Vreme 1112 - Novi Sad: Ulaze se vise nego ikad\nUlaže se više nego ikad\n"Uveli smo stimulanse za sve vrste uplata, bilo da je reč o zakupnini za objekte u vlasništvu Grada ili o isplati drugih dažbina Gradu. Danas u Novom Sadu imamo ozbiljne investicije. Samo su mala i srednja preduzeća u prethodnom periodu investirala preko sto miliona evra u svoje objekte", kaže Igor Pavličić\nPrilog "Gradovi i opštine – vodič za investitore" pripremili: Sanja Zrnić, Đurđica Bogosavljević i Aleksandar Aleksić. Fotografije: Milovan Milenković i Ivan Šepić\nIzgradnjom novih bulevara i potpunom revitalizacijom komunalne, optičke i saobraćajne infrastrukture, potpuno je izmenjena slika Novog Sada. Pored poboljšanja opštih uslova za život i benefita kao što su rasterećenje saobraćaja i bolja povezanost gradskih naselja, istovremeno se otvara ogroman prostor za izgradnju i razvoj ovog grada, odnosno za novu privrednu zonu koja će biti garant daljeg napredovanja. O životu u Novom Sadu u poslednjih par godina i ekonomskom razvoju ovog grada, razgovaramo sa gradonačelnikom Igorom Pavličićem.\n"VREME": Da bi se privukli investitori, neophodno je da im gradovi i opštine obezbede određene beneficije za poslovanje. Kakve olakšice nudi Novi Sad potencijalnim ulagačima?\nIGOR PAVLIČIĆ: Grad je doneo niz mera da pospeši investiranje, bilo domaće ili strano, kako za mala i srednja tako i za velika preduzeća. Doneli smo odluku da svako ko investira preko milion evra i zapošljava 50 i više radnika, može da se obrati Gradskom veću za umanjenje komunalnog opremanja do 50 odsto, a nedavno smo doneli odluku da svako ko ulaže u IT sektor i otvara nova radna mesta može da ostvari popust u iznosu od čak 90 odsto. Za nas je veoma ohrabrujuća vest da je nedavno u našem gradu otvoren razvojni centar softverske IT kompanije "Telvent DMS" iz Novog Sada. "Telvent DMS" u ovom trenutku ima preko 520 zaposlenih vrhunskih stručnjaka, oko 100 saradnika sa Fakulteta tehničkih nauka i preko 250 mladih stipendista. DMS softver se danas instalira na svih šest kontinenata. Više od dvesta miliona ljudi u svetu, u preko sto distributivnih kompanija, uspešno koristi ovaj srpski proizvod za optimizaciju rada svojih električnih distributivnih mreža. Reč je o investiciji od 100 miliona evra koja je plod naše pameti. Ta investicija otvara prostor za zapošljavanje 10.000 novih mladih stručnjaka, koji dobijaju priliku da se profesionalno ostvare u svojoj zemlji i svom gradu. Prepoznajući značaj komunikacije i novih tehnologija za poboljšanje poslovnog ambijenta i pokretanje privrede, mi smo optičku infrastrukturu proglasili javnom delatnošću. Poslove na izgradnji i unapređivanju optičke mreže poverili smo JKP-u "Informatika". Nedavno smo otišli i korak dalje, pa je to preduzeće na pragu potpisivanja ugovora sa privatnim partnerom, koji će omogućiti da Novi Sad u potpunosti bude pokriven optičkom mrežom, čime će brojne usluge biti dostupne građanima, ali prevashodno poslovnim kompanijama. To polako postaje najvažniji resurs iz kojeg se puni budžet našeg Grada.\nDa li su gradsko zemljište i infrastruktura prilagođeni potrebama investitora?\nNa potezu Rimskih šančeva, na preko četiri hektara komunalno opremljenog zemljišta, završavamo izgradnju multifunkcionalnih objekata, to jest hala, gde planiramo da izgradimo preko 50.000 kvadratnih metara poslovnog prostora za mala i srednja preduzeća, koji ćemo ponuditi pod povlašćenim uslovima. Ono što nam najviše fali jeste lokacija uz auto-put, koju nismo do sada imali jer grad nema veće parcele zemljišta koje može da ponudi za industrijsku zonu. Sada privodimo kraju prebacivanje vlasništva i plansko regulisanje jedne takve lokacije, ali je to pitanje koje rešavamo skoro tri godine.