je ekvivalent MQB platformi koja se koristi u proizvodnji ŠKODA automobila sa motorima sa unutrašnjim sagorevanjem i delimično električnim pogonom. Imajući u vidu da je posebno razvijena za potpuno električne automobile, veoma se razlikuje od MQB platforme.\nVozila sa MEB platformom nemaju menjač, rezervoar za gorivo ili izduvni sistem.\nAutomobilske platforme se često opisuju kao gradivni blokovi, što je posebno karakteristika za MEB platformu. Razne standardne komponente mogu da se kombinuju na nekoliko načina kako bi se kreirao automobil sa bilo kojim proporcijama i za bilo koju svrhu.\n“Modularna platforma za električne automobile je odlična osnova za ŠKODA električne automobile. Nudi različite kombinacije kapaciteta baterija i snage elektromotora. MEB platforma tako zadovoljava individualne zahteve naših kupaca i može da se prilagodi u skladu sa njihovim navikama za korišćenje automobila. Ova platforma nam omogućava da u budućnosti razvijamo druge tehnički inovativne ŠKODA iV automobile“, rekao je Christian Strube, član ŠKODA upravnog odbora odgovoran za tehnički razvoj.\nčlan ŠKODA upravnog odbora odgovoran za tehnički razvoj\nPogon na zadnje točkove ili pogon na sva četiri točka ima veliki domet do 510 km u WLTP ciklusu i kapacitet brzog punjenja do 50 kW.\nOvo su glavni elementi MEB platforme:\nModul sa baterijama najveći je i najteži deo platforme. Napravljen je od masivnog aluminijumskog okvira u kojem su smešteni moduli baterijskih ćelija. Jedinica u osnovi formira pod automobila, a pričvršćivanje za karoseriju čini da automobil strukturno izgleda robustnije. Ova vrsta baterije nudi varijabilnost, a na raspolaganju su dve dimenzije.\nU kućište se može ugraditi dvanaest baterijskih modula, a svaki modul sadrži 24 ćelije. Baterija ima težinu oko 493 kilograma i kapacitet 82 kWh, od kojih se neto 77 kwh može koristiti za pogon automobila. Baterija srednje veličine je teška 376 kilograma i sadrži devet modula ukupnog kapaciteta 62 kWh (neto kapacitet 58 kWh). Najmanja baterija ima osam osnovnih modula, teška je 345 kilograma i nudi kapacitet od 55 kWh (neto 52 kWh). Dizajn uključuje i sistem za hlađenje, sistem za upravljanja baterijom i potrebne konektore.\nElektronske kontrole i punjenje\nNepotrebno je reći da bateriju treba napuniti, zbog čega MEB platforma sadrži tehničko rešenje za punjenje i neophodnu elektroniku za upravljanje performansama, koja kontroliše i punjenje i naknadni prenos snage u pogonski sklop. Sistem podržava punjenje naizmeničnom ili jednosmernom strujom.\nPunjenje naizmeničnom strujom radi na nivou od 2.3 kW (utičnica za domaćinstvo ili kabl Mode 2 sa elektronikom za upravljanje kablovima ) i 7,2 kW i 11 kW (utičnica 400 V, javna stanica za punjenje, zidna kutija, kabl Mode 3). Brzo punjenje jednosmernom strujom može da radi na 50, 100 ili čak 125 kW. U tom slučaju kabl za punjenje (režim 4) je uvek deo stanice za punjenje. Dizajneri automobila mogu da izaberu koji nivo punjenja će biti podržan, a aktuelni model ENIAQ iV podržava brzo punjenje od 125 kW kod 80, 80x i RS verzija.\nPogonom električnih automobila zasnovanim na MEB platformi upravlja električni motor smešten na zadnjoj osovini. Elektromotor je toliko kompaktan da se lako može smestiti u normalnu sportsku torbu i težak je oko 90 kilograma. Maksimalne performanse ovog električnog motora su 150 kW, a dostupne su i verzije od 132 i 109 kW. U verzijama sa pogonom na sva četiri točka, na prednjoj osovini nalazi se još jedan elektromotor koji pomaže u povećanju jačine sistema na 195 ili 225 kW, koji dolazi sa modelom ENYAQ RS iV. Prednji motor je manji i kompaktniji, a cela platforma može da radi na ova dva motora. Pored toga, raspon verzija i kombinacija omogućava raznovrstan spektar pogonskih sklopova. Motorima je potrebno hlađenje, a sprovodi se sa standardnim hladnjakom na prednjoj strani automobila i sistemom za cirkulaciju rashladne tečnosti koji radi na električnoj pumpi.\nIzlazna snaga elektromotora se ne prenosi direktno na točkove, već prolazi kroz jednostavan menjač sa jednim zupčanikom. Kako bi motor mogao da radi do 16.000 obrtaja u minuti, koju treba smanjiti za prenos na točkove. Prenosni odnos je oko 1:10 (u modelu sa najvećom brzinom od 160 km/h), postignut je pomoću dva mala zupčanika. Stalni obrtni momenat elektromotora (do 310 Nm) utiče da menjanje brzine nije potrebno radi optimizacije performansi, tako da je potrebna samo jedna brzina. Rezultat je vrlo kompaktan prenos koji je deo modula elektromotora.\nSistem za povezivanje\nKao i kod MQB platforme, sistem za povezivanje i infotainment sistem su deo MEB dizajna. Sistem je potpuno digitalan, a na kontrolnoj tabli se nalaze dva ekrana: jedan sa podacima o vožnji postavljen ispred vozača i veliki infotainment ekran na instrument tabli. Povezivanje sa mobilnim mrežama je standardna karakteristika, tako da automobili sa MEB platformom mogu da koriste brojne online usluge i nude mogućnost za kupovinu dodatnih funkcija. Nova karakteristika MEB platforme je ekran u visini pogleda vozača sa augmented reality tehnološkim elementima.\nSavremeni infotainment sistem kod modela ŠKODA ENYAQ iV zasnovan je na najnovijoj generaciji Modularne infotainment matrice i nudi brojne inovativne funkcije sa online podrškom.\nMEB platforma je od samog početka razvijena sa vizijom da podrži nivo 3 autonomne vožnje, što omogućava da vozač više ne mora da posveti punu pažnju u vožnji na određenim rutama (na primer na autoputu). Ovo još uvek nije realnost, a automobili zasnovani na MEB platformi će postepenom evolucijom steći ove mogućnosti, a od početka je planirano da funkcije automatske vožnje sprovode tri računara visokih performansi (ICAS). Danas moćan računarski hardver upravlja standardnim sistemima za pomoć u vožnji i velikim brojem sličnih novih karakteristika.\nPovezane priče Na osnovu tagova: 2020, iV\nSlušajte Enyaq iV\nLA VUELTA: ŠKODA ENYAQ iV PREDVODI TRKU KROZ ŠPANSKA BRDA\nKomora za testiranje električnih automobila\neMOBILNOST 30. 10. 2020\nINOVACIJA I TEHNOLOGIJA 15. 9. 2020


Potpisan sporazum između Grada Zaječara i Udruženja "Za česme": A evo i šta u njemu piše...\nPotpisan sporazum između Grada Zaječara i Udruženja „Za česme“: A evo i šta u njemu piše…\nJavno komunalno preduzeće "Higijena" Zaječar naredilo je da se i zelene i robne pijace na teritoriji grada zatvore za...\nUhapšen Zaječarac zbog sumnje da je silovao bivšu suprugu\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Zaječaru, po nalogu višeg javnog tužioca u ovom gradu, odredili su zadržavanje do 48...\nU Zaječaru je potpisan sporazum o očuvanju arteskih česama između Grada Zaječara i Udruženja „Za česme“.\nPrema rečima gradonačelnika Zaječara Boška Ničića, zdrava pijaća voda je budućnost čovečanstva i kao takav resurs planete treba na adekvatan način da bude iskorišćena.\n-Nakon temeljnog rada na izmeni već ranije postignutih sporazuma vezanih za zaštititu arteskih česama, sada rad proširujemo i na vodotokove, iz kojih ovaj grad treba i u budućnosti da ima ekonomske koristi, a pre svega važan je za zdravlje ljudi. Došli smo do toga da smo uradili jedan tekst sporazuma između Grada Zaječara i Udruženja „Za česme“ koji potpisujemo.\nTaj sporazum, nadam se biće obavezujući za sve one koji dođu i posle mene i za sve one ljude koji vode sada Udruženje „Za česme“, da će generacije brinuti o tom prirodnom blagu na kome ovaj grad leži, a to je zdrava i izuzetno kvalitetna pijaća voda kao resurs koji će u budućnosti biti sve cenjeniji.\nOno što je naša zajednička konstatacija je da taj resurs, posebno neko sa strane, ne treba da uzima i koristi a da od toga ovaj grad nema nikakve koristi. Sa druge strane mi smo dužni sa onim što imamo i koliko imamo, da isti zaštitimo, da ono što koristimo koristimo tako da to bude na adekvatan način i vrednovano, rekao je Ničić.\nBoban Pogarčić iz Udruženja „Za česme“ je ovom prilikom istakao da sporazum podrazumeva niz procedura koje treba obaviti, od laboratorisjkih radova, preko dobijanja dozvola za legalizaciju česama, do uređenja okolinine gde se česme nalaze.\n-Mi kao udruženje, koje je 2015. godine krenulo da rešava probleme koji su se pojavili, a koji su vezani za arteske česme, prošli smo kroz dosta problema vezano za saradanju sa zvaničnim institucijama ovog grada i Republike.\nOvo je sada prvi put da smo našli zajednički jezik u potpunosti vezano za rešavanje ovog problema i kruna dogovora je ovaj sporazum, odnosno samo početak daljeg rada vezeno za ove probleme.\nSporazum u sebi sadrži niz koraka i procedura kroz koje ćemo proći, da bismo na kraju tog puta, ja se nadam za 2,3 godine, imali potpuno uređenu oblast koja se tiče crpljenja, eksploatacije i upotrebe atreskih voda.\nCela procedura podrazumeva, kako laboratorijske radove, u smislu izrade elaborata neogenog bazena, započinjanje procedure pred Ministarstvom energetike vezano za legalizaciju česama i dobijanja dozvola, tako i konkretne radove, dijagnostiku česama koje su sporne, koje imaju manji protok ili su presušile, ali i onaj lakši deo, da okolinu oko tih česama dovedemo u red.\nPrema rečima Pogarčića, finalni cilj je da za par godina grad Zaječar ima jednu potpuno uređenu situaciju da ko kog želi da koristi arteske vode, može to da uradi, ali na jedan legalan način, po proceduri koja bi bila sprovedena u saradnji sa gradom.\n„Kada bismo oko svake česme napravili mali „trgić“ a imamo preko 50 česama, bila bi odlična turističa ponuda“, zaključio je Pogarčić.\nPogledajte i sadržaj sporazuma:\nPrethodni tekstDnevni horoskop za 5. april 2018. godine\nSledeći tekst5. aprila na zaječarskom skveru ustanova „Oblutak“ organizuje humanitarnu prodajnu izložbu uskršnjih jaja\nOd koronavirusa u Srbiji je preminulo 16 osoba, saopšteno je na konferenciji za medije. Prema poslednjim podacima, zaražene su još 44 osobe, pa se...


