novac Архиве - Biznis i Finansije\nFakulteti nakon kojih možete da zaradite i više od...\nU Srbiji su hrana i bezalkoholna pića najskuplji u...\nTesla, Tojota, Mercedes najvredniji automobilski brendovi u 2022. godini\nHome\tTags\tPosts tagged with "novac"\nFakulteti nakon kojih možete da zaradite i više od 1.000 evra mesečno\nJedan od faktora o kom razmišljaju budući studenti jeste i mogućnost da nakon sticanja diplome pronađu posao sa dobrom zaradom. Miloš Turinski iz „Infostuda“ otkirva koji su to fakulteti nakon kojih možete da zaradite i više od 1.000 evra mesečno.\n„Naravno, može se zaraditi toliko, možda može i više, zavisi od firme i vaše pozicije u njoj. Međutim, posao softverskog arhitekte je specifičan, i poslodavci traže više u odnosu na ostale poslove u IT sektoru. Primera radi, teško da ćete moći da radite na takvoj poziciji ukoliko nemate barem pet godina radnog iskustva“, kaže naš sagovornik.\n„Ne treba zaboraviti ni FON, s obzirom na to da se i nakon diplomiranja na tom fakultetu može dobro zaraditi, posebno u oblasti menadžmenta u IT sektoru“, kaže Turinski za Nova.rs.I zaista, prosečna plata za IT menadžera u Beogradu iznosi 163.000 dinara.\nTako je prosečna zarada bankarskog savetnika 86.000 dinara, ali uz napredak na poslu, možete da „dogurate“ do bolje pozicije, a samim tim i veće plate.\n23. juna 2022. 0 komentar\nOd Svetske banke u narednih pet godina odobreno milijardu evra\nby bifadmin 30. maja 2022.\n30. maja 2022. 0 komentar\nU Srbiji vrhunac tražnje za investicionim zlatom\nKad vrednost novca opada i zavlada strah od neizvesnosti, cena zlata raste. A ovo su baš ta vremena.\nZlatarna Celje je u prva tri meseca ostvarila polovinu ukupne lanjske prodaje investicionog zlata na tržištu Slovenije. „Kad je počela pandemija, promet se mnogo pojačao, al ne u meri kao od izbijanja rata u Ukrajini. Naši dobavljači ne stižu da izađu u susret svim porudžbinama jer kovnice ne mogu da isprate tempo tražnje“, kažu za „Svet bankarstva i investicija“ u slovenačkoj Zlatarni Celje. Dok isčekuju da i u Srbiji počnu da prodaju investiciono zlato, očevici su ispred ove zlatare u Beogradu viđali ljude u redovima koji kupuju zlatni nakit.\nZlatnici, zlatne pločice i poluge\nU Srbiji je od početka rata u Ukrajini dostignut vrhunac tražnje za investicionim zlatom. Tako pokazuje računica firme Zlatni standard koja je u prvom kvartalu ove godine u odnosu na prethodni kvartal, kako ističu, zabeležila 10 puta veći rast tražnje za investicionim zlatom.\nDa je tokom marta i aprila ove godine veće interesovanje za zlatnicima, zlatnim pločicama i polugama nego i tokom pandemije slaže se i vlasnik zlatara DOK Dušan Nikolić koji ovakav trend očekuje sve dok traju pojačane neizvesnosti oko rata u Ukrajini.\n„Zlato je u nemirnim vremenima mirna luka za kapital. Svako ko se plaši inflacije, propadanja valuta i ko hoće da se zaštiti kupuje zlato“, poručuje Nikolić za „Svet bankarstva i investicija“.\nIako u uzletu, ulaganje građana u investiciono zlato u Srbiji još uvek nije masovnija pojava.\nGrađanima Srbije je ulaganje u dukat Franc Jožef, zlatne poluge i kovanice postalo isplativije od 2018. godine kada je ukinut PDV na uvoz investicionog zlata. To je i kroz brojeve posmatrano prelomna godina za veću kupovinu žutog metala. Primera radi, u 2017. godini je, prema podacima Republičkog zavoda za statistiku, uvoz nemonetarnog zlata iznosio 299 hiljada dolara, da bi u 2018. godini porastao na 3 miliona dolara, a u 2021. godini na preko 43 miliona dolara.\nZlato ili bitcoin\nTrend povećane kupovine investicionog zlata je dakle počeo da uzima maha 2018. godine, ali je svoj puni zamajac doživeo u prvoj godini pandemije. To se između ostalog može videti kroz podatak Republičkog zavoda za statistiku da je u 2020. godini uvoz nemonetarnog zlata porastao za 414 odsto u odnosu na godinu dana ranije, na 35 miliona dolara.\nPandemija je zbog potpune neizveznosti bila izuzetan ambijent za zlato koje je beležilo velike stope rasta cena, a maksimum je dostignut u avgustu 2020. godine kada je cena bila blizu 2.070 dolara po unci. Nakon toga, pojavila se vakcina, svet je počeo da se vraća u normalu i usledio je kontinuirani pad cena. Sa ratom u Ukrajini cena zlata je ponovo počela da raste, ali do zaključenja ovog broja nije dosegnut maksimum iz avgusta 2020. godine.\nProsečna trgovina investicionim zlatom u Srbiji se, kako kažu u firmi „Zlatni standard“ tokom pandemije kretala u rasponu od pet hiljada do šest hiljada evra. „Sad je taj trend mnogo masovniji, čak je u nekim trenucima dolazilo i do panične kupovine, ljudi su se uplašili za svoju štednju, mada se situacija malo smirila“, objašnjava jedan trgovac.\nNe obezbeđuje prinose\nSasvim je logično da su pritisnuti rastom cena koje realno obezvređuju ušteđevinu, najavama novih cenovnih pritisaka usled rasta cena hrane i energanta zbog ukrajinske krize i generalno strahom od gubitka vrednosti valuta, građani pohrlli u zlatare.\nMeđutim, glavni broker u kompaniji „Momentum Securities“ Nenad Gujaničić objašnjava da je zlato kao vid ulaganja u Srbiji i dalje marginalna pojava iako je došlo do određenih pomeranja u aktivnosti građana. „U smislu masovnosti, kriptovalute su više zaživele. Ništa ne privlači ljude kao velika zarada koju je već neko ostvario“, siguran je on.\nOn smatra da su za građane nekretnine primarna investicija i sredstvo zaštite od krize. „Ljudi znaju da to donosi neku godišnju zaradu, dok zlato ne obezbeđuje prinose“, kaže ovaj sagovornik „Sveta bankarstva i investicija“.\nMogao bi ipak da zamisli Gujaničić da zlato bude alternativa, pogotovo građanima koji nemaju mogućnosti da kupe nekretnine, jer ima duboko ukorenjenu tradiciju. „Mnogo je teže običnom čoveku približiti obveznicu koja je najprostiji finansijski instrument, nego\nzlato sa kojim se susreo već kad se rodio“, slikovit je. U zlato bi prevashodno trebalo da investiraju oni koji razmišljaju na duži vremenski horizont. „Ko je kupio zlato tokom pandemije, sad je u minusu“, podseća Gujaničić.\nŠta kvari cenu zlata\nIma analitičara u svetu koji tvrde da bi cena zlata nakon početka sukoba u Ukrajini još više skočila da nije došlo do prelivanja sredstava na tržište tzv. digitalnog zlata ili kriptovaluta.\n„Nema sumnje da su delimičan udar na zlato napravile kriptovalute koje su postale alternativa. To jeste teško egzaktno dokazati, ali ima osnova za takvo gledište“, poručuje Gujaničić. Na primer, za ukrajinske izbeglice imovina u digitalnoj valuti je bila sigurnija i praktičnija od nošenja zlatnih poluga.\nU međunarodnoj javnosti se već otvoreno spekuliše da bi bitkoin nakon pandemije mogao da zameni zlato kao sredstvo izbora investitoraTome u prilog treba istaći i izjavu jednog tehnološkog preduzetnika na koju podseća Financial Times u svom nedavnom članku, a koji je rekao „naša osnovna teza za bitkoin je da je bolji od zlata“. Ova tvrdnja je osporena već na samom startu rata u Ukrajini kada je zlato ojačalo, dok je bitkoin pao. Danas je cena zlata blizu svog rekordnog maksimuma u avgustu 2020. godine, dok je bitkoin daleko ispod svog rekordnog maksimuma prošlog novembra.\nPrilikom ulaganja u zlato, u Narodnoj banci Srbije poručuju da bi trebalo naročito obratiti pažnju da se radi o berzanskoj robi čija je cena podložna visokim oscilacijama u zavisnosti od kretanja na svetskim tržištima.\n„S tim u vezi naši građani mogu biti izloženi riziku promene cene zlata tj. mogli bi realizovati velike gubitke u slučaju pada cene zlata u odnosu na inicijalnu cenu po kojoj je kupljeno, odnosno ostvariti dobitak u slučaju povećanja cene zlata. Visoka volatilnost cene zlata na svetskim tržištima može narušiti jedan od osnovnih motiva ulaganja građana u zlato kao jednog od oblika štednje, a to je očuvanje njene vrednosti“, navode na ovoj adresi.\nZlato je berzanska roba, a procene oko daljeg kretanja cena su podeljene.\n„Nisam optimista da će cena zlata značajnje rasti, osim ako ne dođe do eskalacije u pogledu rata i zategnutih odnosa“, kaže Gujaničić. Ako sukob bude kontrolisan i ne bude nepredviđenih okolnosti, cena će se, ocenjuje ovaj broker, teško vratiti na nivo za vreme pandemije.\nBujanju cena zlata pogoduje i visoka inflacija, ali Gujaničić podseća da centralne banke moraju brzo reagovati u pravcu podizanja kamata, te da se očekuje da američka ključna stopa nastavi da raste i do kraja godine dođe do dva odsto, kao i da će Evropska centralna banka morati da diže kamatu do kraja 2022. godine. „Ambijent u kome kamate rastu ne pogoduje zlatu jer ono ne nosi nikakav prinos, nema kamatu i dividendu, pa u tim okolnostima gubi na atraktivnosti“, ističe Gujaničić.\nSa druge strane, analitičari Goldman Sachs-a su došli do drugačijeg zaključka. „Kao što smo otkrili u prošlosti, cene zlata imaju tendenciju rasta tokom ciklusa povećanja stope FED-a“, navode. Oni su nakon početka rata u Ukrajini dali prognozu da bi cene zlata mogle da porastu na čak 2.500 dolara po unci do kraja godine. Da li time slute da su pred nama neka još gora vremena?\nZlato čini blizu 15% deviznih rezervi\nNa pitanje da li će NBS nastaviti da povećava udeo zlata u deviznim rezervama, u centralnoj banci kažu da će se sve investicione odluke donositi kao i do sada, uz detaljnu analizu tekućih i očekivanih kretanja na tržištu i iz ugla celokupnih deviznih rezervi. Na kraju marta 2022. godine bruto devizne rezerve NBS su iznosile 14,3 milijardi evra, a od toga, 14,8 odsto deviznih rezervi činile su rezerve u zlatu. Učešće zlata u deviznim rezervama je od kraja 2012. povećano sa 5,7 odsto na 14,8 odsto, odnosno sa 15,3 na 37,8 tona.\nPlan vredan 300 milijardi evra da se prekine zavisnost od ruskih fosilnih goriva\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen predstavila je plan vredan 300 milijardi evra, kojim bi EU trebalo brže da prekine zavisnost od ruskikih foslilnih goriva, ukljucujući naftu i gas.\n”Danas podižemo naše ambicije u cilju da osiguramo nezavisnost od ruskih foslilnih goriva što je pre moguće. Ovo će biti ubrzanje već postojeće Želene agende EU”, poručila je Lajen.\n– Sve ovo će zahtevati masivne investicije. Mobilisaćemo do 300 miljardi evra od čega će 75 milijardi biti grantovi, a 225 miljarde zajmovi. Oko 10 miljardi evra od ove sume biće upotrebljeno za izgradnju veza između gasa i tečnog gasa kako niko ne bi ostao bez grejanja. Još 2 miljarde biće upotrebeljene za naftnu infrastrukturu kako bismo zaustavili uvoz ruske nafte. Sve ostalo, čak 95 procenata ukupnih sredstava, ići će na ubrzanje tranzicije ka čistim izvorima energije, najavila je Lajen.\nPutin: Ekonomsko samoubistvo EU\nEvropska unija, odbijajnjem ruskih energente, predstavlja ekonomsko samounistvo za EU, izjavio je danas predsednik Ruske Federacije Vladimir Putin na sastanku o situaciji u naftnom sektoru.\n– Danas vidimo da iz apsolutno političkih razloga, zbog sopstvenih ambicija i pod pritiskom američkog gospodara, evropske zemlje uvode nove sankcije tržištima nafte i gasa. Sve to vodi ka rastu inflacije i umesto da priznaju svoje greške, traže krivce sa strane, rekao je Putin, prneose RIA novosti.\nVreme jeftinog novca, pa samim tim i niskih kamata je na izmaku\nOzbiljan pritisak na centralne banke\nU subotu, 2. aprila, dobio je prvu poruku da mu je sa računa skinuto 29,99 evra. Ubrzo je usledilo još nekoliko na isti iznos. Dok nije kontaktirao banku i blokirao karticu vezanu za tekući račun Velibor I. iz Beograda ostao je bez gotovo 100.000 dinara skinutih kroz više od 20 transakcija.\nZa portal N1 kaže da plaćanja “preko mreže” obavlja na pouzdanim sajtovima, da nigde nije ostavljao lične podatke, a da je karticu uvezao samo za jednu poznatu aplikaciju za elektronska plaćanja, koju odobrava i sama banka. Banka mu je, posle uložene reklamacije i prigovora – vratila novac. U Narodnoj banci Srbije kažu da je pretpostavka odgovornosti upravo na – banci, te da je u ovakvim situacijama uspostavljeno osnovno pravilo po kojem je rizik podeljen tako što korisnik snosi gubitak do 3.000 dinara, a sve preko toga banka. Korisnik, međutim, snosi celokupan gubitak ukoliko ga je – sam prouzrokovao.\n„Zloupotreba novca na mom računu desila se vikendom – kada ne može da se ode na šalter banke, kad je otežano komuniciranje sa zaposlenima, kada je jedini način da blokiram karticu poziv preko kol centra“, priča čitalac Velibor I. iz Beograda koji se javio redakciji portala N1.\nPoruke su se, kaže, samo nizale. Uglavnom su sva „plaćanja“ bila u iznosu od 29,99 evra, a opis transakcije je bio „apple.com/billitunes.com ie“. Dok nije blokirao karticu sa računa mu je na ovaj način skinuto, kaže, oko 99.000 dinara.\n„Banci sam uložio reklamaciju i prigovor na ovu naplatu sa računa. Kontaktirao sam i Narodnu banku Srbije i Tužilaštvo za visokotehnološki kriminal, sve istovremeno. To je račun preko kojeg primam i platu i nimalo nije prijatno kada odjednom ostanete bez tolikog iznosa“, kaže sagovornik N1 negirajući da je prethodno bilo gde ostavljao svoje lične podatke ili kupovao na neproverenim sajtovima.\nBanka aktivno učestvuje u reklamacionom postupku do njegovog krajnjeg rešavanja\nImao je, kaže, jedino aplikaciju ApplePay koju je, preko platne kartice, uvezao sa svojim tekućim računom, ali plaćanja preko ove vrste e-novčanika – nije koristio.\nU Banci Inteza, gde sagovornik portala N1 ima račun, ističu da je procedura, kada korisnik primeti aktivnosti koje ukazuju na zloupotrebu kartice od strane trećih lica, sledeća:\n„Neophodno je da se blokira kartica i inicira reklamacija. Kartičarske organizacije čije brendove u ponudi ima Banka Inteza imaju visok stepen zaštite duplim sistemom autorizacije, a dodatno, kako bi zaštitila svoje klijente i predupredila mogućnost pojave ovakvih situacija, banka redovno sprovodi kampanje sa ciljem edukacije i zaštite aktivnosti svojih klijenata na digitalnim kanalima i prilikom onlajn kupovine“, kažu za portal N1 u ovoj banci.\nKada je reč o blokadi kartice koja je potencijalni predmet zloupotrebe, u Intezi navode da klijenti banke u svako doba imaju mogućnost da blokiraju svoju karticu .\n„To mogu da učine u svako doba pozivom na broj korisničkog servisa platnih kartica, koji je dostupan 24 sata sedam dana u nedelji, ili slanjem imejla na adresu Kontakt centra“, navode u ovoj banci.\nBanka, kako ističu u odgovoru, „u svim svojim aktivnostima, pa tako i u slučajevima vezanim za korišćenje platnih kartica, postupa u skladu s pozitivnom regulativom nadležnih istanci“.\n„A, kada su u pitanju reklamacije na transakcije obavljene platnim karticama, nezavisno od kartičarske organizacije po čijoj je kartici podneta reklamacija, banka aktivno učestvuje u reklamacionom postupku do njegovog krajnjeg rešavanja“, navode u Banci Inteza.\nE-novčanici i aplikacije\nU Narodnoj banci Srbije ističu da je Apple Pay aplikacija u stvari digitalni novčanik za koji je korisnik vezao svoju debitnu platnu karticu koja je opet vezana za njegov tekući račun u banci.\n„U svakom slučaju, ovde je reč o tome da se korisnici odlučuju da plaćanje ne vrše direktno preko platnih kartica na internetu nego koristeći elektronski novac u okviru različitih aplikacije za plaćanje na internetu, pri čemu banke i kartične šeme, s tim u vezi ne uvode posebne zabrane. Imajući u vidu da Apple Pay nije neposredno prisutan na tržištu Republike Srbije, već svoje usluge pruža samo preko određenih banaka s kojima je prethodno uspostavio poslovnu saradnju, može se zaključiti da određene banke svojim korisnicima upravo omogućavaju korišćenje navedenih aplikacija na osnovu kartica koje su izdale korisnicima. S obzirom na to da određene domaće banke nude povezivanje svojih platnih kartica sa Apple Pay aplikacijom kao posebnu uslugu, u tom slučaju treba da svojim korisnicima ukažu na sve rizike koji postoje u vezi sa korišćenjem te aplikacije“, ukazuju u Narodnoj banci Srbije.\nKako podsećaju, Zakon o platnim uslugama (ZPU) je po uzoru na EU Direktivu o platnim uslugama, uveo pretpostavku odgovornosti kod tzv. neodobrene platne transakcije na strani pružaoca platnih usluga (banke).\n„Kod gubitka ili krađe platne kartice, kao i u slučaju zloupotrebe kartice, odnosno podataka sa kartice napravljena je jasna podela rizika. Ova podela ne ide za tim da se u slučaju zloupotrebe u ‘beskrajno dugom’ postupku dokazuje ko je ‘u krivu’, a ko je ‘u pravu’ nego se daju zakonske pretpostavke odgovornosti koje se mogu oboriti“, ističu u NBS.\nKo snosi gubitak\nDakle, objašnjavaju u NBS – uspostavljeno je osnovno pravilo po kojem je rizik podeljen tako što korisnik snosi gubitak do 3.000 dinara, a sve preko toga snosi banka.\n„Ako banka ima dokaze da je korisnik postupao prevarno ili da je sa grubom nepažnjom postupao u zaštiti sigurnosnih elemenata kartice (jednokratna lozinka OTP, zatim PIN i slično) – korisnik u potpunosti snosi gubitak. Međutim uslov za to je da je korisnik preduzeo određene mere u vezi sa sigurnim korišćenjem kartice koji su predviđeni okvirnim ugovorom sa bankom, te da je u slučaju zloupotrebe, odmah obavestio banku radi blokiranja kartice. Dakle, pretpostavka odgovornosti je na banci, ali banka može dokazati (i posredno) da se korisnik nije pridržavao tih obaveza, što je dovelo do zloupotrebe kartice. Ako to dokaže, korisnik snosi celokupan gubitak“, navode u NBS.\nIpak, visok udeo osnovanosti ovakvih prigovora (pomenute dve trećine) pokazuje da su, kako ističu u NBS – „banke nakon višegodišnje prakse NBS u doslednoj primeni ZPU u svakom pojedinačnom postupku, razumele ovu podelu rizika kako je prethodno opisana“.\n„Pritom, kod aplikacija za plaćanje koje su zasnovane na elektronskom novcu (digitalnom novčaniku), banka u skladu sa pomenutim propisima, ne odgovara za gubitak sredstava do 15.000 dinara koje korisnik već preneo u taj novčanik, a zatim su zloupotrebljena iz tog digitalnog novčanika, ako ne može da blokira taj digitalni novčanik, što je uglavnom slučaj“, pojašnjavaju u NBS.\nRokovi za prigovore\nKorisnik, po zakonu, ima pravo da podnese prigovor banci, koja je dužna da odmah, a najkasnije u roku od 15 dana reši taj prigovor.\n„Banka je dužna da prigovor reši u skladu sa Zakonom o platnim uslugama, a ne u skladu sa pravilima kartične šeme. Banka može da odbije prigovor ako smatra da u skladu sa pomenutim zakonom ne postoji njena odgovornost za zloupotrebu kartice, a ne zbog toga što postupak reklamacije pred kartičnom šemom traje duže. Drugim rečima, ako banka smatra da je u skladu sa pravilima ZPU dužna da snosi rizik zloupotrebe, ali reklamacioni postupak u okviru kritičarske organizacije još uvek traje – stav NBS iz prakse rešavanja pritužbi korisnika je da banka treba da obešteti korisnika za iznos preko 3.000 dinara, a da se u postupku pred kartičnom šemom regresira“, objašnjavaju u centralnoj banci.\nIpak, dodaju u NBS, ovde treba imati u vidu da postupak pred kartičnom šemom može biti od značaja za utvrđivanje činjeničnog stanja i sa aspekata ZPU.\n„Jer, banka prihvatilac, trgovac i kartična šema mogu dostaviti podatke u vezi sa načinom korišćenja kartice i ponašanjem njenog vlasnika, što se može koristiti i u postupku po pritužbi pred NBS. Zbog svega navedenog, ne može se u potpunosti i u baš svakom pojedinačnom slučaju primeniti prethodno navedeni stav, nego se sve okolnosti konkretnog slučaja moraju uzeti u obzir (case by case ), ali uvek u okvirima razumnog i pravičnog postupanja“, navodi NBS.\nU centralnoj banci ukazuju da digitalne finansijske usluge, pored toga što nam u ogromnoj meri olakšavaju svakodnevni život, nose sa sobom i određene izazove.\n„Potrebno je da se građani dobro informišu o svim prednostima i rizicima pre nego što počnu da ih koriste, jer bez obzira na pretpostavljenu odgovornost banke, i veliki trud koji NBS ulaže, posebno u rešavanje ovakvih pritužbi, za korisnika je ipak najbolje da do takve zloupotrebe ne dođe“, zaključuju u centralnoj banci.\nKoliko su česte zloupotrebe kartica\nBanke su, kako za portal N1 kažu u Narodnoj banci Srbije, dužne da kvartalno dostavljaju podatke o podnetim prigovorima svojih korisnika. Ti podaci, navode, pokazuju da se od ukupnog broja prigovora koje su banke rešile u 2021. godini – a bilo ih je 29.213 – 30 odsto odnosi na platne kartice, dok se 4,37 odsto odnosi baš na zloupotrebu kartica (1.277 prigovora).\n“Udeo prigovora u vezi sa zloupotrebom kartica nije veliki, ali je zato 67 odsto tih prigovora osnovano. Drugim rečima, u dve trećine slučajeva banke su pozitivno rešile prigovore svojih klijenata u vezi sa zloupotrebom platne kartice. Kada je reč o pritužbama koje su korisnici podneli NBS, svega dva dosto odnosi se baš na zloupotrebu kartice, dok ukupno na platne kartice otpada 14 odsto pritužbi. Radi se o slučajevima gde je banka odbila prigovor korisnika, pa su oni nastavili postupak pred NBS. U 30 odsto slučajeva takve pritužbe su bile osnovane”, navode u centralanoj banci.\nDakle, kako ističu, u nešto manje od jedne trećine slučajeva koji su dospeli pred NBS, ocenjeno je da je prigovor korisnika banci ipak bio osnovan, pa je NBS naložila banci da snosi gubitke zloupotrebe kartice i u tim slučajevima.\nKada je reč o zloupotrebama kartica putem aplikacija za plaćanje koje su zasnovane na digitalnom novčaniku, NBS trenutno, kako ističu u odgovoru, ne raspolaže statističkim podacima isključivo za ove vrste zloupotreba.\nU Banci Inteza ističu da je obavljanje transakcija platnim karticama onlajn veoma rasprostranjeno.\n„Tome u prilog govori činjenica da se mesečno obavi preko 1,8 miliona transakcija preko e-commerce platforme Banke Inteza. Sigurnost ovog načina plaćanja se oslikava podatkom da je samo od početka tekuće godine obavljeno preko 28,5 miliona ukupnih transakcija platnim karticama, dok je zabeleženi procenat reklamacija po karticama iznosio samo 0,002 odsto, što je statistički zanemarljivo. Širom sveta se svakodevno koristi veliki broj platformi za onlajn plaćanje, koje konstantno investiraju u sigurnosne sisteme i mehanizme odbrane od potencijalnih prevara, međutim, nesmotrenim ostavljanjem podataka ili nepažljivim korišćenjem kartice, kako u fizičkom svetu, tako i u digitalnom, može doći do pojave zloupotreba od strane trećih lica“, navode u Banci Inteza ističući da je neophodno da klijent, u slučajevima kada prrimeti ovakvu vrstu aktivnosti, blokira karticu i inicira reklamaciju.\nNBS o primerima iz prakse\n„U jednom slučaju korisnica koja ne poseduje Apple mobilni telefon, osporavala je transakcije preko Apple Pay. Utvrđeno je ipak da je plaćanja vršio član porodice koji je prethodno podatke o platnoj kartici ostavio u toj aplikaciji. Iako nije utvrđena odgovornost banke za ove transakcije, održano je posredovanje pred NBS i zaključen je sporazum na osnovu kojeg je banka nadoknadila 380,41 evra od ukupne sume od 709 evra“, navodi NBS primere iz prakse.\nU drugom slučaju, dodaje NBS, korisnici je u dužem periodu račun zaduživan po osnovu transakcija izvršenih u okviru YouTube, Apple i Google servisa.\n„Korisnica je iznela da ima troje dece u tinejdžerskom uzrastu, te da su svi u prvom razgovoru negirali iniciranje ovih transakcija, ali je u nastavku postupka i kasnije u toku postupka posredovanja utvrđena podeljena odgovornost korisnice i banke, pa je zaključen sporazum na osnovu kojeg je banka nadoknadila 100.000 dinara, od ukupno 299.000 dinara“, navode u centralnoj banci.\nNakon globalne krize izazvane pandemijom Kovida 19 svet se suočava sa novom potencijalnom krizom usled rata u Ukrajini i rastuće inflacije. Fiskalni savet je napravio analizu antikriznih mera u prethodne dve godine (Antikrizne budžetske mere tokom pandemije Kovid 19: Troškovi, rezultati i pouke) koje su koštale budžet 5,4 milijardi evra, koje uključuje i planirano trošenje sredstava u 2022. godini.\nS obzirom da je većina ovih sredstava isplaćena iz zaduživanja to je i glavni razlog zašto je javni dug od 2019. do kraja 2021. godine povećan za šest milijardi evra.\nZaključci koje je Fiskalni savet doneo na osnovu analize je da su mere budžetske pomoći tokom krize bile opravdane, ali su one bile i suviše neselektivne i zato ne sasvim ekonomski racionalne. Prema analizi Fiskalnog saveta slični efekti mogli su se postići i sa dve milijard evra manje potrošenih sredstava da su mere bile usmerene na najugroženije segmente privrede i stanovništva.\nPaketi budžetske pomoći bili su široko rasprostranjena praksa u Evropi tokom pandemije i oni su prema navodima Saveta bili glavni razlog što su se evropske privrede veoma brzo oporavile od najdublje recesije od Drugog svetskog rata (5,9 odsto prosečan pad BDP u 2020. godini). EU je pretkrizni nivo BDP dostigla u trećem kvartalu 2021., a Srbija još i pre, u prvom tromesečju prošle godine.\nIstovremeno, Srbija je prema pisanju Saveta za antikrizni paet mera dala 55 odsto više novca nego uporedive zemlje iz Centralne i Istočne Evrope. Dok je Srbija tokom 2020. i 2021. godine iz budžeta dala 10,5 odsto BDP-a, prosek CIE iznosio je 6,7 odsto BDP-a.\nZa zdravstvo vanredno je isplaćeno za 1,1 odsto BDP-a više od proseka CIE, za privredu 0,6 odsto BDP-a, a za stanovništvo čak 2,1 odsto BDP-a više.\nProblem antikriznog paketa pomoći je prekomerna i neselektivna pomoć stanovništvu\nDok su izdvajanja za zdravstvo bila neizbežna, sredstva za podršku privredi pored toga što su bila prevelika, ali i neracionalno raspodeljena.\n„Glavni cilj fiskalnih mera za podršku privredi bio je da se spreči prekomeran pad zaposlenosti. Zbog toga je ubedljivo najveći deo budžetskih sredstava i u CIE i u Srbiji isplaćivan po zaposlenom (obično u vrednosti minimalne zarade ili dela minimalne zarade). Uz to, pojedine zemlje (uključujući Srbiju) dodatno su sprovodile i neke druge mere poput odlaganja ili privremenog oslobađanja od poreza. Srbija je za pomoć privredi tokom 2020. i 2021. dala nešto više budžetskih sredstava u odnosu na prosek zemalja CIE (4,8% BDP-a u odnosu na 4,2% BDP-a). Smatramo da ova razlika nije bila opravdana, tim pre što je Srbija zbog specifične strukture svoje ekonomije bila manje pogođena krizom od drugih evropskih pet zemalja. Međutim, još veći problem od veličine izdvojenih sredstava u Srbiji bila je njihova loša raspodela. U zemljama CIE u proseku je oko 75% isplaćene državne pomoći bilo usmereno ka preduzećima pogođenim krizom (kojima je promet pao u rasponu od 20- 50%, ili iz naročito pogođenih oblasti, poput turizma). Za razliku od njih, u Srbiji je manje od 10% sredstava išlo targetirano na naročito pogođene delatnosti (turizam, ugostiteljstvo, autobuski prevoz, rentakar i drugo), a čak više od 90% sredstava deljeno je nezavisno od ugroženosti preduzeća. Tako se budžetski novac neopravdano odlivao i na preduzeća koja uopšte nisu bila pogođena krizom (apoteke, dostava hrane, IT sektor i drugo). Države CIE su zahvaljujući boljem profilisanju uspele da s nešto manje potrošenih sredstava daju znatno veću pomoć preduzećima pogođenim krizom“, napominje Fiskalni savet.\nIpak, najveći problem antikriznog paketa pomoći je prekomerna i neselektivna pomoć stanovništvu. Uključujući isplate u ovoj godini, stanovništvu je isplaćeno 1,9 milijardi evra. Dok su druge zemlje u regionu isplaćivale pomoć naugroženijim, u Srbiji je to uglavnom bilo linearno i na kraju je potrošeno skoro čeitiri puta više u odnosu na uporedive zemlje.\n„Ove očigledne i ogromne razlike tek su jedan u nizu argumenata kojima Fiskalni savet već godinama pokazuje da je ekonomski neopravdano zaduživati sve građane Srbije (s kamatom) da bi se ta sredstva neselektivno delila i onima koji ni po jednom kriterijumu nisu socijalno ugroženi“, navodi Savet u svojoj analizi dodajući da je dve milijarde evra moglo biti ušteđeno da su mere bile folusirane na ugrožene kompanije i građane.\n„U 2022. moguća je nova kriza i Srbiji bi sad veoma dobro došla sredstva koja su neracionalno potrošena tokom pandemije. Ekonomske krize nemoguće je predvideti. Nekad se vreme između njih meri decenijama, a ponekad se događaju u veoma kratkom intervalu. Ovaj poslednji, redak scenario upravo bi mogao da se desi tokom 2022. godine. Rat u Ukrajini uz već prisutnu visoku inflaciju i energetsku dovešće do nove ekonomske nestabilnosti evropskih zemalja koja bi se praktično nadovezala na zdravstvenu krizu. Premda se javne finansije Srbije i dalje mogu načelno oceniti kao stabilne, prekomerna i suviše neselektivna potrošnja iz prethodne dve godine bila je pogrešna. Ne samo što je zbog toga javni dug povećan za oko dve milijarde evra više nego što je bilo neophodno (taj dug će u narednim godinama vraćati poreski obveznici), već su tako i nepotrebno umanjeni raspoloživi mehanizmi ekonomske politike u mogućoj novoj krizi“, upozorava Fiskalni savet\nU okviru projekta Startek, startapima, malim i srednjim preduzećima podrška do 50.000 USD\nSrbija je u konkurenciji 132 države lane osvojila 54. mesto po Globalnom indeksu inovacija. Istraživanje i razvoj u našoj zemlji finansira pre svega država, od privrede stiže tek svaki deseti dinar, pa u ovu oblast ne stiže ni pun procenat BDP. Kroz projekat Startek situacija bi mogla malo da se promeni.\nPreduzetnici, mala i srednja preduzeća imaju šansu do 18. maja da konkurišu za deo od milion dolara bespovratnih sredstava namenjenih podršci inovacijama i digitalnoj transformaciji, piše portal Novosti.\nKonkurs ima tri celine.\nPrva je podrška startapima sa inovativnim idejama. Mogu da računaju na dotaciju od 15.000 do 25.000 USD, uz obavezu da obezbede 10% učešća. Očekuje se da ima novca za 23 ovakva projekta.\nMala i srednja preduzeća, koja razvijaju inovaciju ili digitalnu transformaciju, mogu da dobiju od 25.000 do 50.000 USD, ali učestvuju sa 20%. Očekuje se da će biti dodeljeno pet ovakvih grantova.\nTreća grupa su mala i srednja preduzeća sa inovativnim izvoznim proizvodom. Ona mogu da dobiju od 50.000 do 100.000 USD, ali moraju da učestvuju sa 30%. Fond od milion dolara i još 100.000 USD za ekspertsku podršku obezbedila je kompanija Philip Morris (Filip Moris).\n– Vlada je u oba prethodna mandata bila fokusirana na razvoj inovacija. Sa znanjem i inovacijama dobijamo veću dodatu vrednost i veći BDP. Uradili smo dosta u pogledu digitalizacije. Sledeći korak je ulaganje u razvoj veštačke inteligencije. Uspotavili smo Nacionalnu platformu za razvoj veštačke inteligencije u Kragujevcu. Od aprila je na raspolaganju tehnološkim fakultetima i startapima. Tako će moći da smisle bolja rešenja – objašnjava Mihailo Jovanović, direktor Kancelarije za IT i elektronsku upravu Vlade Srbije.\nIsti konkurs je sproveden i prošle godine. Sredstva je tada, između ostalog, dobio i Vladimir Božović, osnivač Zenhajera.\n– Moje iskustvo kaže da mi ne kaskamo toliko za svetom. Prednost ovog programa je fleksibilnost. Moguće je regrutovati tim i konkurisati, pa se tek onda registrovati. Nama je to značilo da bismo napravili aplikaciju i uspeli smo da ispregovaramo veliki posao. Sad možemo da tražimo investitore – istakao je Božović\nSrbin Vladimir Vukićević, koji je kao dete otišao u Sjedinjene Američke Države radi lečenja, sa svojim najnovijim startapom Better & Better, prikupio je četiri miliona dolara od investitora. Startap sa sedištem u Njujorku bavi se proizvodnjom paste za zube sa vitaminima, a njegov kvalitet i potencijal prepoznali su i brojni investitori iz Srbije, odakle je došlo čak 40 odsto ukupnih novčanih sredstava. Ovo ulaganje u Better & Better pomoći će lansiranju proizvoda, daljem širenju maloprodaje i rastu, navode iz te kompanije.\nIdeja je nastala iz želje da pomogne ljudima da poboljšaju svoje zdravlje – bez tableta, nepotrebnih sastojaka i dodatnih troškova. Energy pasta za zube, koja sadrži vitamin B12, nužan za normalno funkcionisanje nervnog sistema i D3, potreban za zdravlje kostiju, korisnicima omogućava „mikrodoziranje“, odnosno češći unos manjih doza vitamina. Na ovaj način unese se 40-60 odsto korisnih materija, što je značajno više u poređenju sa 10-20 odsto koliko apsorbujemo kroz gastrointestinalni trakt.\nBetter & Better je treći u nizu startapa koje je Vukićević pokrenuo, sa idejom unapređenja zdravlja ljudi kroz postojeće navike i proizvode. Interesovanje Vukićevića za ovu temu rezultat je činjenice da je kao dete vodio borbu sa kancerom, što je doprinelo razvitku navika za ceo život, koje imaju za cilj očuvanje zdravlja. Upravo je lečenje od ove bolesti bilo povod da se Vladimir preseli u Ameriku.\n„Godine fizikalne terapije naučile su me da bolje razumem svoje telo, njegova ograničenja i prednosti. Motivisan ovim saznanjima zasnovanim na ličnom iskustvu, te vođen željom da i drugima olakšam brigu o sopstvenom zdravlju, osnovao sam kompaniju Better & Better koja proizvodi vegansku pastu za zube obogaćenu vitaminima i mineralima. Zahvalan sam svim investitorima koji su podržali ovaj projekat sa ukupno četiri miliona dolara, a posebno sam ponosan na činjenicu da je čak 40 posto ovih sredstava stiglo iz Srbije, zemlje u kojoj sam rođen“, kaže Vukićević.\nPoslednji talas finansiranja kompanije Better & Better predvodio je Fifth Quarter Ventures, u vlasništvu Tihomira Bajića, najpoznatijeg Srbina u Sicilijumskoj dolini, a startap su podržali i Saša Dragić, osnivač Superbet-a, Branimir Brkljač iz Studio Moderne, fond Vila Smita Dreamers VC, Azure Capital, Alpaca Ventures i drugi.\nDreamers VC je u saopštenju naveo da vidi potencijal u liniji proizvoda kompanije Better & Better da učini „zdraviji život lakšim“ i „na revolucionaran način poboljša zdravlje kroz postojeće navike“.\nPokrenut usred pandemije 2020. godine, Better & Better je tokom prve godine postojanja bio fokusiran na povratne informacije kupaca i usavršavanje formula i pakovanja. U nastojanju da revolucionarno promeni globalno tržište oralne zdravstvene nege vredno 450 milijardi dolara, brend je predstavio nove formule prirodnih pasti za zube, Energy i Purity, koje su veganske, čiste i napravljene od sastojaka koje potrošači prepoznaju.\nPored Energy i Purity pasta za zube, Better & Better je takođe lansirao prirodni konac bez plastike i četkicu za zube od bambusa, kako bi kupcima pružio kompletan set za oralnu negu. Oba proizvoda se mogu dopunjavati, smanjuju otpad i pomažu u održavanju oralne higijene. Vukićević takođe planira da počne proizvodnju sprejeva za osvežavanje usta, šampona i krema za ruke, jer se fokusira na uvođenje novih načina za najdelotvorniji unos vitamina.\nU Srbiji su hrana i bezalkoholna pića najskuplji u regionu