\nNa koji način mislite da podstaknete zapošljavanje i koji investitori otvaraju najviše radnih mesta?\nPrvenstveno tako što finansiramo pripravnike u prvoj godini njihovog radnog angažovanja, plaćajući poreze, doprinose i plate, čime olakšavamo i privredni razvoj. Uveli smo stimulanse za svaku vrstu uplata, bilo da je reč o zakupnini za objekte u vlasništvu Grada ili o isplati drugih dažbina Gradu. Danas u Novom Sadu imamo ozbiljne investicije. Samo mala i srednja preduzeća su u prethodnom periodu investirala preko sto miliona evra u svoje objekte, a firme poput "Viskofan grupe" preko 45 miliona evra. "Big CEE" je uložio oko 40 miliona evra u prvoj fazi, "Heineken United Serbian Breweries" 15 miliona evra, a "Danubius" preko 7 miliona evra. Tu su i velika ulaganja u IT sektor. Firme "Spid NS" i "FeniksBus" su iz Beograda, odnosno Slovenije, premestile svoje poslovanje u Novi Sad i revitalizovale stari objekat Hemijske industrije Novi Sad, koji je 10 godina bio van funkcije. Na površini od četiri hektara napravljen je terminal za naftne derivate koji će po završetku već započetih radova moći da skladišti 12 miliona litara raznih derivata. Terminal je po svim evropskim standardima, uz poštovanje uslova zaštite životne sredine, a zahvaljujući ažurnosti gradske uprave, otvoren veoma brzo. Plan je da do kraja godine firma zaposli još tridesetak ljudi. U "FeniksBusu" preko 50 posto materijala uloženog u proizvodnju je domaćeg porekla, a prva tri prototipa minibuseva namenjena su inostranom tržištu. Trenutno je u ovoj firmi zaposleno 14 radnika, a očekivano potraživanje glavnih izvoznih tržišta, kao i deo proizvodnje koji će se plasirati u Srbiji, trebalo bi da omogući proizvodnju do deset autobusa mesečno, što bi dovelo do zapošljavanja novih radnika u ovoj firmi.\nOčekujete li dolazak novih investitora?\nU aprilu ove godine potpisana su, ili se potpisuju, tri ugovora, približne vrednosti od 500 miliona evra. "Telvent DMS" ulaže preko 100 miliona evra, ugovor koji će potpisati JKP "Informatika" vredan je 70 miliona evra, a ugovor u vezi sa izgradnjom Termoelektrane – toplane Novi Sad, čak 320 miliona evra. Sa investicijama koje su već ostvarene imamo najveći investicioni ciklus u Novom Sadu do sada.\nDeseti u Evropi\nSpremni za razvijanje industrije\nPoznat po preduzetničkom duhu


Vučić: Tražimo alternativu ruskom gasu, a ne Evropskoj uniji | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tVučić: Tražimo alternativu ruskom gasu, a ne Evropskoj uniji\nVučić: Tražimo alternativu ruskom gasu, a ne Evropskoj uniji\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da Srbija traži alternativu ruskom gasu, ali da to ne znači stratešku opredeljenost za priključenje Evropskoj uniji.\n„Meni je svejedno da li energija dolazi sa Novog Zelanda ili Makedonije, ili bilo gde drugo. Potreban mi je gas po dobroj ceni“, rekao je premijer u intervjuu za Noje Ciriher Cajtung, i istakao da za Srbiju to nije nikakva geopolitička igra, već igra za preživljavanje.\nOn je, na konstataciju da je predsednik Rusije Vladimir Putin iznenada obustavio izgradnju gasovoda Južni tok, objasnio da je time bio „iznenađen i zapanjen“.\n„Čuli smo o tome tek kada je Putin bio u Turskoj, ali ne i ranije“, objasnio je premijer dodajući da Srbija nije zadovoljna ovom odlukom, jer investira sopstveni novac, a potreban joj je gas.\nAnaliziraju se sve opcije: „Zbog toga razgovaramo sa Amerikancima, Rusima i drugima“, naglasio je Vučić.\nOn je objasnio da Srbija neće napuštati put ka Briselu, ali naravno želi da sačuva i tradicionalno dobre odnose sa Rusijom.\nTo, kako kaže, ne znači da Srbija traži alternativnu rutu, već ostaje na kursu prema EU i – „tačka“.