Datum objave: 22.12.2020 08:00 | Autor: Ministarstvo finansija\nMinistar finansija i socijalnog staranja, mr Milojko Spajić, ministar ekonomskog razvoja, mr Jakov Milatović i državni sekretar u Ministarstvu finansija i socijalnog staranja, mr Janko Odović, održali su juče sastanak sa izvršnim direktorima svih banaka koje posluju u Crnoj Gori i predstavnikom Udruženja banaka.\nPredstavnici banaka informisali su sagovornike o izazovima sa kojima su se suočili, a koji su izazvani pandemijom COVID-19, koji su u značajnoj mjeri uticali na poslovanje bankarskog sistema.\nMinistar ekonomskog razvoja, mr Jakov Milatović, naglasio je da je stabilan bankarski sektor od nemjerljivog značaja za ekonomski rast države i razvoj privrede, te da je cilj Vlade Crne Gore dalje unaprjeđenje saradnje sa poslovnim bankama, koje Vlada vidi kao partnere u ponovnom pokretanju i rastu privredne aktivnosti u našoj zemlji.\nMinistar finansija i socijalnog staranja, mr Milojko Spajić, informisao je predstavnike poslovnih banaka o postignutom uspjehu u emisiji državnih obveznica, kao i o snažnoj podršci koju Crna Gora uživa među stranim investitorima, ali i porukama podrške koju je Vlada dobila od evropskih partnera nakon posjete predsjednika Vlade Crne Gore prof. dr Zdravka Krivokapića i ministra ekonomskog razvoja Jakova Milatovića Briselu. On je istakao da poslovne banke u Vladi Crne Gore imaju partnera, čiji je osnovni cilj ekonomski i privredni razvoj zemlje.\nU konstruktivnom dijalogu dogovoreno je da Vlada predloži Skupštini odlaganje primjene Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kreditnim institucijama i Zakona o izmjenama Zakona o sanaciji kreditnih institucija za 1. januar 2022. godine.


Fudbaleri Fulama i Votforda igrali su danas nerešeno 1:1, u šestom kolu Premijer lige.Votford je vodio od drugog minuta pogotkom Andrea Greja, a bod domaćinu u 78. doneo je srpski fudbaler Aleksandar Mitrović. Mitroviću je to peti gol ove sezone u...\nMiloš Degenek u idealnom timu prvog kola grupne faze Lige...\nUgledna sportska televizija ,,ESPN” uvrstila je danas defanzivca Crvene zvezde Miloša Degeneka u najbolji tim prvog kola grupne faze Lige šampiona. Odličnom partijom protiv Napolija na stadionu ,,Rajko Mitić” Degenek je, kao i ostatak Zvezdine...\nAlberto Đilardino završio karijeru\nPo pisanju italijanskih medija, bivši reprezentativac te zemlje danas je posle dosta razmišljanja doneo odluku da se povuče iz aktivnog igranja fudbala. Ovaj fudbaler je osim zbog sjajnih golova, bio upamćen i po karakterističnom načinu proslave...\nPredstojeći, 158. ,,večiti derbi” između Partizana i Crvene zvezde na stadionu u Humskoj u okviru 9. kola Super lige Srbije sudiće Danilo Grujić, potvrđeno je danas. Njemu će pomagati Dejan Petrović i Nemanja Petrović, dok je četvrti arbitar...