Fondacija “Ana i Vlade Divac”: Do nedelje, 28. marta, prijavljivanje za besplatan IT kurs Razvoj veb stranica (PHP)\nBesplatna i neprofitna škola IT Bootcamp omogućila je svim zainteresovanima, na nivou cele Srbije, da se prijave za besplatan IT kurs Razvoj veb stranica (PHP). Proces prijavljivanja je u toku, a završava se u nedelju, 28. marta.\nNakon završenog kursa, polaznici će biti osposobljeni da samostalno naprave funkcionalan vebsajt i programiraju koristeći PHP. Naučiće kako da koriste hosting i domen, kako da kreiraju vebsajt i prilagode ga svim uređajima. Savladaće dodavanje i brisanje sadržaja, upravljanje stranicama, kreiranje administrativne baze u back-end-u sajta, upravljanje fotografijama i fajlovima.\nIT Bootcamp je škola osnovana od strane individualnih donatora iz dijaspore, a izvodi se u saradnji sa Fondacijom “Ana i Vlade Divac”. Od njenog osnivanja 2018. godine do danas 49% polaznika je dobilo posao u IT kompanijama, nakon uspešno završenih kurseva prekvalifikacije. Cilj škole je da pruži besplatno znanje populaciji koja nije imala priliku da se formalno obrazuje u sferi informacionih tehnologija.\nSve o uslovima prijave, kao i formular možete naći na veb sajtu www.itbootcamp.rs\nUpišite tekst * nine + = 12