\nNa pitanje da li se ponekad oseća kao da je na čelu Grčke, imjući u vidu visok deficit budžeta, da javna preduzeća gomilaju gubitke, a privredni rast stagnira, kazao da taj osećaj može biti sličan, ali da je Srbija krenula potpuno drugim putem.\nOn je ukazao da je Srbija izmenila Zakon o radu, usvojila novi Zakon o privatizaciji, smanjila plate u administraciji i penzije, što su, kako je dodao, bile bolne mere.\n„Međutim kao prva zemlja jugoistočne Evrope sprovodimo fiskalnu konsolidaciju bez pritiska spolja. Zbog toga smo sa MMF-om mogli da sklopimo sporazum, a to nagrađuju i investitori“, poručio je Vučić.\nGovoreći o privatizaciji, Vučić je kazao da je glavni problem što se radi pretežno o bankrotiranim fabrikama i preduzećima.\n„I pored toga su zaposleni godinama dobijali plate, a za to ništa nisu pružali. Međutim postoje privredne grane, kao što su telekomunikacije, koje bude veće interesovanje“, uveren je Vučić, dodajući da je i dalje cilj okončanje privatizacija do kraja godine.\n„Ili ćemo naći nekog ko će kupiti preduzeća i učiniti ih profitabilnim ili će ona biti likvidirana“, naglasio je Vučić.\nStabilnost je ključna reč moje politike\nVučić je prvi put je potpuno uveren da će Srbija biti 29. članica Evropske unije, ukazuje da nije pitanje hoće li Zagreb uticati na naš put u EU, već naša zajednička budućnost, te ističe da je stabilnost ključna reč njegove poluitike.\nSrbija je odlučno na kursu ka EU, rekao je premijer i dodao da će Srbija obaviti svoje zadatke, i da će na tom putu napredovati.\nNa pitanje da li očekuje da će Zagreb podržati pristupni proces Srbije EU Vučić je naglasio da nikada ne kritikuje susedne zemlje.\n„Susede Srbije vidim kao stranu sa kojom moram da se suočim. I pored pojedinih nesuglasica posleđih meseci moramo da poboljšamo naš odnos. Ne brinem se zbog uticaja Zagreba na naš put u EU, već zbog naše zajedničke budućnosti“, kazao je premijer.\nOn je podvukao da primenjuje strategiju nereagovanja na provokacije.\nVučić je primetio da su srpski novinari nedavno želeli da izvuku njegov stav o tome što je hrvatska predsednica Kolinda Grabar-Kitarović rekla da su svi Srbi u Hrvatskoj Hrvati:\n„Treba joj dati nešto vremena. Ona je tek nedavno izabarana. Mi se ne suzdržavamo zato što smo slabi ili uplašeni, već ćutimo zato što nam je stalo do stabilnosti na Zapadnom Balkanu. Stabilnost je ključna reč moje politike“, podvukao je Vučić.\nŠto se Kosova tiče, podsetio je, pokrenut je dijalog, Srbija je napravila mnoge kompromise kojima stanovništvo Srbije nije uvek zadovoljno, ali je to činjeno na najbolji mogući način, kako bi se život i bezbednost srpske manjine na Kosovu štitili, i Srbiji omogucio put u EU.\n„Međutim, nismo spremni da Kosovo priznamo kako nezavisnu državu. Nadam se da Brisel ne očekuje samo ustupke od Srbije“, naglasio je Vučić dodajući da nije mišljenja da je Kosovo de fakto nezavisno.\n„Srpsko-albanski odnos je od velikog značaja za zapadni Balkan, ali nije najveći problem regiona“, podvukao je premijer dodajući da se radi o stvarima koje nemaju dirketne veze sa Srbijom.\nKako je dodao, druge zemlje u regionu, ne navodeći na koje misli, imaju veće probleme.\nVučić je ponovio da Srbija bezuslovno podržava teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine, i da je RS deo Bosne.\n„To je rekao i predsednik RS Milorad Dodik, i to ne samo jednom, već deset puta. I kako znate ja sam kao prvu posetu inostranstvu otišao u Sarajevo“, podsetio je on.\nAleksandar VučićMakedonijeMilorad DodikpreživljavanjestanovništvotelekomunikacijevestiVladimir PutinZapadni Balkan\nLepša strana života: Znate li koje ste voće po horoskopu?