Slobodna Hercegovina » Marić: Probijen nasip kod TENT-a, oko 1.500 Obrenovčana zarobljeno u vodi\nMarić: Probijen nasip kod TENT-a, oko 1.500 Obrenovčana zarobljeno u vodi\nNadležni apeluju da se prihvati evakuacija. Izvlačenje ljudi u Obrenovcu obavljano i noću, do sada evakuisano 3.500. U operaciji učestvuju 60 čamaca i dve amfibije\nTokom celog dana i noći evakuacija ljudi iz Obrenovca, gde je i dalje veoma kritično. Nadležni apeluju da se prihvati evakuacija.Izvlačenje ljudi obavljano i noću, do sada evakuisano 3.500. U operaciji učestvuju 60 čamaca i dve amfibije. Potrebno mleko u prahu za bebe širom Srbije\n10:05 – MARIĆ: IZVUČENE PRVE ŽRTVE U OBRENOVCU\nPrema rečima Predraga Marića, načelnika Sektora za vanredne situacije MUP Srbije, u Obrenovcu su danas izvučene prve žrtve.\n10:02 – MARIĆ: PROBIJEN NASIP KOD TENT-A\nKod Termoelektrane Nikola Tesla jutros je probijen nasip u dužini od 100 metara. Angažovana mehanizacija.\n09:58 – GRANIČNA POLICIJA STIŽE U OBRENOVAC\nPripadnici granične policije Republike Srbije uputili su se u Obrenovac. Oni će stići u konvoju sa svojim čamcima kako bi pomogli evakuaciju Obrenovčana.\n09:45 – OBRENOVAC I DALjE KRITIČNO, DOBROVOLjCI IZ BEOGRADA IDU ZA OBRENOVAC\nVeliki broj Beograđana okupio se jutros ispred Kombank arene radi organizovanog odlaska na poplavom ugrožena područja, međutim u ovom trenutku će biti izabrano između 200 i 300 najspremnih ljudi sa iskustvom kako bi bili upućeni u Obrenovac.\nDirektor policije Milorad Veljović je pozdravljajući okupljenje dobrovoljce objasnio da je situacija u Šapcu i Sremskoj Mitrovici, gde je pomoć u ljudstvu prvobitno trebalo da bude upućena, pod kontrolom, tako da će sada 15 autobusa biti upućuno na ispomoć u Obrenovac, gde, prema Veljovićevim rečima, i dalje ima velikih problema.\n“Ostale građane molim da budu u pripravnosti, a mi ćemo ih preko sredstava javnog informisanja obavestiti da li ima potrebe za njihovo angažovanje. Posle ovoga, kada se vode povuku, čeka nas najveći posao jer svim ljudima moramo pomoći”, rekao je Veljović i dodao da su u Srbiju počeli da stižu i profesionalni spasilački timovi iz inostranstva.\n09:36 – DROBIŠEVSKI: RUSKI SPASIOCI EVAKUISALI OKO 400 LjUDI\nPredstavnik ministarstva za vanredne situacije i civilnu odbranu Rusije Aleksander Drobiševski, saopštio je jutros da su ruski spasioci koji su došli u Srbiju da pomognu ugroženima u poplavi, u Obrenovcu u petak evakuisali oko 400 ljudi iz zone poplave.\nNa zahtev srpske vlade, ruski spasioci su angažovani u oblasti Obrenovca gde je nivo vode sada dostigao kritični nivo do iznad tri metra, prenela je ruska agencija Itar-Tass.\n“Od petka ujutro, oni su evakuisali 393 ljudi, među njima 79 dece”, rekao je Drobiševski.\nU ovom trenutku, u Obrenovcu radi 76 ruskih spasilaca međunarodne kategorije, uz 10 čamaca i dva specijalna vozila, rekao je komandant ruskog spasilačkog tima s lica mesta Eduard Čižikov.\nJoš dva ruska aviona tipa Iljušin-76 spremno je da u Srbiju dovede još spasilaca, specijalne opreme i pošiljku osnovnih potrepština.\nMinistar za vanredne situacije i civilnu odbranu Rusije Vladimir Pučkov je u petak rekao da će Rusija sprovesti opsežnu međunarodnu operaciju pomoći i podrške srpskom narodu u poplavljenim oblastima.\n“Naši stručnjaci rade u zoni prirodne katastrofe i rešavaju sve zadatke vezane za zaštitu života i zdravlja ljudi, a i pružaju pomoć žrtvama poplave”, rekao je Pučkov.\n09:23 – MALI: TENT RADI SMANjENIM KAPACITETOM, VEČERAS OGRANIČENO OSVETLjENjE\nGradonačelnik Siniša Mali je naglasio da TENT radi smanjenim kapacitetom, situacija je kritična ali struje ima dovoljno.\n“Videćemo kako će se situacija odvijati tokom dana. Mi ćemo tokom sledeće noći sigurno imati ograničeno osvetljenje u Beogradu i razgovaraćemo o mogućnosti da bude i drugih restrikcija ukoliko bude potrebe”, rekao je gradonačelnik.\n09:18 – VESIĆ: SPREMNO 60.000 DžAKOVA ZA ODBRANU BEOGRADA\nGradski menadžer Goran Vesić rekao je da su u toku pripreme za odbranu grada Beograda od poplava, već je spremljeno 60.000 džakova sa peskom, a biće ih više stotina hiljada. U najkritičnijem trenutku biće pozvani građani da pomognu u postavljanju džakova.\n09:12 – MALI:GRAD PRIMIO 1.497 OBRENOVČANA, OBEZBEĐENO 4.000 LEŽAJEVA\nU Beogradu je do sada smešteno 1.497 osoba iz Obrenovca, a u gradu je obezbeđeno više od 4.000 ležajeva za evakuisane, rekao je gradonačelnik Siniša Mali.\nMali je gostujući na TV Pink naglasio da je u toku evakuacija 500 žena i dece iz naselja Rejkovac i OŠ Jefimija i da je za njih organizovan prevoz do FMP Železnik, a odatle do ostalih prihvatnih centara.\nGradonačelnik je rekao da je više od 2000 ljudi iz Obrenovca prošlo kroz prihvatni centar u Železniku, da je svima je obezbeđena lekarska pomoć, hrana piće i ćebad, a da je jedan broj želeo da bude smešten kod rođaka i prijatelja.\nSvima koji su smešteni u škole, sportske centre, hale, studentske domove obezbeđena su tri glavna obroka i dve užine.\n08:54 – HELIKOPTERIMA EVAKUISANO 15-ORO DECE IZ ZABREŽJA\nPripadnici Helikopterske jedinice MUP-a Srbije evakuisali su jutros 15-oro dece iz reona Zabreja kod Obrenovca, sa dva helikoptera tipa Bel 212.\nKako je saopštio Biro za saradnju s medijima MUP-a, akcija spašavanja je jo uvek u toku.\n08:27 – CRVENI KRST: OPERATIVNI CENTAR DEŽURA 24 SATA\nGrađani koji žele da doniraju pomoć za ugrožene i evakuisane ljude mogu da se jave na broj telefona operativnog centra Crvenog krsta 011/2620-616.\nBroj je dostupan 24 sata dnevno, a građani će dobiti precizne informacije gde da dostave pomoć, u zavisnosti od opštine na kojoj se nalaze, saopšteno je iz Službe za informisanje Grada Beograda.\n08:24 – OBRENOVAC I LAZAREVAC BEZ VODE\nDirektor Gradskog zavoda za javno zdravlje Slobodan Tošović rekao je da vodovodi u Obrenovcu i Lazarevcu ne rade i neće raditi ni kad dođe struja, jer će biti potrebno neko vreme da se završe svi poslovi kako bi bilo sigurno da voda može da služi za piće i druge potrebe.\n“I kad dođe struja trebaće nam četiri, pet dana da se to razreši”, rekao je Tošović.\nOn je dodao da je voda u manjim sisitemima, kao što su Sopot, Mladenovac, PKB vodovodi i vodovodi u Grockoj za piće i higijenski ispravna.\nTošović je rekao da u njegovom zavodu najviše strahuju od epidemija i da bi one mogle da se očekuju kasnije, kada se voda povuče.\n“Tada sledi čisćenje, sanitacija”, istakao je Tošović.\n08:20 – TOŠOVIĆ: BEOGRADSKA VODA ISPRAVNA, MOŽE DA SE PIJE\nDirektor Gradskog zavoda za javno zdravlje Slobodan Tošović izjavio je jutros da je voda u beogradskom vodovodu potpuno bezbedna i da se rigorozno kontroliše svaki sat na 134 parametra što je više nego sto propisuje Evropska unija.\nOn je rekao da fabrika vode stalno funkcioniše i kada bi se nešto desilo, vodosnabdevanje bi odmah bilo prekinuto.\n“Kad vode ima na česmi”, ona je ispravna, rekao je Tošović za RTS.\nOn je rekao da bi voda mogla da se pusti u Bariču, s time da ona nije za piće, već samo za sanitarne potrebe i da bi o tome trebalo upozoriti građane.\nTošović je rekao da će građani u delovima Voždovca i podavalskim selima morati malo da sačekaju na vodu, jer treba malo više vremena da se ona ispita.\n08:10 – MARIĆ:OKO 4.000 OBRENOVČANA EVAKUISANO\nOko 4.000 ljudi do sada je evakuisano iz Obrenovca, rekao je načelnik Sektora za vanredne situacije Predrag Marić koji se trenutno nalazi u tom gradu.\nMarić je za TV Pink rekao da je teška situacija u Obrenovcu i da ne može da predvidi kada će biti završena evakuacija.\nOn kaže da su osim ruskih spasilaca u pomoć pritekli i bugarski spasioci u Svilajnac, kao i slovenački spasioci.\nOčekuje se pomoć iz Austrije i Nemačke, što će, kako kaže, pojačati evakuaciju.\n07:54 – PRIORITET EVAKUACIJA MEŠTANA IZ NASELjA ROJKOVAC I OŠ JEFIMIJA\nPrioritet u evakuaciji iz Obrenovca trenutno je oko 1.200 ljudi, među kojima je oko 500 žena i deca iz naselje Rojkovac i OŠ Jefimija, rekao je predstavnik Gradskog štaba za vanredne situacije Sobodan Šolović.\nOn je za TV Pink rekao da su u spašavanje ljudi uključene jedinice vojske, policije, ruske spasilačke jedinice…, a da se evakuisani Obrenovčani smeštaju u Beogradu na Sajmu, FMP, školama, studentskim domovima.\nŠolović kaže da na terenu ima dosta teškoća da su merači vodostaja otkazali i da je nivo vode u stalnom porastu.\nOn je građanima koji su još uvek zarobljeni u svojim kućama poručio da se ne pomeraju i da su oni u zgradama na višim spratovima najmanje ugroženi.\n“Teško je odrediti prioritete, ali ljudi u višim zgradama su najmanje ugroženi.\nNajgore je bilo ljudima koji su bili do grla u vodi”, zaključio je Šolović.\n07:50 – EVAKUACIJA IZ OBRENOVCA I TOKOM DANA\nIz Obrenovca je noćas i juče evakuisano više hiljada ljudi, a evakuacija će biti nastavljena i tokom današnjeg dana, rekao je jutros Tanjugu načelnik Uprave vatrogasno- spasilačke jedinice Goran Nikolić.\n“Imamo zaista dosta čamaca, ljudi, radi se non stop. Više hiljada ljudi je evakuisano tokom dana i noći i radiće se dokle bude trebalo. Verovatno tokom čitavog dana”, rekao je Nikolić.\nStanovništvo se evakuiše u osnovne škole na Umku i u Beogradu, a prioritet tokom noći je bila evakuacija stanovništva iz prizemnih kuća.\n“Gde su višespratne kuće ljude smo upućivali na više spratove kako bi kasnije dolazili po njih. Mnogo je vode ovde, teška je sitacija”, kaže Nikolić.\nOn kaže da nema potvrda da je neko nastradao u Obrenovcu.\n07:18 – EVAKUIOSANI SMEŠTENI U PRIHVATNIM CENTRIMA\nEvakuisane osobe iz Obrenovca smeštene su u prihvatnim centrima: Sportskom centaru “Šumice”, “FMP Železnik, studentskom domu “Karaburma i hotelima na području Beograda.\nNa spasavanju i evakuaciji ugroženog stanovništva u Obrenovcu angažovani su pripadnici vatrogasno – spasilačkih jedinica, Vojske Srbije, Žandarmerije, SAJ-a, Policijske uprave za Grad Beograd, Crvenog Krsta i Gorske službe za spasavanje.\n07:05 – POMOĆ PREKO CRVENOG KRSTA\nGradski štab za vanredne situacije saopštava da građani koji žele direktno da dostave pomoćza ugrožene, to mogu da učine u opštinskim organizacijama Crvenog krsta, od 9 do 15 sati, a posle tog vremena pomoć treba dostavljati u centralu u Siminoj ulici 19.\nU ovom trenutku od najvećeg značaja za sve evakuisane su topla obuća i odeća za decu i odrasle, jakne, veš i drugi odevni predmeti.\n06:52 – AMFIBIJE IZVLAČE UGROŽENE IZ ŠKOLE “JEFIMIJA”\nU spasavanju stanovništva Obrenovca učestvuju i dve amfibije Vojske Srbije, koje su jako dobrodošle zbog činjenice da postoje par mesta kao što je Osnovna škola “Jefimija”, gde ima više od 600 ljudi i dece i do njih se čamcima teško dolazi.\n06:49 – MARIĆ:IZ OBRENOVCA EVAKUISANO VIŠE OD 3.500 LjUDI\nViše od 3.500 ljudi je do sada evakuisano iz Obrenovca, u čemu učestvuje veliki broj spasilaca, 60 čamaca i dve amfibije Vojske Srbije, izjavio je jutros načelnik Sektora za vanredne situacije Predrag Marić,\nNeki od spasilaca su na nogama više od 18 sati, a učestvuje veliki broj ljudi, među kojima su pripadnici vatrogasno-spasilačke jedinice, Žandarmerije, Vojske Srbije, kao i spasilački tim iz Rusije, rekao je Marić za RTS.\n“Radi se noću, kao da se radi danju, verujte to je intenzitet… ljudi kontinuirano bivaju izvlačeni. Naravno, nismo zadovoljni, želeli bi da to bude brže, da ih sve izvučemo iz zarobljenih zgrada, ali moramo da radimo oprezno zbog činjenice da je mrak, da kablovi padaju, da su ograde poplavljene i čiji vrhovi mogu da pocepaju čamce, a da to i ne vidite”, objasnio je Marić.\nDrama u Bijeljini: Pod vodom 5.000 kuća (VIDEO)\nVUČIĆ SA DODIKOM: Građani delima pokazali ljubav prema Srbiji!