Promocija knjige “Sabor junaka” Petra Žebeljana – Aha Magazin\nPromocija knjige “Sabor...\nPromocija knjige “Sabor junaka” Petra Žebeljana\nMarch 20, 2019 by Aha tim\nPromocija knjige „Sabor junaka“ Petra Žebeljana održaće se u utorak 26. marta u 18 sati u Delfi Caféu u SKC-u (Kralja Milana 48).\nOsim autora, o knjizi će govoriti i književna kritičarka Tamara Krstić, književnik Ljubivoje Ršumović i istoričar književnosti dr Branko Zlatković. Odlomke će čitati glumac Vico Dardić, a muziku za gitaru izvešće profesor na Fakultetu muzičke umetnosti dr Uroš Dojčinović.\nKnjiga „Sabor junaka“ namenjena je mladima, ali i svima koji požele da saznaju ponešto iz naše bogate i burne prošlosti, pre svega iz vremena Prvog i Drugog srpskog ustanka. U njoj se nalaze priče o slavnim ličnostima, ali i onim manje poznatim, čija nas dela ispunjavaju divljenjem. U knjizi ima uzvišenih primera junaštva i primera gostoljublja, istinoljublja, velikodušnosti, milosrđa, kao i umnih reči nepismenih seljaka, zaboravljenih narodnih običaja i mnogo iskustvom stečene mudrosti.\nTags: laguna, petarzebljan, saborjunaka, skc\nMirjana Bobić Mojsilović: Kad pesme dobiju svoju sliku\nObilazak univerzuma uz knjigu “Dobro došli u svemir”\nUpravo čitate moju biografiju – Goran Stojičić\nPromocija knjige “Gvozdeni oblaci” Branislava Jankovića