Stroge procedure u "Hemofarmovom" pogonu\nDirektorka RFZO Sanja Radojević Škodrić kaže da je plan da se prozvodnja odvija u dve faze:\n- Prva faza, koja obuhvata punjenje i pakovanje uvezene supstance, počeće već u martu i aprilu. Druga faza, odnosno celokupan proces i proizvodnja aktivne supstance, radiće se u novoj fabrici krajem sledeće godine. Ne čekamo izgradnju fabrike, već smo krenuli sa punjenjem u "Hemofarmu", gde će se puniti do otvaranja nove fabrike - kaže Radojević Škodrić.\n"Sinofarmova" vakcina prvo će se proizvoditi za Srbiju, a zatim i za izvoz u region i ostale zemlje.\n- Veliki proizvođači vakcina ne biraju partnere tek tako. "Sinofarm" je prepoznao Srbiju kao sigurnu zemlju za proizvodnju podjednako kvalitetne, bezbedne i efikasne vakcine kao što je ona koju i sami proizvode. Veoma smo ponosni na izgradnju fabrike vakcina u Srbiji. U toj fabrici će se sada proizvoditi antikovid vakcine, ali kapaciteti su predviđeni i za druge vakcine, ili i za proširenje kapaciteta - objasnila je direktorka RFZO.\nSopstvena proizvodnja vakcina, a u "Torlaku" se već radi antikovid cepivo po ruskoj tehnologiji, velika je prednost za svaku zemlju u vreme pandemije.\n- Kada imate sopstvenu, domaću proizvodnju, vi ste osigurali svoju državu ne samo za dovoljne količine vakcina, već i to da ćete moći brzo da proizvodite. Vidimo da se u vrlo kratkim vremenskim periodima javljaju novi sojevi i zato je važno da imate domaću proizvodnju, kako biste je prilagodili novim sojevima, a ne da čekate i zavisite od drugih proizvođača - kaže Sanja Radojević Škodrić.\nSrbija sve vreme ima dovoljno antikovid vakcina, koje je obezbedila pre nego zemlje EU, ali strategija je da se što više oslanjamo na sopstvene resurse, jer niko ne zna kako će se odvijati pandemija.\nSituacija je sada mirnija u našoj zemlji: u petak je potvrđen 1.801 novi slučaj infekcije, dok je 45 osoba preminulo od posledica kovida, ali ni najveći optimisti ne veruju da je ovo poslednji epidemijski talas. Sve je izvesnije i da se sa trećom dozom ne završava imunizacija i da će morati da se nastavi sa revakcinacijom.\nPRIJAVA PRE DOLASKA IZ AFRIKE\nDRŽAVLJANI Srbije i stranci koji u Srbiju ulaze iz sedam južnoafričkih država ili su u njima boravili u prethodnih 14 dana, najmanje 48 sati ranije moraju da naprave prijavu dolaska putem sajta www.e-zdravlje.gov.rs. Uputstva Instituta "Batut" objavljena su i na sajtu Ministarstva spoljnih poslova, a važe za dolaske iz Južnoafričke Republike, Bocvane, Zimbabvea, Namibije, Lesota, Mozambika i Malavija. Uslovi za ulazak su negativan PCR, potvrda o vakcinaciji ili preležanom kovidu, ali i sa tim svi moraju 14 dana u karantin sa obaveznim testiranjem.\nVAKCINACIJA I U "IKEI": Građanima su na tom punktu na raspolaganju Sinofarm i Fajzer\n01. 12. 2021. u 12:09\nDETALJNO: Gde može da se putuje sa "kineskom" vakcinom "Sinofarm"\n25. 11. 2021. u 14:53\nVUČIĆ: Ponosan sam što nećemo morati da čekamo na tuđe vakcine!\n09. 09. 2021. u 21:25\nSinofarm vakcina vakcina sinofarm Hemofarm