Vučić primio akreditive ambasadora Slovenije\n12 Mar 2019, 12:52 RTS Maja Kostić\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić primio je akreditivna pisma novoimenovanog ambasadora Republike Slovenije Iztoka Jarca, koji mu je preneo poruku predsednika Boruta Pahora i poziv za učešće na Samitu Brdo-Brioni procesa u maju.\nPoželevši ambasadoru Jarcu dobrodosslicu i uspešan diplomatski mandat u Beogradu, predsednik Vučić je izrazio uverenje da će politički dijalog i ekonomska saradnja Srbije i Slovenije nastaviti da se razvijaju na obostranu korist.\nOn je naglasio da je nedavna poseta predsednika Pahora bila veliki podsticaj sveobuhvatnim bilateralnim odnosima, ali i regionalnoj saradnji, s obzirom na aktivan angažman Slovenije u regionalnim pitanjima u okviru Brdo-Brioni procesa, kao i Berlinskog procesa, saopštila je Pres služba Predsednika.\nS tim u vezi, predsednik Vučić je istakao opredeljenje Srbije za očuvanje mira i stabilnosti u regionu.\nPredsednik Vučić je zahvalio na podršci Slovenije evrointegracijama Srbije, ne samo političkoj, već i ekspertskoj pomoći u konkretnim pregovaračkim poglavljima. On je dodao da bi iskustvo ambasadora Jarca, kao nekadašnjeg ministra poljoprivrede, bilo dragoceno za razvoj ove oblasti u Srbiji.\nPredsednik Aleksandar Vučić sastao se danas sa političkim predstavnicima Srba i najznačajnijih institucija Srbije na Kosovu…\nSrbija će uvek biti iskren prijatelj Španije\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić primio je danas u oproštajnu posetu španskog ambasadora Migela Fuertesa…\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić prisustvovaće danas svečanoj promociji 17. i 18. klase polaznika Centra za osnovnu policijsku…


Saradnjom i zajedničkim učenjem do boljih rezultata – Info Centar Juga\nSaradnjom i zajedničkim učenjem do boljih rezultata\nU okviru projekta „SHARE“, u kome je učestvovala i OŠ ,,Stanimir Veljković Zele“ iz Bojnika realizovana je studijska poseta nastavnog osoblja iz OŠ ,,Radoje Domanović” iz Bošnjaca i OŠ ,, 8. oktobar“ iz Vlasotinca .\nOvaj projekat realizovan je kroz partnersku saradnju Zavoda za vrednovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja, Centra za obrazovne politike i UNICEF-a, uz podršku Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja. Cilj projekta je unapređivanja kvaliteta obrazovnog sistema Republike Srbije kroz unapređivanje efektivnosti sistema spoljašnjeg vrednovanja rada škola i razvoj horizontalnog učenja između škola, prenosi TV 4S.\nU okviru projekta uspostavljena je profesionalna saradnja i horizontalno učenje između škola u Srbiji koje su razvile dobre prakse u pojedinim segmentima rada i škola koje treba i žele da svoj rad unaprede.\n,,OŠ Stanimir Veljković Zele iz Bojnika godinu i po dana bila je učesnik „SHARE“ projekta. Sada je učesnik projekta 3P – Primeti, podrži, promoviši identifikovana kao škola dobre prakse i koja je spremna da svoja iskustva podeli sa kolegama u drugim školama“ , kazala je ze televiziju 4S Rada Krstić direktorka OŠ ,,Stanimir Veljković Zele“.\nOŠ ,,Stanimir Veljković Zele“ iz Bojnika najviše je napredovala u oblasti nastave i učenja, kao i u oblasti rukovođenja i organizacije rada. Gosti iz Bošnjaca i Vlasotinca ovom prilikom su obišli školu i prisustvovali određenom broju časova nastave.\nKros RTS-a održan i u Medveđi\nRekonstrukcija vodovodone mreže u Lebanu\nIzbori 2020 Jablanički okrug Jug Srbije Leskovac Srbija Vesti\nU nedelju vožnja biciklom i druženje sa gradonačelnikom Leskovca


Moskva: Nema nikakvih dodatnih snaga na granici sa Ukrajinom - 17.11.2021, Sputnik Srbija\nMoskva: Nema nikakvih dodatnih snaga na granici sa Ukrajinom\nPortparolka ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova demantovala je tvrdnje Vašingtona da Moskva navodno koncentriše trupe na granici sa Ukrajinom. 17.11.2021, Sputnik Srbija\n„U blizini Ukrajine nema suvišne koncentracije snaga i sredstava“, rekla je Zaharova na redovnom brifingu.Ona je dodala da Moskva ne isključuje mogućnost da izjave NATO-a o pojačanoj vojnoj aktivnosti Rusije na granici sa Ukrajinom imaju za cilj da prikriju i opravdaju aktivnosti alijanse u blizini ruskih granica.Zaharova je podsetila na brodova NATO-a na Crnom moru i dodala da se nada „da u Vašingtonu postoji zdrav razum“, istakla je diplomata.„Ovo je, naravno, otvoreni pokušaj da se testira ruska reakcija, pojačaju tenzije u crnomorskom regionu... Sve se to uklapa u koncept obuzdavanja, stvaranja nekih veoma agresivnih situacija, destabilizacije situacije uopšte... Sve to dovodi do smanjenja predvidljivosti i ozbiljno povećava rizik eskalacije. Želimo da se nadamo da u Vašingtonu postoji zdrav razum i da će, ako postoji, prevladati nad neodgovornim planovima za postizanje dominacije na Crnom moru“, istakla je ona.Portparol Pentagona Džon Kirbi izjavio je u ponedeljak da Sjedinjene Američke Države prate zabrinjavajuća kretanja ruskih vojnih snaga duž granice sa Ukrajinom. Portparol Pentagona dodao je da neće detaljnije komentarisati ovu situaciju, pozivajući se na to da ne želi da objavljuje obaveštajne podatke.Portparol Kremlja Dmitrij Peskov ranije je informacije zapadnih medija o „planovima Rusije da izvrši invaziju na teritoriju Ukrajine“ nazvao „praznim i neosnovanim“ podizanjem tenzija. On je naglasio da premeštanje ruskih oružanih snaga preko teritorije Rusije nikoga ne bi trebalo da zabrinjava, jer Rusija ni za koga ne predstavlja pretnju.Ranije je Šesta flota američke mornarice saopštila da je vodeći komandni brod „Maunt Vitni“ krenuo ka Crnom moru radi izvođenja zajedničkih operacija sa snagama NATO-a. Na brodu se nalazi osoblje iz štaba Šeste flote američke mornarice i komande pomorskih udarnih snaga i snaga za podršku NATO-a.\nrusija, ukrajina, crno more, sad, rusija – vojska i naoružanje\nPortparolka ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova demantovala je tvrdnje Vašingtona da Moskva navodno koncentriše trupe na granici sa Ukrajinom.\nOna je skrenula pažnju da se, za razliku od jedinica američke vojske koje organizuju vojne vežbe na Crnom moru, premeštanje ruskih trupa odvija na sopstvenoj teritoriji.\n„U blizini Ukrajine nema suvišne koncentracije snaga i sredstava“, rekla je Zaharova na redovnom brifingu.\nOna je dodala da Moskva ne isključuje mogućnost da izjave NATO-a o pojačanoj vojnoj aktivnosti Rusije na granici sa Ukrajinom imaju za cilj da prikriju i opravdaju aktivnosti alijanse u blizini ruskih granica.\nZaharova je podsetila na brodova NATO-a na Crnom moru i dodala da se nada „da u Vašingtonu postoji zdrav razum“, istakla je diplomata.\n„Ovo je, naravno, otvoreni pokušaj da se testira ruska reakcija, pojačaju tenzije u crnomorskom regionu... Sve se to uklapa u koncept obuzdavanja, stvaranja nekih veoma agresivnih situacija, destabilizacije situacije uopšte... Sve to dovodi do smanjenja predvidljivosti i ozbiljno povećava rizik eskalacije. Želimo da se nadamo da u Vašingtonu postoji zdrav razum i da će, ako postoji, prevladati nad neodgovornim planovima za postizanje dominacije na Crnom moru“, istakla je ona.\nPortparol Pentagona Džon Kirbi izjavio je u ponedeljak da Sjedinjene Američke Države prate zabrinjavajuća kretanja ruskih vojnih snaga duž granice sa Ukrajinom. Portparol Pentagona dodao je da neće detaljnije komentarisati ovu situaciju, pozivajući se na to da ne želi da objavljuje obaveštajne podatke.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov ranije je informacije zapadnih medija o „planovima Rusije da izvrši invaziju na teritoriju Ukrajine“ nazvao „praznim i neosnovanim“ podizanjem tenzija. On je naglasio da premeštanje ruskih oružanih snaga preko teritorije Rusije nikoga ne bi trebalo da zabrinjava, jer Rusija ni za koga ne predstavlja pretnju.\nRanije je Šesta flota američke mornarice saopštila da je vodeći komandni brod „Maunt Vitni“ krenuo ka Crnom moru radi izvođenja zajedničkih operacija sa snagama NATO-a. Na brodu se nalazi osoblje iz štaba Šeste flote američke mornarice i komande pomorskih udarnih snaga i snaga za podršku NATO-a.\nAmerika zabrinuta zbog ruskih trupa kod ukrajinske granice: Ne znamo namere Moskve\n12 Novembar, 18:34