Oklopni „Miloš“ položio sve testove /foto/ - Sputnjik Srbija\n09:34 20 April 2021\n13:45 20.09.2020 (osveženo 14:53 20.09.2020) Preuzmite kraći link\nVulin je, tokom posete poligonu „Nikinci“, gde je vršena i obuka pripadnika 72. brigade za specijalne operacije u korišćenju tog oklopnog borbenog vozila, poručio:\n„Naša Vojska će biti ojačana još jednim sredstvom koje proizvodimo sami, koje smo sami osmislili i sami napravili i koje ćemo staviti na raspolaganje našoj vojsci. Vojska Srbije se oprema, Vojska Srbije se naoružava, a do kraja godine možemo očekivati još dobrih vesti i još novih složenih borbenih sistema koji će postati deo naše vojske i ojačati je“.\n— Sputnik Srbija (@rs_sputnik) September 20, 2020\nVozilo „Miloš“ može se koristiti za patrolu i izviđanje, protivgerilsku, protivterorističku i protivoklopnu borbu, kontrolu granica...\n„Iskustva su pozitivna i raduje nas to što će ovakvo vozilo da bude deo 72. brigade za specijalne operacije. Utisci su veoma pozitivni, vozilo je izuzetno“, naglasio je, dodajući da su pripadnici te jedinice učestvovali u opitovanjima moto-tehničkog dela, gde su vozači proveravali upotrebu vozila u terenskim uslovima, a nišandžije su izvele gađanje u cilju proveravanja nišanskih sprava.\nU okviru ispitivanja, prikazana je simulacija nailaska borbenog oklopnog vozila „Miloš” na minsko-eksplozivnu napravu, koja je omogućila da se sagledaju posledice eksplozije na posadu unutar vozila.\nPrikazana je i simulacija nailaska borbenog oklopnog vozila „Miloš” na minsko-eksplozivnu napravu.\nObilasku su prisustvovali zamenik načelnika Generalštaba Vojske Srbije general-major Petar Cvetković, komandant 72. brigade za specijalne operacije brigadni general Miroslav Talijan i načelnik Uprave za razvoj i opremanje brigadni general Milan Popović.\n— Sputnik Srbija (@rs_sputnik) September 20, 2020\nVozilo „Miloš“, čiji je nosilac razvoja i proizvodnje JP Jugoimport - SDPR, može se koristiti za patrolu i izviđanje, kao komandno ili sanitetsko vozilo, zatim za protivgerilsku, protivterorističku i protivoklopnu borbu, kontrolu granica i teritorija i za prevoz i podršku jedinica za specijalne operacije, saopštilo je Ministarstvo odbrane.\noklopno vozilo, Vojska Srbije


ŠOU PROGRAM! Profesor iz Italije u komisiji za doktorat Siniše Malog - Radio Košava\nŠOU PROGRAM! Profesor iz Italije u komisiji za doktorat Siniše Malog\n"Nacionalni savet za visoko obrazovanje" imenovao je profesora iz Italije Roberta Veraldija za člana stručne komisije koja će analizirati osporenu doktorsku disertaciju gradonačelnika Beograda Siniše Malog.\nKako se navodi, redovni profesora Univerziteta "Gabriele d'Anuncio" Kjeti - Peskara u Italiji Roberto Veraldi juče je obavestio "Nacionalni savet" da prihvata članstvo u toj komisiji.\n"Nacionalni savet za visoko obrazovanje" dobio je zahtev "Fakulteta organizacionih nauka" (FON) da, u skladu sa osnovama za "Kodeks o akademskom integritetu i propisima Univerziteta u Beogradu", imenuje jednog člana stručne komisije za utvrđivanje neakademskog ponašanja u izradi doktorata Siniše Malog.\nSiniša Mali je (2013. godine) na "FON"-u odbranio doktorsku tezu pod nazivom "Kreiranje vrednosti kroz proces restrukturiranja i privatizacije - teorijske koncepcije i iskustva Srbije".\nNa sajtu "Peščanika" (9. jula 2014.) objavljen je tekst u kojem se navodi da je plagirano (33 odsto) ili više teksta tog doktorskog rada.\nKako je značajan broj profesora "Univerziteta u Beogradu" već bio uključen u različite stadijume postupka u vezi s ovom doktorskom disertacijom (na FON-u, u stručnim organima Univerziteta i drugo) i pozivao se na postojanje sukoba interesa, "Nacionalni savet" se opredelio da za člana stručne komisije imenuje uglednog inostranog profesora, čija biografija pokazuje da se bavio i naučnom oblašću kojoj pripada ova disertacija.\n"Profesor Veraldi govori srpski jezik i čita na njemu. Ovakav pristup imao je za cilj i da se otklone različiti politički prizvuci iz teme koja je prvenstveno akademska", rekli su u "Nacionalnom savetu" za visoko obrazovanje.\nProfesor Veraldi je i gostujući profesor na "Univerzitetu u Beogradu", na osnovu odluke "Senata Univerziteta u Beogradu".\nU tom svojstvu učestvovao je više puta u komisijama za odbranu doktorskih disertacija.\nNa Univerzitetu "Gabriele d'Anuncio" profesor Veraldi je bio direktor "Univerzitetskog" istraživačkog centra na Katedri za biznis i administraciju "Fakulteta za menadžment".\nAutor je brojnih naučnih radova iz sociologije, ekonomskog razvoja, ekonomike preduzeća, društvenih i ekonomskih sistema u tranziciji i drugo.\nU pitanju je naučnik čija je reputacija zaista veoma značajna, objasnili su u "Nacionalnom savetu".\nBivši predsednik Srbije Tomislav Nikolić odlikovao je Veraldija "Zlatnom medaljom za zasluge", na predlog "Filološkog fakulteta" u Beogradu.\nVeraldi je i počasni konzul Srbije za region Abruco, sa sedištem u Teramu.\nIzvor: Beta.rs, Danas.rs / Foto: Tanjug.rs - Zoran Žestić


10 najboljih povoljnih ponuda za hotele u Bude - TripAdvisor\nKampovi – Bude\nPosebne ponude za hotele - Bude, Bude-Stratton\nPovoljne ponude - Bude\n106 objekata u Bude\nOvo je jedan od hotela sa najviše rezervacija u Bude u 60 prethodnih dana.\nPrikaži sve povoljne ponude (13) počev od 201 US$\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nPrikaži sve povoljne ponude (11) počev od 230 US$\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nPrikaži sve povoljne ponude (12) počev od 199 US$\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 17 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 18 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 19 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 20 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 21 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 22 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 23 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 24 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 25 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 26 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 27 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 28 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude\nBr. 29 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 106 smeštajnih objekata u Bude


Jovana Stepanović putuje na Svetsko prvenstvo u bodi bildingu i fitnesu u Kopru | Vlasotince InfoDesk\nJovana Stepanović putuje na Svetsko prvenstvo u bodi bildingu i fitnesu u Kopru\nTragom ovog velikog događaja, razgovarali smo sa Filipom Dojčinovićem, predsednikom i trenerom Bodi bilding i pauerlifting kluba „Alfa 016“.\n– Ideja za formiranje kluba je bila da se što više mladih Vlasotinčana opredeli za ovaj sport, kako bi vodili što zdraviji život i negovali kulturu tela. Na samom početku rada bodi bilding klub je ostvario uspešne rezultate u ženskoj konkurenciji. Jovana Stepanović je uspesima ostvarila pravo da nastupa na Svetskom prvenstvu u bodi bildingu i fitnesu, koje će se održati u Kopru. Jovanu trenira Filip Dojčinović, a povodom njenog uspeha kaže: „Sve što sam planirao u proteklih godinu dana polako pretvaram u stvarnost i realnost. Sistematskim radom formirali smo Bodi bilding klub „Alfa 016“. Do formiranja kluba mi smo savesno i vredno radili, a vrlo zapažene rezultate postigla je Jovana Stepanović, takmičarka našeg kluba, koja se u aprilu takmičila u Jagodini, Ćupriji i Bihaću i bila na pobedničkom postolju. Posebno ističem da je\nrezultatom u Ćupriji postala i reprezentativka Srbije u fitnesu – istakao je Dojčinović.\nŠta za tebe kao trenera znače ovakvi rezultati i šta očekujete od Jovane u narednim takmičenjima ?\n„Pre moje trenerske funkcije u bodi bildingu, pre svega kao šampion Srbije, mogu da na pravi način prenesem znanje svim ljubiteljima ovog sporta. Svoje treninge i veštinu na pravi način preneo sam Jovani kroz svakodnevmi rad na napornim treninzima i praviliim načinom života, pre svega pravilnim i sistematskim pristupom treninzima i ishrani. Tek nas u narednom periodu očekuju naporne i kvalitetie pripreme za nastup Jovane Stepanović na Svetkom prvenstvu u bodi bildingu i fitnesu, koje će biti održano u Kopru, u Sloveviji, 25. juna 2016. godine. Od ovog nastupa očekujemo da na pravi način predstavi Srbiju, naše Vlasotince i Bodi bilding i pauerlifting klub „Alfa 016″. Veliki uspeh bio bi ulazak u finale ovogtakmičenja“.\nKako pristupate treninzima i koji je vaš moto rada ?\n„Moj moto za rad i trening je „nije znanje znanje znati, već je znanje znanje dati“. Uz ovakav moto mogu da se stvaraju šampioni u svim sportovima pa i ovom našem. Sistematski se prilazi treningu i načinu ishrane, vrlo je bitna kolnčina hrane i vode koje uzima takmičar. Na svakom treningu vežbamo određene mišićne partije, vežbe sa opterećenjima. Znanje prenosim iz svog ličnog iskustva koje sam sticao 12 godina, za sve te godine uredno sam beležio svoj način ishrane i treninge i to koristim u svom radu. Između ostalog, radim sa dečakom od 16 godina, Aleksandrom Vidosavljevićem, koji boluje od cerebralne paralize. Rad sa njim je vrlo odgovoran, mora se sistematski pristupiti radu sa njim. Veliki problem je što nedostaje adekvatna oprema za ovakav rad sa decom. U kontaktu sa roditeljima pokušavamo da iznađemo adekvatno rešenje, kako bi mu bar omogućili i stvorili što bolje uslove za život. Sa Aleksandrom radim već četiri meseca i ima pomaka u motorici i držanju tela. Takođe, kondicioni i motivacioni trener sam Sokolu Arsiću, višestrukom državnom prvaku Srbije, balkanskom prvaku i vicešampionu Evrope u kik boksu.\nObjavljeno: 22.06.2016 | Autor: InfoDesk


Naslovna Opština Gajdobra Obeležena Dečija nedelja\nU gajdobranskoj biblioteci\nDečija radost i ljubav prema pisanoj reči i ove godine potvrdila je svoju neraskidivu vezu.\nDečija nedelja u ogranku Narodne biblioteke „Veljko Petrović“ u Gajdobri „Jovan Dučić“ obeležena je sa nizom kulturnih dešavanja koja su uz druženje, pesmu i igru imala i edukaciju dece kroz organizovanje radionica, dečijih tribina, pozorišnih predstava.\nKolektivne posete dece iz vrtića i zabavišta sa svojim vaspitačicama Mirom, Jelenom i Draganom, protekle su uz čitanje priča, pesmica i razgovore sa najmlađima o svojim omiljenim slikovnicama i knjigama.\nU organizaciji edukativnog udruženja „Veseli školarac“ i biblioteke „Jovan Dučić“ iz Gajdobre praktično su realizovane dečije radionice u prostoriji čitaonice čiji je glavni realizator učiteljica Tijana Bratić iz Gajdobre. U toku nedelje organizovana je tribina za decu koju je vodila dečiji psiholog Jelena Šutović iz Gajdobre. U petak je u prostoriji čitaonice realizovana i tribina koju su vodile dr Marija Ratković, dr Aleksandra Arsenić specijalisti opšte medicine iz Novog Sada i prof. Vladimir Merkulov na temu Zdravlje-bolesti i prevencija.\nPri udruženju „Veseli školarac“ osnovano je „Dečije pozorištance“ koje je u prostoriji čitaonice imalo prvo izvođenje predstave „Luckasti klovnovi“ – tekst dramskog dečijeg pisca Tode Nikoletića, u izvođenju glumaca amatera učiteljice Tijane Bratić, bibliotekarke Daliborke Setenčić i vaspitačice Mirjane Kisin.\nPredstave su imale svoja tri izvođenja i bile veoma posećene na radost dece, roditelja i glumaca Tijane, Dade i Mirjane.\n„Do nove manifestacije Dečije nedelje i u danima koji su ispred nas, uz druženje sa decom i knjigom vidimo se sa novim kulturnim dešavanjima u gajdobranskoj biblioteci.“\nPrethodni tekstBogata žetva medalja na „Inventumu 2019.“\nSledeći tekstTrenutak u vremenu uhvaćen za večnost