PRVI LET: Avion Er Montenegra sleteo u Beograd - TopVesti.rs\nOD BEOGRADA DO TIVTA I NAZAD ZA 109 EVRA Crnogorska aviokompanija kreće sa letovima u regionu\nFoto: Profimedia Posle prvog komercijalnog leta aviona iz Podgorice za Beograd, koji je jutros sleteo na aerodrom "Nikola Tesla", nova crnogorska aviokompanija "Er Montenegro" uspostaviće letove i ka drugim destinacijama u regionu, najavljeno je na konferenciji za novinare u Nacionalnoj asocijaciji turističkih agencija Srbije (YUTA). Izvršni direktor\nAvio-saobraćaj, Srbija i Crna Gora: Da li nova kompanija znači i...\nPrvim letom od Podgorice do Beograda zvanično je počela da radi nova crnogorska avio-kompanija Er Montenegro - da li će to doneti jeftinije karte?\n0 komentara BBC Za samo četrdesetak minuta, koliko traje let od Podgorice do Beograda (i obratno), treba platiti najmanje 125 evra u jednom pravcu, a cena povratne karte iznosi od 100 do 200 evra. Iako je to najbrži način da se otputuje iz glavnog grada Crne Gore u Beograda ili ako hoćete iz Srbije na crnogorsko primorje, za mnoge je cena aviokarte\nAir Srbija će od 21. juna, uvođenjem jednog dodatnog leta za Ljubljanu ponedeljkom, povećati ukupan broj letova na ovoj ruti sa pet na šest nedeljno. Nacionalna avio-kompanija Republike Srbije od 2. jula planira i uvođenje sedmog nedeljnog leta petkom, ostajući i tokom narednog perioda jedini avio-prevoznik koji povezuje Srbiju i Sloveniju Srpski nacionalni\nBEOGRAD - Prvi avion kompanije Er Montenegro na komercijalnom letu, koji je u danas u 08.45 doleteo iz Podgorice na beogradski aerodrom "Nikola Tesla", dočekan je svečano, vodenim lukom. Avionom novog crnogorskog nacionalnog avioprevoznika doputovali su ministar ekonomskog razvoja Crne Gore Jakov Milatović i izvršni direktor Er Montenegra Predrag Todorović,


Veliki test sistema: Zašto su se Kina i Rusija pokazale uspešnijim od Zapada? (VIDEO) - Jutarnje.rs\nVeliki test sistema: Zašto su se Kina i Rusija pokazale uspešnijim od Zapada? (VIDEO)\n„Kineska Komunistička partija gura narativ da je u pandemiji dokazana superiornost njenog autoritarnog modela“, piše list, i priznaje da je to poruka u koju se veruje: „Sada postoji jasniji osećaj da se zapadne sile verovatno nalaze u nepovratnom opadanju, i da je pandemija potvrdila uspon Kine… ‘Vreme je da se probudimo iz stanja slepe vere u zapadni sistem’, navodi se u komentaru jednog kineskog državnog medija.“\nKomentarišući izjavu zamenika ruskog ministra finansija Vladimira Količeva, koji je za „Fajnenšel tajms“ rekao i da bi „pad ruskog BDP-a bio zanemarljiv da nije bilo dogovora unutar OPEK-a o ograničavanju proizvodnje u vreme prvog talasa pandemije“, Bojan Bilbija ukazuje i da bi, štaviše, „situacija bila još i povoljnija da se cene nafte i gasa veštački ne održavaju na niskom nivou… A to se upravo i čini iz geopolitičkih razloga, kako bi se sprečilo izdašnije punjenje ruskog budžeta i jačanje njene ekonomije.“\nA kao dodatni važan faktor pokazali su se i bolnički kapaciteti – u Rusiji skoro tri puta veći u odnosu na broj stanovnika nego u SAD – koji su, budući da mogu da prihvate veći broj zaraženih, zauzvrat omogućili manje restriktivne mere za privredu, a samim tim i manji pad privredne aktivnosti, odnosno, BDP-a…\nI jedni i drugi, dodaje Bilbija, „do dobrih rezultata došli su zato što svom razvoju ne pristupaju kruto i dogmatski, već su sopstvene sisteme dopunili onim zapadnim iskustvima za koja su procenili da mogu da im budu od koristi; ovo za razliku od samog Zapada, koji se slepo drži sopstvene neoliberalne dogme… I upravo je taj hibrid sopstvenih i tuđih iskustava i Rusiji i Kini omogućio ogroman napredak, koji je pak na Zapadu raspalio strah od gubitka pozicije i zaostajanja. Te se stoga i pristupilo pokušajima obuzdavanja Rusije i Kine svim sredstvima.“\nO tome nedavno piše „Forin polisi“: „Sjedinjene Države treba da revitalizuju, adaptiraju i brane međunarodni sistem baziran na pravilima i američkom vođstvu. Dugoročno, Sjedinjene Države bi želele da Kina bude kooperativni član tog sistema. Ali to neće biti moguće u bliskoj budućnosti, a verovatno sve dok Komunistička partija bude vladala u Pekingu… Kina želi da predvodi novi svetski poredak čiji će centar biti kineska moć i kojim će biti upravljano po pravilima sačinjenim u Kini.“\nPrethodni tekstMesi izjednačio rekord Pelea\nSledeći tekstKako se Vulin igra ministra i policajca\nMisteriozna bolest koja hara Indijom odnela prvu žrtvu, raste broj obolelih...


Povodi - datum: 2018-12-04 MINISTARSTVO NAUKE ODLUČILO Za deset projekata 760.000\nFinalna evaluaciona komisija, sastavljena od tri međunarodna eksperta, pozitivno je ocijenila deset inovativnih projekata, koji su pristigli na konkurs Ministarstva nauke, za koje će biti opredijeljeno 760.000 eura. Iz Ministarstva nauke saopšteno je da je riječ o tri projekta Univerziteta Donja Gorica, po dva kompanije M-tel i Fleka doo i po jedan Amplitudo doo, Polieks JSC Berane i Biznis Univerzal Media. Na Konkurs za dodjelu grantova za inovativne projekte 2018–2020, koji je objavljen u julu ove godine, stiglo je 29 prijava.\n– Nakon prve faze, međunarodni evaluatori, izabrani na osnovu posebnog Poziva sa precizno utvrđenim kriterijumima, prihvatili su 17 projekata, dok je finalna komisija dala pozitivno mišljenje na 10 prijava. U fokusu evaluacije bili su inovativnost, potencijali za komercijalizaciju i konkurentnost dostavljenih projekata. Deset pozitivno ocijenjenih projekata predviđaju otvaranje 20 novih radnih mjesta. Realizacijom pet projekata biće ostvareno partnerstvo između privrednih subjekata, četiri predviđaju saradnju privrednih subjekata i naučno-istraživačkih ustanova, a na jednom projektu planirano je osnivanje spin-of preduzeća – navodi se u saopštenju.


Nikolić: Najveći višak zaposlenih u javnom sektoru u Kragujevcu - iKragujevac\npetak, 05 jun 2015 15:08\n"Problem je šta sa tim ljudima kada napuste posao i dobiju socijalni program. A drugi problem je odakle finansije za spovođenje socijalnog programa, jer u ovom trenutku nemamo novca", rekao je Nikolić.\nMinistarka državne uprave i lokalne samouprave Kori Udovički saopštila je nedavno da je u Srbiji procena da postoji oko 9.000 ljudi koji su višak u javnom sektoru, od čega 4.600 u izvršnoj vlasti i oko 4.500 na nivou opština i lokalnih javnih preduzeća.\nNikolić je istakao da Kragujevac ima predlog modela za rešavanje tog problema koji bi mogao da bude prihvaćen u Vladi.\n"Grad je već garantovao za neke obaveze prema državi koje su se naplaćivale kroz smanjenje transfernih sredstava od poreza na zarade zaposlenih. Ovog meseca izmirujemo poslednju ratu i na taj način se država potpuno naplaćuje. Mislim da to može da bude model, da država finansira smanjenje broja zaposlenih a da grad taj novac vrati državi kroz smanjenje transfera", rekao je Nikolić.\nPrema njegovim rečima, niko neće biti otpušten na silu, osim ako zakon "na to ne natera", a grad će se truditi da ljudi dobiju takve uslove da pokrenu biznis u poljoprivredi ili zanatstvu.\nPodseća da će Kragujevac moći da ima 15 zaposlenih na 1.000 stanovnika, odnosno oko 2.700 ljudi ukupno.\n"Sada je u lokalnom javnom sektoru zaposleno oko 3.800 ljudi a prelaskom Centra za strana žita i preduzeća "Energetika" u vlasništvo grada imaćemo gotovo 4.500 zaposlenih", rekao je Nikolić i dodao da je Kragujevac, uz Beograd, Niš i Novi Sad, dobio poseban status u racionalizaciji tako što mu je odobreno da ima više zaposlenih po glavi stanovnika nego druge opštine.


Slovačka — Stranica 3 od 3 — Cenzolovka\nSlovački novinar Jan Kucijak i njegova verenica Martina Kšnirova pronađeni su u nedelju uveče ubijeni u njihovom stanu u Velikoj Mači, 65 kilometara od Bratislave. Jan je poslednje tri godine radio za sajt Actuality.sk, koji je u sastavu Ringier Axel Springer grupe. Narednih dana, svi informativni portal grupe, kao I sve dnevne novine objavljivaće priče o povezanosti italijanske mafije i vladajućih institucija u Slovačkoj, na kojima je Jan Kucijak radio u mesecima koji su prethodili ubistvu. Sve priče moći ćete da narednih dana čitate i na portalu Blic.rs, koji posluje u sastavu Ringier Axel Springer Srbija.\nSlovački novinar Jan Kucijak i njegova verenica Martina Kšnirova pronađeni su u nedelju uveče ubijeni u njihovom stanu u Velikoj Mači, 65 kilometara od Bratislave. Jan je poslednje tri godine radio za sajt Actuality.sk, koji je u sastavu Ringier Axel Springer grupe. Narednih dana, svi informativni portali grupe, kao i sve dnevne novine objavljivaće priče o povezanosti italijanske mafije i vladajućih institucija u Slovačkoj, na kojima je Jan Kucijak radio u mesecima koji su prethodili ubistvu. Sve priče moći ćete da narednih dana čitate i na portalu Blic.rs, koji posluje u sastavu Ringier Axel Springer Srbija.\nIZVOR Ringier Axerl Springer\nNa čemu je radio ubijeni novinar? Ndrangeta, misica i Fico\nNovinarska mreža OCCRP objavila je nezavršenu istraživačku priču slovačkog novinara Jana Kucijaka čija telo je pronađeno u nedelju.\nOstavka – „Ne mogu da podnesem to da je novinar ubijen“\nDvadesetsedmogodišnji novinar pisao je o poreskim prevarama poslovnih ljudi povezanih s vladajućom strankom u Slovačkoj.\nNovinarima kazna od 3.300 evra ako napišu “Velika Britanija”\nSlovački novinari koji pišu o Bregzitu, su u šoku od kada im je ovih dana stiglo upozorenje da zbog toga što zemlju koja odlazi iz Evropske unije nazivaju samo "Velika Britanija", mogu da budu novčano kažnjeni sa 3.300 evra, a ako se ne opamete i ne pišu "Ujedinjeno Kraljevstvo Velike Britanije i Severne Irske", kazna će biti udvostručena.


Đokovićev otac: "Dimitrov naneo veliku štetu našoj porodici, ali i Srbiji"\nĐokovićev otac: „Dimitrov naneo veliku štetu našoj porodici, ali i Srbiji“\nA. J. 24. juna 2020. 12:58\nSrđan Đoković, otac Novaka Đokovića, gostovao je u emisiji hrvatske televizije RTL, u kojoj je za celu situaciju oko Adria Tura u Zadru okrivio Grigora Dimitrova.\nBugarski teniser objavio je da je pozitivan na koronavirus pola sata pre finala turnira u Zadru koji je na kraju otkazan. Ubrzo nakon toga su i Viktor Trociki i Borna Ćorić objavili da su pozitivni na koronu, a rezultati su juče pokazali da su oboleli i Novak i Jelena Đoković.\nOtac najboljeg tenisera sveta otkrio je kako se Nole oseća, ali i zašto krivi Bugarina za sve.\n„Novak je fizički dobro, ali psihički nikome nije dobro, pa ni njemu. Naravno da se ne oseća dobro, ali takva je situacija. Iz ovoga moramo izaći jači i shvatiti da će proći“, rekao je Srđan i dodao:\n„Dimitrov je verovatno došao bolestan u Zadar, ko zna odakle, to se tako dogodilo. Nije se testirao na vreme i mislim da to nije u redu. Naneo je veliku štetu vama u Hrvatskoj i nama kao porodici, a i Srbiji. Mi ćemo sve uraditi da u budućnosti u normalnom vremenu ponovimo celi turnir i sa zadovoljstvom ćemo se tada vratiti“, rekao je tata Đoković.\nkorona virusnovak djokovicsrdjan djokovic


► Sud traži da se Branki Milić sudi u odsustvu\nVeće Višeg suda u Podgorici zatražilo je da se optuženoj za pokušaj terorizma na dan parlamentarnih izbora u Crnoj Gori u oktobru 2016. Branki Milić sudi u odsustvu, saopštila je danas na početku ročišta sudija Suzana Mugoša.\nMugoša je nakon toga prekinula današnji pretres, a sledeći zakazala za 13. decembar.\nSud je juče odbio kao neosnovan predlog specijalnog tužioca Milivoja Katnića da se razdvoji postupak u odnosu na Branku Milić.\nKatnić je zatražio ranije da se postupak protiv Branke Milić odvoji i da joj se sudi kada se za to steknu uslovi, odnosno kad bude dostupna sudu.\nKatnić sumnja da je bekstvo Milić u ambasadu Srbije organizovano unapred i da je cilj odugovlačenje postupka.\nU međuvremenu je Crna Gora za njom raspisala poternicu. Ministarstvo spoljnih poslova Crne Gore tražilo je, nakon toga, od ambasade Srbije da omogući ulazak nadležnih organa u prostorije tog diplomatskog predstavništva.\nAdvokat: Branka Milić još u ambasadi Srbije, ostali otputovali za Srbiju\nJedna od optuženih u slučaju pokušaja terorizma Branka Milić, koja je prvostepenom presudom osuđena na tri godine zatvora, još se nalazi u ambasadi Srbije u Podgorici, izjavio je agenciji...


Mesečni horoskop za jul / srpanj 2020 | Astro centar\nAspekti ljubavnog i poslovnog života se prepliću tokom celog perioda. Napeti aspekti nikad nisu znak lakih rešenja, pa je neophodno da smireno reagujete i da sve važne odluke odložite za drugu nedelju jula meseca. Ukoliko ste mladi i slobodni, pred vama su burna dešavanja koja će doneti izuzetno povoljne rezultate. Ceo period je obeležen jakim Venerinim aspektima, najpre sa Marsom, koji inače vlada vašim poljem partnerstva i daje mogućnost novog ili obnove nekog relativno skoro prekinutog odnosa. Potom se Venera spaja aspektom trigona sa Jupiterom i u isto vreme gradi opoziciju sa Saturnom, što govori o potebi da se neka veza “uozbilji” i pretvori u stabilan odnos. Moraćete da razmislite o prihvatanju novih obaveza, ali i o posledicama nekih ranijih odluka koje sada dolaze na naplatu.\nVenera u polju partnerstva, u svom znaku daje prednost drugoj strani, pa iako vam to nije po volji, vreme je da do 5. jula prihvatite takav odnos snaga. Ovakva pozicija ne predstavlja problem onima koji su u vezi, barem ne veći od povremenog prigovaranja partnera i otežanih dogovora oko zajedničnih interesovanja. Dobra okolnost je što Mars u većem delu perioda pravi harmonične aspekte sa Venerom, pa se “zvocanje” neće pretvoriti u sukob niti dovesti vezu u pitanje. Tek ulaskom Venere u znak Blizanaca, i planete Merkur u Lava, Mars će ispoljiti svoju nezgodnu stranu, pa je neophodno da emocije držite pod kontrolom. Ako ste mladi ili slobodni, ovaj aspekt može doneti ulazak u vezu, i to na inicijativu druge strane jer Venera u domicilu dominira situacijom. U svakom slučaju ovaj aspekt stvara šanse za započinjanje nove romanse koja obećava.\nPeriod počinje fazom mladog Meseca u vašem sedmom polju, znaku Raka, što je jasan signal da ćete biti izuzetno osetljivi u komunikaciji sa drugima i skloni složenim i incidentnim situacijama. Sve do 9. jula i do pune mesečeve faze u vašem znaku bavićete se razjašnjavanjem nekih “peripetija” koje su odavno morale da budu rešene. Neophodna vam je nečija podrška kako biste ostvarili svoje ciljeve, pa budite tolerantni prema osobama iz okoline i pronađite način da udruženim snagama rešite nagomilane probleme. Merkur uravnotežava situaciju ulaskom u znak Lava, i pomaže vam da na neki način prevaziđete probleme, posebno one koji se tiču loše organizacije posla i nedostatka sredstava. Ulazak Venere u vaše šesto polje naglašava poslovne probleme i ukazuje na neophodnost vašeg ozbiljnijeg angažovanja u rešavanju komplikovanih situacija.