Usvajanje ustavnih promena koje vode ka formiranju Specijalnog suda za ratne zločine te Briselski sporazumi sa Srbijom u vezi energetike, telekoma, mosta u Mitrovici i Zajednici opština sa srpskom većinom na Kosovu, označeni su kao napredak za Kosovo u Izveštaju Evropske komisije.\n“Naš izveštaj potvrđuje ove ključne odluke, međutim, šestomesečni politički zastoj posle izbora odložio je ključne reforme. Kosovo je u ranoj fazi u brojnim oblastima i treba da ostane fokusirano na reformama“, kazao je evropski komesar za proširenje, Johanes Han, prilikom predstavljanja izveštaja u Briselu.\nU izveštaju se dodaje da potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, kao prvi ugovorni odnos Kosova i EU, predstavlja prekretnicu na putu Kosova ka evropskoj budućnosti.\n„Ovo je istorijski korak u odnosima Evropske unije i Kosova i ovim se okončava mapa SSP sa celim regionom Zapadnog Balkana“, naveo je Han.\nU svom izveštaju Evropska komisija međutim upozorava da se hitno treba rešiti nastala situacija nakon “nasilne opstrukcije“ članova opozicije unutar Skupštine Kosova, koja je uticala na funcionisanje te institucije.\nPored toga, mnoge nezavisne institucije i regulatorne agencije su nefunkcionalne, te stoga Skupština hitno treba da omogući njihovo funkcionisanje.\nVlada Kosova je povećala fokus na reforme javne uprave, ostvarivši napredak u zakonskom i strateškom okviru, ali odgovornost i efikasnost treba da se unapredi. Iako su usvojeno značajno zakonodavstvo u oblasti vladavine prava, pravosudnom sistemu i dalje nedostaju odgovornost i resursi, i sistem je sklon političkom uplitanju, navodi izveštaj.\nOrganizovani kriminal i dalje je važno pitanje, dok javni emiter nastavlja da bude podležan političkom pritisku.\nDijalog sa Srbijom i dalje je prioritet za Kosovo, ističe se.\nŠto se ekonomske situacije tiče, nizak nivo učešća radne snage zajedno sa visokom stopom nezaposlenosti ometaju ekonomski razvoj, dok političko uplitanje u ekonomiji treba biti reduciran.\nKosovski stručnjak za EU integracije, Šenol Muharemi, u izjavi za RSE navodi da dok izveštaj navodi pojedine napretke za Kosovo, on je veoma nepovoljan što se interesa Kosovara tiče.\n„To zato što su su nalazi pojedih pitanja koja nas preokupiraju, kao što su ekonomija i pravosuđe, veoma kritični, i dodaje se da je Kosovo u tim oblastima nalazi u ranoj fazi i da su potrebne mnoge reforme za poboljšanje situacije. Dakle, radi se o jednoj kombinaciji koja je dobra za EU i Kosovo, a koja je loša za građane i biznise Kosova a zbog izazova u ekonomiji. Jer, kako se navodi, Kosovo nema funkcionalno pravosuđe, i zemlja treba da pređe sa strategija i zakonodavstva na borbu protiv organizovanog krimilana i korupcije. Potrebni su konkretni rezultati a kako bi se evropski standardi sproveli“, zaključio je Muharemi.


Luss Textile: "Mlad tim gladan uspeha"\nPočetkom marta u svim domaćim medijima odjeknula je vest da je čuveni svetski dizajner Filip Plejn došao u posetu Srbiji, na poziv Privredne komore Srbije. Ubrzo je otkriveno da je u pitanju „radna poseta” firmi „Luss Textile”, iz Raške, sa čijim menadžmentom je pregovarano o pokretanju proizvodnje za ovaj nemački modni brend\n„Luss Textile” renomirani je proizvođač garderobe, radno-zaštitne odeće, vojno-policijskih i korporativnih uniformi. Fabrika je počela sa radom januara 2019. godine, a već uspešno sarađuje sa kompanijom „Replay”, kao i sa najpoznatijim svetskim modnim brendom koji se bavi prodajom perjanih jakni. Više od 90 odsto proizvoda plasira na evropsko tržište, trenutno zapošljava oko 300 radnika, a namerava da u narednih pet godina uposli do 750 ljudi iz Raške, Novog Pazara, Leposavića i drugih okolnih mesta. O planovima, proboju na svetsko tržište, ali i uticaju koji ova firma ima na privredu nerazvijenog Raškog okruga, za BIZLife magazin govori Aleksandra Čuturilo, zamenicom direktora.\nU vreme pandemije veliki broj kompanija, a pogotovo preduzetnika, bio je prinuđen da smanjuje broj zaposlenih, a vi ste uspeli ne samo da održite nivo poslovanja već i da zaposlite nove ljude. Kako vam je to uspelo?\nJedna od osnovnih vrednosti kompanije „Luss Textile” jeste agilnost. Uspeli smo da blagovremeno prepoznamo pretnje koje je sa sobom donela kriza izazvana koronavirusom i da se prilagodimo novonastalim okolnostima.\nStrategijski zaokret koji su svetske tekstilne kompanije napravile nakon globalne pandemije i njihov povratak evropskim proizvođačima omogućili su našoj kompaniji priliku za značajno širenje plasmana prodorom na nova tržišta.\nImali smo spreman odgovor na šanse koje su se pojavile u okruženju i novi klijenti su sa oduševljenjem prepoznali kvalitet koji im nudimo. S tim u vezi, došlo je i do povećanja broja zaposlenih i očekujemo da se taj trend nastavi i u budućnosti.\nVaša firma, u saradnji sa Privrednom komorom Srbije, sprovodi program dualnog obrazovanja. Kako izgleda sâm program i kakvu šansu daje učenicima?\nS obzirom na to da se naša kompanija od osnivanja bavi programima obuke i prekvalifikacije, od početka prepoznajemo važnost ulaganja u razvoj omladine i kreiranja prilike za njihovu budućnost. Izuzetno se radujemo učestvovanju u programu dualnog obrazovanja i osmislili smo sjajan kurikulum za srednjoškolce koji će pohađati praktičnu nastavu od dva do tri puta nedeljno u našoj fabrici, u drugoj i trećoj godini srednje škole. Generalno, problem 21. veka koji pogađa većinu industrija jeste kako zainteresovati mlade ljude za rad u proizvodnim kompanijama. Smanjenje interesovanja za proizvodni sektor delimično je posledica percepcije da proizvodnja nije toliko zanimljiva kao druge industrije. Prednost kompanije „Luss Textile” je što poseduje najsavremeniju tehnologiju, listu kupaca koja sadrži renomirane svetske brendove i internacionalni tim menadžmenta koji vrlo aktivno radi na razvoju i unapređenju znanja i veština naših zaposlenih. Nudimo mladima vrlo savremen i interaktivan sistem učenja prikladan njihovim interesovanjima, ali takođe i potrebama kompanije. Uvereni smo da će učenici uz pomoć programa dualnog obrazovanja razviti znanja i veštine, kao i želju i zainteresovanost za poslove u tekstilnoj industriji, i da će biti sjajni kandidati za zaposlenje u našoj kompaniji.\nPored domaćeg tržišta, prilično ste i izvozno orijentisani, najviše u evropske zemlje: Italiju, Francusku, Španiju… Šta je potrebno da bi jedna srpska tekstilna firma osvojila svetske modne prestonice?\nPotrebno je definisati cilj i aktivno raditi na njegovom ostvarivanju.\nMisija kompanije „Luss Textile” je da bude najveći tekstilni centar u Evropi.\nSvaka odluka koja se donosi, od strateškog do operativnog nivoa, u skladu je sa postavljenim ciljem i svaki zaposleni ima razvijenu svest o svom doprinosu ovom zajedničkom cilju i ideji kompanije.\nDve godine od pokretanja proizvodnje bilo je potrebno da se u fabriku u Raški dovedu najveći modni brendovi, poput brendova „Replay” i „Philipp Plein”.\nPre dve godine je delovalo nemoguće tako nešto i zamisliti, a mi danas živimo tu realnost i sebi postavljamo još veće izazove. Mlad tim gladan uspeha – to je gorivo koje nas pokreće.\nVi ste mlada žena na odgovornoj poziciji u uspešnoj firmi. Sa kakvim izazovima ste se suočavali u dosadašnjoj karijeri? Da li vam je bilo teško da vas zaposleni prihvate kao autoritet?\nSvoju karijeru sam, po završetku fakulteta, započela u revizorskoj kući, gde sam stekla sjajne radne navike, koje su me dovele do današnje pozicije. Slično kao kod deteta, vrednosti koje se usvoje u ranom razvoju karijere imaju presudan uticaj na izgradnju profesionalne ličnosti i autoriteta. Za mene su te vrednosti bile rad u timu, odgovorno obavljanje svojih zadataka i kontinuirano učenje i usavršavanje. U takvoj sredini godine i pol nisu od značaja. Tu praksu sam nastavila da promovišem i u kompaniji „Luss Textile” i naišla sam na veliku podršku kolektiva. Puno vremena sam provela u fabrici, upoznajući se sa tekstilnom industrijom, procesima u fabrici, kao i sa zaposlenima, u čije sam dnevne operacije bila aktivno uključena. Smatram da je to napravilo razliku u mom slučaju i da je od velike važnosti da nadređeni pokazuju zainteresovanost za procese rada svog tima i da ga prevashodno sami dobro poznaju. Važno je znati kako izgleda dan prosečnog zaposlenog, koji su problemi sa kojima se svakodnevno susreće na svom radnom mestu, koje su mu aspiracije i želje u vezi sa budućnošću u kompaniji. Takvim pristupom se zavređuje poštovanje radnikâ, jer se, pored znanja i stručnosti, pokazuje požrtvovanost i posvećenost zajedničkom napretku. Na taj način nisam imala potrebu da namećem autoritet, imala sam poštovanje i podršku svojih kolega od samog početka.\nMOTOR RAZVOJA RAŠKOG OKRUGA\nKakav je uticaj kompanije na okruženje?\nOd pokretanja proizvodnje u Raški – projekat je imao mnogo veći značaj od ekonomskog interesa, s obzirom na stepen nerazvijenosti Raškog okruga (demografske promene, negativni pokazatelji socijalne i ekonomske razvijenosti i razvojnih mogućnosti). Oduševljenje sa kojim je dočekano otvaranje fabrike ovakvog kalibra vratilo je nadu većini stanovnika u bolju budućnost za njih i njihove porodice. I zaista, kroz dve godine sa ponosom možemo da kažemo da smo zaslužni za sveukupno povećanje opšteg blagostanja u ovom delu naše zemlje. Zapošljavanjem preko 300 radnika direktno smo doprineli povećanju životnog standarda, smanjenju nezaposlenosti i smanjenju sive ekonomije. Kao najpoželjniji poslodavac u regionu, postali smo uzor ne samo konkurenciji već i svim poslodavcima u našoj sredini kada je reč o poštovanju prava radnika i profesionalnih standarda, u skladu sa kojima poslujemo. Ako dodamo i činjenicu da su većina naših zaposlenih lica žene, kao najugroženija grupa na tržištu rada, to kompaniji daje dodatan razlog da se diči postignutim rezultatima u pogledu ekonomskog osnaživanja regiona. Napomenula bih da smo pokrenuli i projekat prekvalifikacije i obuke preko 50 žena iz opštine Leposavić i ponosni smo što smo motor razvoja svih opština u našem okruženju.\nAleksandra Čuturilo/Luss Textile\nSava Mitrović, Luss Textile: “Poštujemo trud, znanje i lojalnost kompaniji”...


Kup Srbije Archives - Bk Borac\nNa Kupu Srbije u biciklizmu u Šidu prvo mesto osvojio Goran Antonijević i seniorska ekipa Borca, a u Beogradu drugi je bio Marko Danilović i seniorska ekipa. Proteklog vikenda održane su dve trka za Kup Srbije u biciklizmu. U subotu … Continued\nPropozicije – Kup Srbije Delta tour\nPropozicije Delta tour – 30.04.2016.\nDelta tour, Kup Srbije\nNa prvom Kupu Srbije u biciklizmu koji je održan u Beogradu, biciklista Borca Marko Danilović osvojio je prvo mesto. Biciklistička sezona u Srbiji otvorena je trkom za Kup Srbije za sve kategorije u Beogradu u subotu 26.marta na kružnoj stazi … Continued\nPropozicije – 1. Drumski Kup Srbije 2016.\nPropozicije za 1. Drumski Kup Srbije koji će se održati u subotu 26.03.2016. godine u Beogradu – Ušće pogledajte ovde!


Rundek Cargo trio svira i drugi koncert u Sava centru - Rock SvirkeRock Svirke\nRundek Cargo Trio održaće 18. novembra drugi koncert u beogradskom Sava centru, gde dolazi u okviru jesenje turneje po nekoliko gradova Srbije, pred koju se oglasio novim singlom “Midnight Calypso”.\nPosle prve rasprodate večeri 17. novembra, bend Darka Rundeka će i 18. novembra prirediti poseban koncert na kome će publika sedeti isključivo na bini velike dvorane Sava centra (mesta u parteru i na balkonu nisu u prodaji).\nI za drugo veče broj ulaznica je ograničen, a cena je 1.800 dinara na blagajni Sava centra, u prodavnici “Jugoton” (Nušićeva 27) i preko mreža Eventim i Ticketline.\nNa srpskoj turneji gitarista i pevač Darko Rundek, violinistkinja Isabel i multiinstrumentalista Dušan Duco Vranić sviraju i 15. novembra u novosadskom Quarteru, 16. novembra u Pozorištu u Bečeju, 22. novembra u Arena Fun Factory u Kragujevcu, 23. novembra u Domu omladine Pančeva i 24. novembra u Kulturnom centru Užica.\nRundek Cargo Trio objavio je nedavno “Midnight Calypso” kao prvi najavni singl za drugi album koji bi se trebao pojaviti tokom 2014. godine.\n“Mogućnosti koje vam ostavlja pjesma su neograničene. Hoće li vas sama melodija odvesti na neke daleke plaže ili će svijet postati pozornica za dvoje u ponoć, ostaje na vama da osjetite pesmu, razigrate maštu i dopustite da probudi najljepše u vama”, saopštio je bend povodom singla “Midnight Calypso”.