Ekonomski razvoj Vojvodine od prisajedinjenja do danas - Kulturni centar Novog Sada - Културни центар Новог Сада\nEkonomski razvoj Vojvodine od prisajedinjenja do danas\nAutor: Miloš Marinković\nU diskusijama u kojima učestvuju relevantni stručnjaci iz oblasti istorije, poznavaoci faktografske građe, vrsni ekonomisti i svi oni koji bi iz različitih uglova, a uz neophodnu naučnu kompetenciju i činjeničnu potkovanost, mogli sagledati ovaj problem, neretko se ističe da je Vojvodina odvajkada bila najrazvijeniji deo Srbije, kao i da je predstavljala ekonomsku lokomotivu još pre istorijskih događaja o kojima govorimo.\nOni nešto radikalniji, doduše uz primese dnevno-političkog aktivizma, skloni su tvrdnjama da je Vojvodina čak i izgubila ekonomsku moć i bila eksploatisana u više navrata, prvobitno posle prisajedinjenja, a onda i nakon Drugog svetskog rata i naročito u epohama pre i posle spornog ustava iz ’74. godine koji je ingerencije pokrajine praktično poistovetio sa republičkim.\nAko ćemo zanemariti već spomenuti politički aspekt i agitovanje za jednu ili drugu ideologiju, a držati se isključivo dostupnih, neupitnih i proverljivih informacija, onda se mora konstatovati da su ove tvrdnje ili potpune ili delimične neistine, a u pojedinim slučajevima i grubo fabrikovane laži koje se kose sa jasno proverljivim podacima.\nPre svega, u samoj premisi, krije se startna zamka: nije isto razvijenost Vojvodine i razvijenost srpskog življa u Vojvodini – osim jasnih nacionalnih pobuda, razlog većine manjih ustanaka i buna Srba, bio je upravo u ekonomskoj diskriminaciji, činjenici da su bili tretirani kao građani drugog reda i da je za njih važila posebna, agresivna poreska politika, koja se nije odnosila na Mađare i Nemce.\nOva politika dobila je još veću dimenziju i izraženiju oštricu u predratnim i ratnim vremenima, kroz čuvene ratne zajmove, kada su se Srbi gledali sa posebnom pažnjom i kada su vršeni fizički pritisci, zatvaranja i progoni onih koji finansijski dovoljno ne pomognu austrougarsku ratnu mašineriju.\nOno što analitičari zaborave da spomenu jesu ogromni pritisci na Srpsku pravoslavnu crkvu u tom periodu, kada je pred nju postavljen ultimatum: „Ubedite ljude da pomažu ili će stradati“. Crkva, kao stub okupljanja i nacionalnog održanja u tom vremenu, nije imala puno izbora, pa su vladike u više navrata insistirale da se odazove pozivu za zajmove.\nTa akcija sačuvala je glavu, ali osiromašila srpsko stanovništvo u potpunosti, a doprinela je i krahu nekoliko privrednika koji su, imajući u vidu imanja i imetak kojim raspolažu, morali prednjačiti u uplatama kroz sve zajmove.\nKritičari ekonomske politike posle ujedinjenja neretko ističu da je Vojvodina imala deset puta više poreza nego ostatak Srbije u zajedničkoj državi, što je na prvu loptu istinito, ali se takođe radi o takozvanoj zakrivljenoj istini stavljenoj u manipulativnu ulogu.\nNaime, period posle ujedinjenja, uključujući i prelaznu Narodnu upravu i transformisanje društvenih navika, oblika i obrazaca funkcionisanja na sada jedinstvenom tržištu, išao je sporo i teško, tromo i uz dosta prepreka.\nDa bi u tranzicionom periodu uspostavili kakvo-takvo efikasno funkcionisanje, centralne vlasti su dozvolili suštinsko funkcionisanje dva paralelna poreska sistema u jednoj državi – tako je u, nazovimo je, administrativnoj jedinici Vojvodini, poreska stopa zapravo bila nešto niža nego u Srbiji u globalu, baš zbog gore navedenih razloga i razumevanja vlasti za situaciju.\nMeđutim, broj poreza jeste bio veći, pošto je on ostao usklađen sa mađarskom praksom – njihova kumulativna vrednost bila je, pak, manja, sve do uspostavljanja jedinstvenog sistema.\nKonačno, oporavljeni srpski seljak u Vojvodini, tokom dve i po decenije mira, novi udarac doživeo je tek posle Drugog svetskog rata, kada zastupnici autonomaške teze tvrde da je došlo blagostanje.\nTada su „narodne vlasti“ pribegle kolektivizaciji i drugim merama „racionalne ekonomske politike“, gde su posebno na udaru bili ratari na severu, a što je podrazumevalo niz zabrana i zakonski uobličenih otimačina – ugledna domaćinstva pretvarana su preko noći u siromašne kućice u kojima vlada glad, a uspešni su pretvarani u one na ivici egzistencije, jasno, u ime „opšteg dobra“.\nNiz bizarnih zabrana, počev od ograničavanja poseda u broju hektara, preko zaplene dobara, do posleratnih pljački komunista, ostavili su dugoročne posledice po vojvođansko selo i pokrenule čitav talas migracija ka gradovima, stvarajući klasu lumper-proletera, zbog čega i danas osećamo ogromne ekonomske posledice.\nSeme umiranja vojvođanskog sela, dakle, ironično, nije zasejano ni u periodu dve okupacije, ni u klimavoj kraljevini SHS i kasnije Jugoslaviji, već tek kada je stiglo oslobođenje, isto ono čiji je najveći teret na svojim leđima, ulažući glave, iznelo opet to vojvođansko selo.\nPeriod sedamdesetih godina jeste doneo ekonomsko ozdravljenje, ali je formiranje države u državi imalo niz drugih posledica, pre svega političke prirode, a onda dakako i privredne.\nNovokomponovana vojvođanska birokratija usporila je i u potpunosti preuzela, praktično privatizovala sisteme, ali i kumovala nicanju jedne autoritativne elite, iznad naroda, iznad države i iznad zakona, isključujući naravno one koje je sama pisala, po svojoj volji i meri.\nTakva neodrživa praksa kulminirala je buntom i revoltom, koji je kasnije pretočen u ulične nemire i smenu neodrživog sistema koji je brzinski transformisao Vojvodinu iz opustošenu u staru ulogu ekonomske lokomotive, a onda, opet, još brže, zanemario lokomotivu, ističući isključivo mašinovođe, koji su se množili matematičkom proporcijom.\nU periodu devedesetih, nije se moglo mnogo očekivati u smeru daljeg razvijanja Vojvodine, imajući u vidu nekoliko neizbežnih komponenti.\nPre svega, naravno moramo imati u vidu široku geopolitičku i ukupnu nacionalnu situaciju: rat, međunarodne sankcije, potpuna izolacija, slom kompletnog tržišta, smanjivanje istog sa 20 na 6 miliona ljudi, divljanje crne ekonomije i odsustvo svih uobičajenih ekonomskih pravila i normi u datim okolnostima.\nSa druge strane, na naplatu su došle i posledice višedecenijske komunističke politike zanemarivanja i ugnjetavanja severa zemlje, koje, na kraju krajeva, osetimo i danas – u skladu sa zakonitostima ekonomije, svaka akcija ima direktnu reakciju, a gotovo svaka koja danas koči privredni bum u Vojvodini posledica je ranije nabrojanih (ne)dela vlasti.\nOpšta je ocena da se današnja pokrajinska administracija, uz pomoć republičke, hvata u koštac sa upravo tim problemima i posledicama, pokušavajući, a neretko i uspevajući, da sastavi nekoliko bitnih komponenti u akcionu celinu.\nVešto korišćenje IPA fondova i prekogranične saradnje, strategijsko razmišljanje i postavljanje, obnavljanje hidrokanala i osnovnih resursa, modernizacija i ulaganje u poljoprivredu, jesu put i način na koji će se sever Srbije oporaviti.


1996/07/03 22:48 JA VOLIM KNJIGE, A MIRKO PSENICU\nWED, 03 JUL 1996 22:48:45 GMT\nSudjenje predsedniku Demokratske stranke Zoranu Djindjicu\nJA VOLIM KNJIGE, A MIRKO PSENICU\nZoran Djindjic i njegovi advokati odlaganje sudjenja za septembar smatraju dokazom da je "zitna afera" uzdrmala sam politicki vrh Srbije. Po nekim procenama, ipak, ni "ostecenoj", a ni "optuzenoj" strani, iz potpuno razlicitih razloga, ne odgovara odmotavanje klupka: vladajucim krugovima - jer bi to uzdrmalo mnoge funkcionere, Demokratskoj stranci - jer, ipak ne poseduje dokaze na koje se Zoran Djindjic, poslednjih meseci, poziva.\nPracen narodnim poslanicima koalicije Srpskog pokreta obnove, Demokratske stranke i Gradjanskog saveza Srbije, kao i sestoclanim timom poznatih beogradskih advokata, lider srbijanskih demokrata Zoran Djindjic seo je na optuzenicku klupu Okruznog suda u Beogradu. Time je skandal, poznat u Srbiji kao "zitna afera", a u koji su neposredno ukljuceni najvisi funkcioneri (sadasnji i bivsi) Vlade Srbije, dobio na zamahu.\nSef Demokratske stranke optuzen je za krivicno delo "povrede ugleda Republike Srbije", jer je oglasom pod nazivom "Gospodine Marjanovicu ne otimajte narodu hleb", objavljenom u tiraznom nedeljniku "Telegraf" decembra prosle godine, ustvrdio da je predsednik Vlade Srbije zloupotrebio polozaj malverzacijama oko izvoza zita i trampom istog za ruski gas, te nelegalno stekao 200 miliona nemackih maraka.\nProces, koji je izazvao veliko interesovanje javnosti (prvog dana sudjenja, u utorak 2. jula, u sudnici Palate pravde vidjeni su cak i predstavnici kanadske, nemacke, britanske ambasade), nakon dvodnevnog pretresa, dobio je malo ocekivani obrt. Ni sami advokati, zastupnici prvog coveka Demokratske stranke, nisu ocekivali da predsednik sudskog veca Goran Cavlina prihvati predlog odbrane i nastavak postupka zakaze za polovinu septembra. Tada ce se u ulozi svedoka odbrane za sudskom govornicom naci nekoliko kljucnih ljudi "zitne afere" - ali ne i najvazniji. Naime, sudija je prihvatio predlog odbrane da na svedocenje pozove nekadasnjeg republickog ministra za poljoprivredu (nedavno smenjenog) Ivka Djonovica i bivseg direktora Direkcije za robne rezerve Zivojina Matica. Istovremeno, iako nije odbijena, nije ni prihvacena sugestija da se pred sudom pojavi i inicijator sudjenja - "uvredjeni" premijer Mirko Marjanovic.\nOdbrana postigla cilj\nOkolnost da je sudjenje odlozeno, tumaci se u javnosti na dva nacina. Po jednima, vladajuci krugovi odlazu izvrsenje presude cekajuci pocetak predstojecih saveznih izbora kao trenutak daleko adekvatniji za takvu meru ( Djindjic bi, ukoliko izgubi proces, mogao za delo za koje je optuzen da dobije cak tri godine zatvora ). Po drugima, ni "ostecenoj", a ni "optuzenoj" strani, iz potpuno razlicitih razloga, ne odgovara odmotavanje klupka pod nazivom `zitna afera`. Vladajucim krugovima - jer bi to uzdrmalo mnoge visoko kotirane posednike fotelja, Demokratskoj stranci - jer, smatraju dobro obavesteni, ipak ne poseduje sve relevantne dokaze na koje se Zoran Djindjic, poslednjih meseci, poziva.\n"Kako je pocelo, ipak sam zadovoljan", komentarisao je za AIM tok sudjenja sef tima odbrane, poznati beogradski advokat Strahinja Kastratovic, dodavsi da je "odbrana postigla, za sada, cilj i sprecila zurbu javne tuzbe da sudjenje sto pre okonca". Odbrana je, takodje, uspela da predmet spora delimicno "pomeri" sa terena "povreda ugleda Republike Srbije" ( na kome zastupnici optuzbe insistiraju ), na polje dokazivanja da su malverzacije u samom vrhu Vlade Srbije u vezi sa izvozom milion tona zita u 1995. godini - zaista postojale.\nKao kljucni argument, kojim je potkrepio "istinitost navoda u oglasu", prilikom sasusanja, Zoran Djindjic naveo je ( i trazio da se papir sa te sednice vlade dostavi kao dokaz u postupku), odluku kojom, samo deset dana pre ukidanja sankcija (dok je Slobodan Milosevic bio u Dejtonu), 14. novembra, vlada objavljuje licitaciju za izvoz milion i 500 000 tona psenice. Prema Djindjicevim navodima, dve sedmice nakon toga odluka je ponistena, jer je na osnovu usmenog dogovora, odnosno slobodne nagodbe, beogradsko preduzece "Progres", ciji je direktor predsednik vlade Mirko Marjanovic, dobilo pravo da izveze milion tona psenice.\n"Medjutim", nastavio je optuzeni, "u trenutku kada pocinje prikupljanje psenice za `Progres` ispostavlja se da u robnim rezervama nema te kolicine. Trziste reaguje skokom cena brasna. To je pokazalo da je prica o viskovima psenice u robnim rezervama bila bez pokrica. Znaci da je tokom 1994. i 1995. godine prodata. Ne zna se ni gde je psenica, ni gde je novac od prodate psenice. Zakljucak koji sledi je - ili da su je pojeli misevi, ili da je nestala", zakljucio je Zoran Djindjic posebno naglasivsi da namera prilikom objavljivanja oglasa nije bila da bilo koga vredja, vec da "upozori javnost na malverzacije predstavnika vlasti, i na opasnost da Srbija moze zbog toga ostati bez hleba".\nInace, tokom provere licnih podataka optuzenog, sudija je "usput" podsetio Djindjica na krivicno delo koje je pocinio 1974.godine, kradju Aristotelove "Metafizike". Sef Demokratske stranke objavljivanje tog podatka propratio je kratkim komentarom: "Neko voli knjige, a neko psenicu".\nSudite i nama\nTog jutra kada je sudski postupak poceo, poslanici tri opozicione partije ( SPO, DS I GSS), koje deluju u koaliciji "Zajedno", uputili su pismo na adresu javnog tuzioca i sudije Cavline, kojim ih obavestavaju da su svi oni, a ima ih ukupno 59, takodje, zajedno sa Djindjicem ucestvovali u kreiranju oglasa, koji je uvredio premijera I Republiku Srbiju.\nKako je za AIM izjavila generalni sekretar Demokratske stranke Ljiljana Lucic, "da u Srbiji postoji pravni sistem, optuznica bi trebalo da bude podignuta protiv svih koji su priznali koautorstvo teksta `Gospodine Marjanovicu ne otimajte narodu hleb`".\nInace, sa optuzenicke klupe se moglo cuti da Demokratska stranka nikada ne bi pribegla cinu oglasavanja da je parlament Srbije usvojio predlog ove partije da formira anketni odbor koji bi ispitao izvoz psenice i njenu trampu za ruski gas. Dobro obavesteni krugovi tvrde da Djindjic, ipak nije racunao, u trenutku kada je odlucio da u "Telegrafu" (cijem se odgovornom uredniku Draganu Belicu takodje sudi), stampa inkriminisani tekst, da ce "stvar dogurati bas do suda". Ovi izvori misle da demokrate zbilja govore istinu, odnosno da je zaista rec o malverzacijama i zloupotrebi polozaja ( i velikoj kolicini novca), ali da za tvrdnje ne poseduju dokaze ( koji se u vidu dokumenata nalaze u rukama ministarstava, Direkcije za robne rezerve, "Progresa"), koji bi premijera Marjanovica mogli da "uvrede u pravom smislu te reci".\nKoliko je javna funkcija ( predsednik vlade) "zasticena" govori i podatak da je doskorasnji guverner Narodne banke Jugoslavije Dragoslav Avramovic (dakle osoba koja je morala imati uvid u priliv deviza u drzavnu kasu) javno, neposredno pre no sto je smenjen sa funkcije, pitao: "Gde su pare od zita?" Avramovic je potvrdio da kroz NBJ nije proknjizen nikakav devizni priliv koji bi mogao biti naplata za izvoz psenice. Bivsi "neposlusni" guverner predlozen je kao svedok odbrane. Sudija Goran Cavlina, kao i u slucaju predloga da se na sudu pojavi Mirko Marjanovic, odluku ce, kako je saopstio, doneti u septembru.\nProces "Marjanovic protiv Djindjica" , uglavnom se u opozicionim redovima vidi kao puko politicko sudjenje lideru jedne od vodecih partija. Osnovni cilj je, prema ovim tumacenjima, diskreditovanje koalicije "Zajedno", koja bi na predstojecim izborima mogla ozbiljno da ugrozi vladajuce socijaliste. Lider Gradjanskog saveza Srbije, Vesna Pesic, koja je u znak podrske svom koalicionom partneru prisustvovala sidjenju, u izjavi AIM-u kaze : "Najlogicnije bi bilo da Mirko Marjanovic svoju `nevinost` dokazuje prvo u politickom duelu sa Zoranom Djindjicem". Prema njenim recima, posto do takvog razvoja dogadjaja nije doslo, "vlasti su pribegle politickom sudjenju politicaru, koji je jedan od najznacajnijih oponenata rezimu".\nSta ce biti u septembru? Ako sudimo po novijoj politickoj istoriji Srbije, dva meseca su dovoljno dug period da taktita vladajuce partije ( od koje uostalom zavisi ponasanje svih aktera politickog zivota u Srbiji), moze nekoliko puta da promeni pravac. I dalji tok sudjenja, i njegova zavrsnica, ipak ce zavisiti od politicke procene partije na vlasti.