O NAMA MEDIJA CENTAR NOVOSTI I SAOPŠTENJA OTVORENO 300.000 TEKUĆIH RAČUNA U TELENOR BANCI\n14. jun 2017. – U Telenor banci otvoren je 300.000-ti tekući račun u Srbiji, za manje od tri godine poslovanja. Račun je otvorila Branka Cvijović, iz Beograda, i tom prilikom dobila je na poklon telefon Samsung S8.\n„Dve i po godine uspešnog poslovanja i 300.000 korisnika najbolje ilustruju potrebu građana Srbije za sveobuhvatnim mobilnim i onlajn bankarskim uslugama. Konstantan rast broja otvorenih tekućih računa motiviše nas da dalje razvijamo usluge banke i tržište mobilnih finansijskih usluga u Srbiji“, kaže Miloš Brusin, predsednik IO Telenor banke.\nOd početka poslovanja Telenor banke u Srbiji, bankarsko tržište prošlo je kroz velike promene. Građani Srbije se sve više okreću onlajn bankarstvu, što najbolje pokazuje činjenica da je za poslednjih godinu dana zabeležen porast od 20% u korišćenju tog bankarstva. Predviđa se da će ubrzani razvoj mobilnog bankarstva, sa udvostručenim brojem korisnika samo tokom 2016. godine, ubrzo prestići broj onlajn korisnika.\n„Želim da se zahvalim Telenor banci na prijatnom iznenađenju. Prijatelji su mi preporučili da otvorim račun. Kao korisnik srećna sam zbog komfora koji mi pruža kao online banka,“ izjavila je Branka Cvijović, tristahiljadita korisnica Telenor banke, arhitekta i profesorka građevinske tehničke škole “Branko Žeželj”.\nTelenor banka otvorena je u septembru 2014. godine i ubrzo je postala najbrže rastuća onlajn banka u regionu. Od čekanja u redovima za uplatu računa, bankarstvo je transformisano, omogućeno je slanje novca direktno na imejl ili mobilni telefon primaoca, a zahtev za kredit moguće je podneti i onlajn, bez odlaska u banku. Putem mobilne aplikacije, debitne i kreditne kartice Telenor banke moguće je podešavati i prilagođavati ličnim potrebama, a korisnicima je odnedavno na raspolaganju i mCash.


SP u Portugaliji - Dragosavljevićev prvi zaveslaj ka OI u Tokiju\nNaslovna Sport Kajak i kanu SP u Portugaliji – Dragosavljevićev prvi zaveslaj ka OI u Tokiju\nKajakaški šampion Marko Dragosavljević dobio je velika krila pred Svetsko prvenstvo u Portugaliji – postao je Red Bull sportista i najavio pohod na odličja!\nNaš trofejni sport dobio je veliku podršku na ovaj način, i to u 23-godišnjem momku iz Bačke Palanke koji iza sebe već ima šest zlata, pet srebra i bronzu sa velikih takmičenja (Evropsko prvenstvo, Mediteranske igre, U23 Svetsko i Evropsko prvenstvo, Evropsko prvenstvo za juniore).\nZadovoljstvo Markovim ulaskom u Red Bull porodicu izrazio je i Milan Kapelan, generalni sekretar Kajakaškog saveza Srbije.\nPrvi zaveslaj ka Tokiju videćemo u Montemor Ovelju u Portugaliji, gde će program u disciplini K-1 200 početi u subotu 25. 8. od 15 časova. Srpska ekspedicija otputovala je u utorak u ranim jutarnjim časovima, pa će Marko imati dovoljno vremena da se pripremi za prvi juriš na odličje!\nReprezentacija Srbije u kajaku\nSvetsko prvenstvo u kajaku Portugalija\nPrethodni tekstPočelo Svetsko prvenstvo u kajaku i kanuu (VIDEO)\nSledeći tekstPočinje uklanjanje kritičnih tačaka na toku Dunava u Srbiji


Viking 255/40R20 ProTech NewGen 101Y letnja auto guma | ePonuda.com\nViking 255/40R20 ProTech NewGen 101Y letnja auto guma cene\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Viking 255/40R20 ProTech NewGen 101Y letnja auto guma po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Viking 255/40R20 ProTech NewGen 101Y letnja auto guma na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Letnje auto gume cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Viking Letnje auto gume, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Viking 255/40R20 ProTech NewGen 101Y letnja auto guma sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Viking 255/40R20 ProTech NewGen 101Y letnja auto guma. Pre kupovine, podatke za Viking 255/40R20 ProTech NewGen 101Y letnja auto guma proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Televizija se u zadnjih 10-ak godina dosta promenila kako bi zadržala mesto najpoplarnijeg medija. Internet kao svetski sistem umreženih računarskih mreža sa WWW (World Wide Web) uslugom je za dve i po decenije postao jedan od dominantnijih medija. Aktuelne informacije sa multimedijalnim sadržajem, velika interakcija korisnika i fenomen društvenih mreža su neki od razloga brzog prihvatanja novog medija. Ostali mediji opstaju zahvaljujući prepoznavanju potencijala Interneta koji koriste u oplemenjivanju svog delovanja. Televizija je već pola veka sastavni deo svakog doma koja je morala da se prilagodi novim zahtevima korisnika. Televizori sa katodnim cevima će postati deo istorije jer će ih nakon većeg kvara sigurno zameniti tanji naslednici. Bez obzira da li je reč u LED ili TFT ekranu sa LED pozadinskim osvetljenjem, tehnološki pomak je očigledan. Digitalni prenos slike je eliminisao smetnje koje su se javljale kako u etru tako i u analognim kablovskim sistemima. Operatori kablovskih sistema su napravili značajan tehnološki pomak digitalizacijom svojih mreža što je dovelo do povećanja kvaliteta i broja kanala. Neki kabl operatori dodatno praćenje digitalnih programa ne naplaćuju pa je jedino potrebno kupiti televizor ili prijemnik (set-top boks) sa DVB-C tjunerom. Ukoliko TV prijemnik nema DVB-C tjuner, korisnici digitalne programe u kablovskoj mreži mogu pratiti pomoću DVB-C set-top boks-a koji će neki operatori (na primer Kopernikus) ponuditi čak i besplatno (uz aktuelni ili novi ugovor). Digitalizovani prenos etrom i kablom kao i kod IPTV-a (televizija preko Interneta) otvorena su vrata novim mogućnostima koje dobar broj korisnika još uvek ne koristi. Navike u gledanju TV programa se sporo menjaju i od najuobičajnijeg odabira programa koji se trenutno gleda došlo se do mogućnosti kontrole reprodukcije sadržaja.\nNa već uobičajnim DVB-T2 set-top boksevima postoji USB port na kome je moguće povezati fleš memoriju što će omogućiti snimanje i pauziranje programa. Snimanje TV programa je značajna mogućnost koja je paradoksalno u jednom periodu postala otežana zbog tehnološkog razvoja. Dok su video rekorderi jedno vreme bili sastavni deo životnog prostora bilo je dovoljno ubaciti kasetu i snimiti program. Video rekorderi su kao glomazne mehaničke mašine teške za održavanje ustupili mesto DVD plejerima koji nisu imali mogućnost snimanja. DVD snimači nikada nisu ostvarili masovnost video rekordera pa se snimanje TV programa obavljalo nestandardizovanim hard-disk snimačima i PC računarima sa TV tjuner karticama. Sada je mogućnost snimanja digitalnog signala više nego pojednostavljena pa je dovoljno ubaciti fleš memoriju u USB port set-top boksa i na daljinskom upravljaču pritisnuti dugme za snimanje. USB port je prisutan i na satelitskim prijemnicima već duže vreme (kao i na Total TV-u) tako da je i na njima moguće snimati program. Uglavnom je na prethodno nabrojanim prijemnicima koji imaju USB port nakon priključivanja fleš memorije, dostupna još jedna “blagodet” u praćenju TV programa. Reč je o “timeshift” opciji pauziranja i premotavanja sadržaja koja se na nekim uređajima još i zove DVR bafer ili Review buffer. Ukoliko u specifikacijama uređaja stoji ova opcija, moguće je pauzirati emitovanje programa (koji će se automatski snimati) i nastaviti gledanje posle nekog vremena a u toku reprodukcije može se vratiti u „live“ mod gledanja. Na nekim uređajima je moguće odrediti maksimalnu dužinu bafiranja a negde će zavisi od slobodnog prostora na fleš memoriji. Poizvođači set-top bokseva su USB port iskoristili za još jednu mogućnost – reprodukciju video materijala. Media plejeri su još uvek traženi uređaji koji rasterećuju računar u reprodukciji AVI, MP4, MKV, MOV fajlova sa titlovima na TV-u. Ovde su uočljivi problemi koji nastaju zbog nedostatka standarda kod medija plejera. Niko nije odredio koje sve formate i karakter setove ugrađeni medija plejer treba da podržava pa se može desiti da neke fajlove ne može da pusti ili da u titlovima neće prikazati srpske karaktere. SBB-ov PDS 3121 uređaj za praćenje digitalnog D3 paketa formatiraće fleš memoriju priključenu u USB konektor u fajl sistemu koji se neće videti iz Windowsa. Snimanje, pauziranje i “timeshift” je moguć ali ne i reporodukcija multimedijalnih fajlova sa PC-ja. Kopernikusov Powerbox HD 1822 DVB-C set-top boks čitaće uobičajne USB particije na kojima će raditi timeshift i snimanje a reprodukovaće i neke multimedijalne fajlove.\nJoš jedna korisna opcija proistekla iz digitalizacije etarskog i kablovskog sistema je elektronski programski vodič ili EPG. Operatori kablovskih i IPTV sistema emituju programski vodič za TV kanale koje prenose a koji se može sastojati i od sličica i kraćih opisa predstojećih emisija. Tako je osim prvenstvene funkcije najave emisija, moguće podesiti snimanje na priključenu USB memoriju što je jako korisna opcija kada se zbog odsutnosti ne može pratiti predstojeći sadržaj. EPG je uglavnom dostupan kod satelitskih i IPTV operatora kao i u digitalizovanim kablovskih sistemima a tehnički je moguć i preko DVB-T2 etra. DVB-T2 set-top boksevi mogu prikazivati EPG a razloge zbog čega ih većina TV stanica ne emituje treba tražiti u mogućoj nezainteresovanosti istih za ovu opciju i u proceduri dostavljanja najava javnom preduzeću Emisiona Tehnika. Operatori digitalizovane kablovske i IP televizije korisnicima nude još jednu mogućnost – gledanje sadržaja na zahtev (VOD – Video on demand). Reč je o servisu koji korisniku omogućava da odabere i gleda video sadržaj koji je deo ponude operatora. Odabirom opcije VOD na daljinskom upravljaču ili meniju, otvoriće se ponuda filmova, serija ili emisija koju gledalac može trenutno pogledati. Sadržaj ovakvog “video kluba” neki operatori iznajmljuju na period od 48 sati (u kom se periodu može gledati) po ceni koja zavisi od naslova, dok će neki svoju ponudu ustupiti besplatno. Jednu od mogućnosti odloženog gledanja opisali smo kod programiranja snimanja emisija na eksternu USB memoriju uz pomoć EPG-a. Stalno snimanje više TV programa kako bi u svakom trenutku mogli da odaberemo neki od već emitovanih sadržaja teško je i zahtevno realizovati u sopstvenoj režiji. Kabl operatori imaju mogućnosti za realizaciju takavog sistema koji može povećati interakciju i iz osnova promeniti način gledanja televizije. Gledalac je u mogućnost da sadržaj koji se trenutno emituje, za čiji je početak zakasnio (utakmicu, film ili emisiju) pusti iz početka kao i da redom odgleda emisije u nastavcima koje su emitovane prethodnih dana. Operatori koji nude servis odloženog gledanja TV programa su SBB „TV unazad 72h“ u D3 paketima, Kopernikusov Catchup na OTT platformi (koji se ne naplaćuje dodatno) i MTS-ov „72 sata unazad“.\nPovezivanje platformi je trend koji zahvatio gotovo sve operatore koji pružaju usluge praćenja televizijskih programa. Do skoro su kabl operatori svoje usluge mogli da nude samo u mreži koju su sami izgradili ali im je raširenost brzog Interneta omogućila da svoje usluge ponude i na IPTV platformi. Tako su kabl operatori postali i pružaoci IPTV usluga, dok su IPTV operatori morali da prošire svoju ponudu. Konkurencija čini svoje pa korisnici dobijaju nove mogućnosti poput praćenja TV programa na PC računaru ili mobilnom uređaju. Ukoliko smo, na primer, korisnici kablovskog sistema, ponudu našeg operatora moćićemo da pratimo i na PC računaru ili mobilnom telefonu. Ukoliko koristimo IPTV usluge i pratimo TV program na televizoru preko set-top boksa, ista ponuda će nam biti dostupna i preko Android aplikacije na mobilnom telefonu ili tabletu. Kao i u slučajevima sa prethodno opisanim servisima, neki operatori će ove usluge naplaćivati dok će ih neki nuditi džabe. Primenjljivost ovih rešenja zavisi od dostupnosti usluga ali i od maštovitosti korisnika. Ukoliko, na primer, već plaćamo IPTV operatoru za paket koji preko njegovog uređaja gledamo na televizoru, mogućnost dodatnog praćenja preko WEB brouzera ili Android aplikacijom možemo iskoristitii na PC-ju, mobilnom telefonu, tabletu ili dodatnom set-top boksu na drugom TV-u.\nMožemo očekivati da će operatori IPTV i kablovske televizije dalje unapređivati svoje servise i ponudu pa i uređaje koje iznajmljuju svojim korisnicima. Na samim korisnicima je da se upoznaju sa ponudom i servisima operatora ali i mogućnostima televizora i uređaja za prijem. Često prodavci set-top bokseva i televizora ali i tehničari koji instaliraju uređaj prezentuju osnovne funkcije, dok ćemo se sa naprednim upoznati pregledom menija i uputstva za korišćenje.\nPrethodno Prethodni članak: Uređaji za bežični WiFi prijem


SBiH: O spornom članu Zakona o državljanstvu BiH i problemu dvojnog državljanstva - Klix.ba\nSBiH: O spornom članu Zakona o državljanstvu BiH i problemu dvojnog državljanstva\n7.5.2008. u 19:02\nStranka za Bosnu i Hercegovinu (SBiH) osudila je stavove koje su određeni članovi Komisije za vanjske poslove Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH iznijeli tokom susreta sa delegacijom Švicarskog parlamenta u pogledu pitanja dvojnog državljanstva.\nKako se u saopćenju za javnost upućenom iz ove stranke navodi, konstatacija tih dužnosnika da je Bosna i Hercegovina zainteresovana za sklapanje sporazuma o dvojnom državljanstvu sa Švicarskom, prije svega, zadire u isključive ingerencije Predsjedništva BiH za vođenje pregovora za zaključenje međunarodnih ugovora BiH, te, također, predstavlja nastavak diskriminatornog pristupa problemu dvojnog državljanstva.\nSBiH smatra kako se pitanje dvojnog državljanstva može riješavati isključivo ukidanjem člana 17. Zakona o državljanstvu, s obzirom da većina zemalja u kojoj se nalaze protjerani BiH državljani ne dozvoljava sklapanje bilateralnih ugovora o ovom pitanju.\n"Stavljanjem člana 17. van snage, nestala bi potreba za bilateralnim ugovorima, a svi bh. državljani bi ovim potezom bili stavljeni u jednakopravan položaj", navodi se u saopćenju.\nIz SBiH napominju kako je Bosna i Hercegovina jedina zemlja u svijetu koja, kroz član 17. uslovljava pravo na dvojno državljanstvo bilateralnim ugovorima "te da ova praksa predstavlja nastavak politike genocida i etničkog čišćenja".\n"SBiH, stoga, neće dozvoliti potpisivanje bilateralnog ugovora s bilo kojom državom sve dok član 17. ne bude stavljen van snage, čime bi Bosna i Hercegovina pitanje dvojnog državljanstva konačno počela tretirati na način na koji to danas rade sve demokratske zemlje svijeta i koji nam jasno preporučuju OHR, Evropska unija i niz drugih institucija, navodi se u saopćenju.\nDva NATO vojnika ubijena u Afganistanu\n07.05.2008. u 18:54


Izvršni odbor Olimpijskog komiteta Srbije usvojio je konačne liste kandidata za Izvršni i Nadzorni odbor Olimpijskog komiteta Srbije i nakon druge faze izbornog postupka potvrdio kandidaturu Božidara Maljkovića za predsednika. Članovi Izvršnog...\nMaljkovića za predsednika Olimpijskog komiteta podržala 22...\nOlimpijski komitet Srbije (OKS) saopštio je danas da je za funkciju predsednika OKS pristigla kandidatura Božidara Maljkovića, kao i da su njega kandidovala 22 člana tog tela. OKS je naveo da je zaključena prva faza izbornog procesa u kojoj su...\nBEOGRAD - Šampioni sa Igara u Riju, stonoteniserka Borislava Perić-Ranković i strelac Laslo Šuranji, proglašeni su za najbolje sportiste 2016. godine u izboru Paraolimpijskog komiteta Srbije. Na svečanosti u Skupštini Grada za najboljeg trenera...\nNovi statut OKS\nOlimpijski komitet Srbije izmenio je na današnjoj sednici Skupštine statut, tako da sada kandidati za predsednika moraju da ispunjavaju manje uslova. OKS je poslao novu verziju statuta Medjunarodnom olimpijskom komitetu, koji treba da ga verifikuje...\nPotpredsednik Olimpijskog komiteta Srbije Žarko Paspalj, poštujući višegodišnju tradiciju postavio je lovorov venac na spomen ploču ispred Hotela Moskva u kojem je osnovan Srpski olimpijski klub kasnije preimenovan u Olimpijski komitet. Uz...\nTodorov odustao od kandidature\nBEOGRAD - Predsednik Džudo saveza Srbije Ivan Todorov potvrdio je da je odustao od kandidature za predsednika Olimpijskog komiteta Srbije (OKS). "Odustajem od svoje kandidature i nemam nikakav dalji komentar. Odustajem od svega", rekao je Todorov...\nJedini kandidat za predsednika Olimpijskog komiteta Srbije (OKS) na nedavnoj neuspešnoj izbornoj Skupštini Ivica Todorov povukao je kandidaturu i praktično otvorio vrata čuvenom treneru Božidaru Maljkoviću da nasledi Vlada Divca na toj funkciji,...\nNa svečanosti povodom Dana Olimpijskog komiteta Srbije, u Domu narodne Skupštine, najuspešnijim sportistima, timovima i treneru u olimpijskoj 2016-oj godini, uručeni su Trofeji Olimpijskog komiteta. U svom obraćanju zvanicama Predsednik OKS...


AKTIVNOSTI NVU „KLUB VELIKA” | Велика\nPokrenuli sajt biblioteke\nPLAV – Nevladino udruženje „Klub Velika“ saopštilo je da je nakon formiranja biblioteke u Velici, kako kažu, najveće seoske biblioteke u Crnoj Gori, ovih dana pokrenulo i sajt Narodne biblioteke u selu Velika pod Čakorom: www.velikabiblioteka.com.\n– U namjeri da u našem zavičaju stvorimo približne uslove života, kakve imaju stanovnici Crne Gore u razvijenijim sredinama, formiranje biblioteke započeli smo 2014. godine, na godišnjicu osnivanja škole u Velici. „Velika biblioteka“ je, kao dug prema našem zavičaju, nastala slogom svih kojima je u srcu Velika i, zahvaljujući zajedničkim naporima, već je, prema raspoloživim podacima, najveća seoska biblioteka u Crnoj Gori. Posebno smo ponosni na zavičajni dio Biblioteke, u kojem se nalaze knjige autora iz Velike i publikacije u kojima se govori o Velici ili se pominju Veličani i selo- navedno je u saopštenju NVU „Klub Velika”.\nOni se zahvaljuju svim Veličanima koji su pomogli njihovu akciju formiranja biblioteke, a posebnu zahvalnost, kako ističu, upućuju mnogim ljudima koji ne vode porijeklo iz Velike, pa čak ni iz Crne Gore, a odazvale su se pozivu kao i izdavačke kuće i druge institucije i preduzeća iz Crne Gore i Srbije.\n– Očekujemo da će Ministarstvo prosvjete Crne Gore podržati NVO „Klub Velika“ u namjeri da rekonstruišemo zidine stare školske zgrade u Velici u kojoj bi smjestili Narodnu biblioteku i Zavičajni etno-istorijski muzej, u kojima bi se organizovale isključivo aktivnosti koje korespondiraju sa nastavnim procesom u područnom odjeljenju.\nTo je, inače, jedan od prioritetnih zadataka iz dugoročnog programa Kluba Velika, sa udruživanjem poljoprivrednika u „Veliku Kooperativu“ i inicijativom za proglašenje zaštićenog područja – Parka prirode „Čakor“, koje smatramo osnovnim preduslovom za zaustavljanje odliva stanovništva i ukupan razvoj Velike i okolnih sela i plavske opštine u cjelini – poručuju iz NVU Klub Velika.


U Gimnaziji „Stevan Sremac“ otvoren smer za scenske i audio-vizuelne umetnosti (video) - JuGmedia\nOd školske 2021. godine svi koji upisuju srednju školu imaće priliku da pohađaju novo specijalizovano odeljenje za scenske i audio-vizuelne umetnosti u prvoj niškoj gimnaziji „Stevac Sremac“ Niš. Ovo odeljenje namenjeno onima koji su zainteresovani za glumu, režiju, scenario, filmsku i pozorišnu umetnost, fotografiju, snimanje video materijala i montažu.\nJelena Milošević, direktorka gimnazije „Stevan Sremac“ izrazila je zadovoljstvo i kazala da od ove godine i prva niška gimnazija staje u red škola koje imaju ovaj smer.\n„Nešto drugačije, novo i atipično. Od ove godine možemo da se pohvalimo i stanemo u red tih gimnazija koje će imati privilegiju da upisuju nove, mlade kreativce za kojim vapi ova nacija. Gimnazijsko obrazovanje je u bazi, ali su predmeti koncipirani da daju mogućnost da upišemo buduće pozorišne i filmske glumce, reditelje, režisere, dramaturge, scenografe, kreatore video-igrica, montažere, tonce…“ istakla je Miloševićeva.\nKako je navela, predmeti koji se uče na ovom smeru sastojaće se iz velikog broja praktičnih vežbi, tako da će stečene veštine na ovom specijalizovanom odeljenju biti korisne svim učenicima za dalji razvoj i usavršavanje.\nPrijemni ispit, koji se sastoji iz opšteg obrazovanja iz oblasti srpskog jezika, istorije, likovne i muzičke kulture polagaće se 16. maja, a Miloševićeva je dodala da će se na testu naći i otvoreno pitanje koje će iziskivati maštu i kreativnost kandidata.\n„Možda će ono nositi najveći broj bodova, a biće da se dopiše neka priča, da se nešto izmašta ili uradi i verovatno će biti najteže za ocenjivanje. To je upravo ono na čemu se insistira kada je u pitanju ovaj smer. Broj bodova koji nosi test je 240, od čega je prolaznost 120 – toliko treba da urade da bi položili prijemni, ali se konačna rang lista formira kada se saberu rezultati i sa završnog ispita i uspeha koji nose iz škole.“\nPolaganje prijemnog ispita za ovo specijalizovano odeljenje biće 16. maja, dok će se prijave vršiti od 12 do 16. aprila putem portala Ministarstva prosvete, naučnog i tehnološkog obrazovanja. Takođe, svi zainteresovani učenici moći će da pohađaju i besplatnu pripremnu nastavu koja će biti izvedena u aprilu\nDodatne informacije možete pronaći na sajtu škole, a u nastavku pogledajte razgovor Jelene Milošević sa juGmediom.\nPodsetimo, i Gimnazija u Pirotu naredne školske godine, upisaće pored društveno-jezičkog, prirodno -matematičkog i dva specijalizovana odeljenja, bilingvalnog i odeljenja za učenike sa posebnim sposobnostima za računarstvo i informatiku, a Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja odobrilo je pirotskoj Gimnaziji upis odeljenja za učenike sa posebnim sposobnostima za scensku i audio-vizuelnu umetnost za narednu školsku godinu.


Crna Gora: Proizvodnja hrane za osam meseci povećana 4,6 procenata\nRast proizvodnje i povećan plasman proizvoda ostvareni su tokom turističke sezone, što je rezultat bolje povezanosti hotelijera i domaćih proizvođača hrane, saopšteno je iz odbora Komore poljoprivrede i prehrambene industrije (PKCG).\nSekretarka odbora Lidija Rmuš, koja je prezentovala informacije o ekonomskim kretanjima, rekla je da je povećanje proizvodnje i povećanje plasmana proizvoda u turističkoj sezoni delom rezultat realizacije projekata Kupujmo domaće i Domaći ukusi.\n“Turistička ponuda sve više uključuje tradicionalnu gastronomsku ponudu Crne Gore prilikom predstavljanja naše zemlje”, rekla je Rmuš.\nTokom prvih osam meseci ove godine, kupovina i prodaja poljoprivrednih, šumarskih i ribarskih proizvoda iznosila je 23,4 miliona evra i na istom je nivou kao i prošle godine. Do avgusta je otkupljeno 16,1 miliona litara mleka, 3,4 odsto manje, ali proizvodnja svih mlečnih proizvoda se povećala, što pozitivno utiče na finansijske rezultate ovog sektora.\nPrema Monstatu, PKCG je saopštila da je proizvodnja hrane porasla za 4,6 posto u osam meseci, a pića za 8,9 posto.\nTokom sesije ocenjeno je da je najveći problem sa kojim se agrar suočio bio nedostatak konkurentnosti proizvoda. Zato je cilj proizvođača hrane povećati obim proizvodnje i konkurentnost proizvoda, što može omogućiti bolji plasman domaćih proizvoda, a poslovne prepreke sa kojima se suočavaju u poslovanju trebaju biti uklonjene.\nGovoreći o ulaganjima u poljoprivredu koja su završena u tekućoj godini, Rmuš je rekla da je kompanija „Naše voće“ zasadila plantažu jabuka na 15 hektara u Župi – Nikšić i da planira da izgradi plantažu trešanja od pet hektara, ali i nove plantaže jabuka na površini od 15 ha, kao i izgradnju pogona za proizvodnju soka.\n“Ova proizvodnja imaće značajan uticaj na supstituciju uvoza jabuka”, dodala je Rmuš.\nPogon za preradu kapaciteta oko 60 hiljada pršuta gradi se u kompaniji Zrnozit, izgradnja nove klaonice u Mesoprometu, a fabrika za preradu mesa je u završnoj fazi.\nOna je navela da je značajno što je fabrika vode Bjelasica Rada ponovo pokrenula proizvodnju, a u Šavniku je, u okviru kompanije Eko-per Diva, pokrenula novu fabriku za flaširanje. Pušteno je u rad novo skladište za hlađenje od 600 tona u Plantažama.\nU prvih osam meseci uvoz poljoprivredno-prehrambenih proizvoda iznosio je 391 milion evra, a izvoz 28,2 miliona evra, tako da je odnos izvoza i uvoza iznosio 7,2 odsto. Uvoz je porastao za 6,4 posto u odnosu na isti period prošle godine, a izvoz smanjen za šest posto.\nPredsednik odbora Milutin Đuranović rekao je da je pad pokrivenosti uvoza izvozom zabrinjavajući, jer nije beznačajan, pa u narednom periodu mora se još više raditi na jačanju konkurentnosti.\nČlanica odbora Amela Višnjić iz kompanije Višnjić Commerce ukazala je na problem izuzetno visokog uvoza jaja koja se prodaju kao domaća, što stvara probleme poslovnim ljudima.\nBoris Čović iz Bonese zalagao se za veća ulaganja u tehnologiju jer je to skup proizvod i naglasio potrebu za smanjenjem, pa čak i eliminisanjem protekcionizma u svim industrijama.\nNikola Milošević iz Eko-per Diva smatra da treba biti aktivniji u prodaji vode za domaćinstvo u prodavnicama i hotelima.\n“Moramo se boriti da bar 50 procenata vode u prodavnicama bude domaće, što bi povećalo našu proizvodnju za 20 odsto”, rekao je Milošević.\nOn je dodao da se 70 odsto uvozne vode sada prodaje u prodavnicama, a samo 30 odsto u domaćinstvu.\nDa bi se otklonila ograničenja sa kojima se preduzetnici suočavaju u poslu, potrebno je raditi na izmeni nekoliko normativnih akata koji regulišu njihovo poslovanje. To su zakoni o preduzećima, radu, akcizama, porezu na dodatu vrednost, naplati duga i fiskalizaciji.\nNa sednici je ocenjeno da treba nastaviti sa sprovođenjem nacionalne kampanje za kupovinu domaćih proizvoda sa ciljem podizanja svesti potrošača i stvaranja ambijenta za bolje pozicioniranje crnogorskih proizvoda, što će direktno doprineti smanjenju uvoza./ibna


ISTORIČAR DEJAN RISTIĆ: Razbijanje mita o smrti vojvode Bojovića - MediaSfera\nSvakog 19. januara na društvenim mrežama pojavi se tekst koji nas podseti na uzrok smrti vojvode Petra Bojovića, junaka oslobodilačkih i odbrambenih ratova Srbije, oslobodioca Beograda 1918. godine. Istoričar Dejan Ristić napisao je autorski tekst za „Blic“ na tu temu kako bi ukazao na netačnost jednog od najzastupljenijih savremenih srpskim mitova o smrti vojvode Bojovića. Tekst prenosimo u celosti.\nGeneral Petar Bojović (desno) u Solunu 1916.\nOslobođenje Beograda vojvoda je dočekao u svom domu na Vračaru…\nI tu kreće navodni “zaplet”…\nOdakle, onda, ova ta neutemeljena teorija koja se o svakoj godišnjici smrti vojvode Petra Bojovića “svetlosnom brzinom” širi srpskim društvenim mrežama i medijima? Moguće je da se jedan od odgovora na to pitanje nalazi i u rečima Dobrice Ćosića: “Mi lažemo da bismo obmanuli sebe… Lažemo maštovito, stvaralački i inventivno.”\nTagoviDejan Ristić Smrt vojvoda Petar Bojović


Kopač: Emisija SO2 iz termoelektrana u Srbiji šest puta veća od predviđene | EurActiv Serbia\nEmisija sumpor dioksida (SO2) iz termoelektrana u Srbiji je u 2020. bila šest puta veća nego što je predviđeno Nacionalnim planom za smanjenje emisija, koji je usklađen sa Direktivom o velikim ložištima Energetske zajednice (EZ), rekao je doskorašnji direktor Sekretarijata EZ Janez Kopač.\nKopač je u intervjuu za Betu rekao da je takvo "zastrašujuće" stanje emisije štetnih gasova posledica rada termoelektrana bez korišćenja filtera koji su ugrađeni samo u tremoelektrani u "Kostolcu B", ali četiri godine ne rade.\n"Emisije SO2 iz termoelektrana bile su u 2020. šest puta veće nego je to predviđeno Nacionalnim planom smanjenja emisija. Samo emisije iz 'Kostolca B' su skoro dva puta veće od onih koje je vlada odobrila za sve termoelektrane u Srbiji", rekao je Kopač, kome je mandat direktora Sekretarijata EZ istekao pre mesec dana.\nNa pitanje da li je bio upoznat sa stanjem u poslovanju termoektrane "Nikola Tesla" (TENT) u Obrenovcu, Kopač je rekao da ga je raspad sitema pre mesec dana iznenadio, ali da ne zna dovoljno o tome i da ne želi da komentariše sve uzroke.\n"Evropska unija je uvela trgovanje pravima za emisiju štetnih gasova iz termoelektrana na fosilna goriva i industriju, neke druge zemlje su uvele porez i druga plaćanja. Očekujem da će sve zemlje Zapadnog Balkana ići putem EU i uvesti plaćanje prava na emitovanje štetnih gasova, pre svega CO2", rekao je Kopač.\nDodao je da je cena (taksa) prava na emitovanje u EU sada oko 70 evra za tonu CO2, ali da bi ta cena na Zapadnom Balkanu odmah uništila konkurentnost industrije i prouzrokovala socijalne nemire.\nOdluka o tome kako će potrošiti tako sakupljen novac je, kako je rekao Kopač, suvereno pravo Srbije. "Ja sam uvek propagirao potrošnju tog novca za mere energetske efikasnosti, obnovljive izvore energije, za tranziciju regija s rudnicima uglja", rekao je Kopač.\n"Preračunaće se koliko je uglja prosečno u nekom proizvodu, a proizvod je i električna energija i obračunaće se cena za emisije koje bi inače plaćao neki proizvođač istog proizvoda unutar EU na takvu prosečnu vrednost uglja", objasnio je Kopač.\nOdgovarajući na pitanje da li je Srbija ispunila sve obaveze koje je od nje zahtevala EZ za vreme njegovog mandata, Kopač je rekao da Srbija nije odgovorila pozitivno na te zahteve i da još nije uspešno završeno razdvajanje delatnosti u "Srbijagasu", filteri u termoelektranama još nisu ugrađeni, a da ima i drugih problema.\nNa pitanje kada će se završiti energetska kriza, Kopač je rekao da je "pitanje šta je kriza". "Energija je bila nenormalno jeftina i to nije moglo dugo da traje. Pored toga ceo svet ide u tranziciju, ka dekarbonizaciji. To je ogroman tehnološki pokret, a ne kriza. Neko to mora da plaća. Sve se to odražava u ceni energije", rekao je Kopač.\nTo će, prema njegovim rečima, morati da se reflektuje i na cenu struje za domaćinstva u Srbiji jer je sada daleko ispod troškova za proizvodnju. "Razumem, da je to politički osetljivo za sve, posebno pre izbora", rekao je Kopač.\n"Uzroci su mnogobrojni. Počelo je trgovinskim ratom između Kine i Australije i nestašicom uglja u Kini, što je političkog karaktera. Svoj doprinos su imale i cene kupona (takse) za emisije CO2, na koje utiče Evropska komisija, što je opet političkog karaktera. Rusija je iskoristila svoju šansu za dalji pritisak na Ukrajinu i EU i to je opet politika", rekao je Kopač.\nDodao je da je bilo i "normalnih" tržišnih faktora, među kojima je pre svega, oporavak industrije posle pandemije u celom svetu.\n"Kina i Indija prelaze sa uglja na gas. To su ogromne zemlje i potražnja za gasom je zbog toga ogromna. Gas je postao globalni produkt i utiče na sve", rekao je Kopač.\n"Zbog toga će siromašni biti još siromašniji, a bogati još bogatiji. Ali jedini pobednici na duge staze će biti zemlje koje neće više zavisiti od uvoza nafte i gasa, pa ni od uglja, koji polako odlazi u prošlost zbog procesa dekarbonizacije. Sad je vreme za intenzivne investicije u obnovljive izvore energije i u mere energetske efikasnosti", rekao je Kopač.


CIK BiH odbio prigovore PDP-a i SNSD-a zbog jezika mržnje na skupu u Čelincu\n08:00 Dječak Miloš ima poruku, kako izdržati težak život (VIDEO)\n07:00 Horoskop za danas: Vodolija demotiviše sve oko sebe\n00:50 Subotički gigant "29. novembar" ugašen poslije 134 godine postojanja\n19. sep 2018 721\nCentralna izborna komisija (CIK) BiH danas je u Sarajevu odbila kao neosnovan prigovor PDP-a protiv SNSD-a zbog jezika mržnje na javnom skupu u Čelincu.\nRazmatrajući prigovor i na osnovu izjašnjenja SNSD-a, zaključeno je da nije riječ o jeziku mržnje kako to definiše Izborni zakon BiH, te da verbalni sukob i ostala dešavanja do kojih je tada došlo nisu u nadležnosti CIK-a.\nOdbijen je i prigovor SNSD-a protiv PDP-a za kršenje Izbornog zakona.\nSNSD je podnio prigovor protiv PDP-a jer je prije početka izborne kampanje, odnosno u vremenu kada to nije dozvoljeno, izvrišio plaćeno oglašavanje lijepljenjem bilborda ili plakata.\nCIK je tražio izjavu PDP-a o navodima iz prigovora, na osnovu koje je utvrdio da ta stranka nije izvršila prekršaj jer je ugovor koji je sklopljen sa firmom koja će za njih raditi oglašavanje stupio na snagu 7. septembra, prvog dana izborne kampanje.\nTo što je firma plakate lijepila veče ranije, obrazložio je CIK, ne može se pripisati PDP-u, zbog čega je prigovor SNSD-a jednoglasno odbijen kao neosnovan jer se ne može utvrditi krivica političkog subjekta.\nTagovi: cik bih politika celinac SNSD PDP\nGrađani Sprske ove godine će za nabavku odlikovanja platiti 115.204 KM\nNa sjednicu VSTS stigla koverta sa 200 KM\nDječak Miloš ima poruku, kako izdržati težak život (VIDEO)\nvremenska prognoza recept dana zdravlje bih djeca horoskop


VOZAČI OPREZ: Pojačana kontrola brzine kretanja vozila do 22. aprila - Naslovi.net vesti\nNiške vesti ponedeljak, 16. april 2018.\n28 država članica Evropske unije, zatim Švajcarska, Norveška, Srbija i Gruzija, sprovešće pojačanu kontrolu brzine kretanja vozila na putevima, saopštilo je Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije. Ova kontrola vozača i vozila, podrazumeva i obavezni alkotest za vozače, a prilikom zaustavljanja... »\nPripadnici Uprave saobraćajne policije od danas do 22. aprila sprovešće pojačanu kontrolu brzine kretanja vozila. Analize pokazuju da je svaki treći saobraćajni prekršaj u Srbiji prekoračenje dozvoljene brzine kretanja vozila. Svaka kontrola vozača, odnosno vozila, podrazumeva i obavezno... »\nInfoKG ponedeljak, 16. april 2018.\nAkcija pojačane kontrole brzine kretanja vozila biće organizovana od danas do 22. aprila i u Kragujevcu. Kontrola podrazumeva i alkotestiranje vozača, kao i korišćenje sigurnosnih pojaseva. Ova akcija se organizuje u 32 države koje su članice međunarodne organizacije TISPOL (Mreža saobraćajnih... »\niKragujevac ponedeljak, 16. april 2018.\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Uprave saobraćajne policije, sprovešće od danas do 22. aprila pojačanu kontrolu brzine kretanja vozila. Ova akcija će početi u svim državama članicama međunarodne organizacije TISPOL... »


Dodik: Džaferović ne može biti na čelu parlamenta – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nDodik: Džaferović ne može biti na čelu parlamenta\nDodik, koji je i lider SNSD-a, napomenuo je da je nesumnjivo da je Džaferović tokom rata bio načelnik Centra bezbjednosti Zenica na čijem području su se desili mnogi zločini i snosi komandnu odgovornost za to.\n“Mi, kao partija, nećemo odustati od njegove smjene i ako on ne bude smijenjen mi ćemo svaki put izlaziti sa sjednica parlamenta”, rekao je Dodik za OBN televiziju, dodavši da u SDA postoje ljudi koji mogu biti na čelu parlamenta BiH, a nemaju nikakve mrlje iz rata.\nDodik je naglasio da je očito da se ovako na scenu vraćaju ratni kadrovi SDA, što može biti opasno i za BiH.\nPrema njegovim riječima, u BiH je više od 3.000 ljudi koji su evidentirani kao “spavači” koji mogu da izvrše teroristički akt i ima oko 350 onih koji se na prostoru Bliskog istoka bore na strani islamskih radikalnih pokreta.\nDodik je istakao da političko Sarajevo želi samo političke podanike, a ne partnere, te upozorio da od ovakve BiH niko nema koristi – ni Republika Srpska niti Bošnjaci, već samo navodni strani stručnjaci.\nGovoreći o ekonomiji u BiH, Dodik je istakao da su sve banke koje imaju potencijal – strane banke, da one određuju kamatnu stopu, a da političari iz Evrope ne dođu sa prijedlogom za smanjenje te kamatne stope.\n“Mi imamo 105 odsto devizno pokriće za emisiju KM. Ko odlučuje o tome? Ne mi, nego stranci”, rekao je Dodik, napomenuvši da je tražio da bude zaštićena domaća proizvodnja, ali da nije imao podršku.\nDodik je rekao da će u Srpskoj biti pokušano “osposobljavanje i jačanje jedne banke u državnom vlasništvu da bi se moglo uticati na kamatnu politiku”.\nOn je naglasio da bi bilo logično smanjenje stope PDV-a za 10 odsto za hranu, za lijekove, dječiju garderobu, a drugu povećati na 22 odsto, i da će SNSD glasati za to ako bude na dnevnom redu u parlamentu BiH.\n“To bi moglo dovesti do stabilazacije u jednom dijelu i javnih finansija, treba se usmjeriti ka monetarnoj politici”, ocijenio je Dodik.\nOn je naglasio da je spreman da se “zatvore granice” i zaštiti domaća proizvodnja, jer Evropa pokušava da upravlja BiH, iako još nije u EU.\n“Sve vlasti u BiH od rata bile su taoci koncepta međunarodne zajednice koja je gurala sve u privatizaciju, što se pokazalo katastrofalno”, podsjetio je Dodik.\nGovoreći o ruskom kreditu, Dodik je istakao da su provedene procedure, ruska banka je dobila nalog, a Vlada Ruske Federacije je planirala ta sredstva u budžetu i od toga se ne odustaje.\n“To dugoročno može stabilizovati Republiku Srpsku”, istakao je Dodik. prenose agencije.\nUskoro u prodaji model patika iz filma „Povratak u budućnost“


Osuđivani diler drogom dobio novu zatvorsku kaznu\nOsuđivanom dileru drogom Radovu Šestoviću (39) Viši sud izrekao je novu zatvorsku kaznu od šest i po godina, zbog preprodaje droge i sprečavanja službenog lica u obavljanju poslova bezbednosti.\nŠestović je pre tačno deset godina, pred tadašnjim Okružnim sudom, bio osuđen na sedam i po godina zatvora zbog dilovanja heroina, a tu presudu tada je potvrdio Vrhovni sud Srbije.\nGodinu dana ranije, Šestoviću je u centru Valjeva zapaljen mercedes.\nNa novu nepravosnažnu presudu Višeg suda, Šestović i viši tužilac imaju pravo žalbe Apelacionom sudu u Beogradu.\nFILMSKA PRIČA SRPSKOG NARKO-BOSA Njegovoj "muli" SEKLI UŠI, policija ubacila čoveka u njegov klan, a sada je osuđen zbog DROGE VREDNE 5 MILIONA\nBACALI KEGLE Zatvorske i uslovne kazne zbog ilegalnog klađenja