MUP će razmotriti inicijativu za osnivanje CJB Foča | 058.ba\nSRNA - 16. septembra 2013.\t058.ba\nFOČA – Ministar unutrašnjih poslova Republike Srpske Radislav Jovičić izjavio je danas da će MUP razmotriti inicijativu za ponovno otvaranje Centra javne bezbjednosti /CJB/ Foča.\n„Kada dobijemo inicijativu, razmotrićemo je i prema ukazanoj potrebi dati Vladi Srpske na usvajanje“, rekao je Jovičić novinarima nakon sastanka sa sa načelnikm opštine Foča Radisavom Mašićem.\nJovičić je naveo da će ovu inicijativu MUP razmotriti i prilagoditi sistematizaciji, a ukoliko se za to ukaže potreba, biće otvoren Centar javne bezbjednosti Foča.\nOn je naglasio da je na sastanku konstatovano da je bezbjednosna situacija na području opštine Foča zadovoljavajuća, ali da, ipak, uvijek ima prostora da bude još bolja.\nJovičić je dodao da će MUP uraditi novu sistematizaciju radnih mjesta i da je prihvaćena inicijativu opštine Foča da se na Tjentištu otvori stanično odjeljenje policije.\n„Načelnik Mašić nas je informisao da će u Nacionalnom parku `Sutjeska` uslijediti projekti, te da je povećan obim saobraćaja zbog otvaranja tunela Čemerno. Naša obaveza je da doprinesemo što povoljnijim bezbjednosnim uslovima na Tjentištu“, istakao je Jovičić.\nNačelnik opštine Foča upoznao je Jovičića, načelnika CJB Istočno Sarajeva Radenka Vasiljevića i načelnika Stanice javne bezbjednosti Foča Velemira Kostovića sa potrebom otvaranja staničnih policijskih odjeljenja u Čelebićima i uz granični pojas sa Crnom Gorom.\n„Upoznao sa ministra i njegove saradnike i o potrebi ponovnog otvaranja Centra javne bezbjednosti Foča, koji bi operativno djelovao u šest opština Gornjeg Podrinja“, naglasio je Mašić.\nJovičić je posjetio i Stanicu javne bezbjednosti Foča, a obećao je da će opremu koju treba da nabavi MUP dobiti i ovdašnji policijski službenici.\nOznake: ministar, MUP, Radislav Jovičić


USKORO DEPONIJA GRAĐEVINSKOG OTPADA – Radio Herceg Novi\n20. Novembar, 2019 4:59 am\nHomeDruštvoUSKORO DEPONIJA GRAĐEVINSKOG OTPADA\nprije 2 godine nema komentaraDanijela Djurovićdeponija građevinskog otpadaSO Herceg Novi\nNa području hercegnovske opštine tokom 2017. godine inspekcijskim nadzorom je evidentirano sedam deponija građevinskog otpada koje nemaju odobrenje nadležnog organa.\nTri nelegalne deponije su na području Sutorine a četiri na Kamenom.\nPremda se za odlaganje ove vrste otpada koriste prostori u mjesnoj zajednici Kameno i na privatnim parcelama, opština Herceg Novi do sada nije niti jednom svojom odlukom definisala lokaciju za odlaganje građevinskog otpada.\n-Kako bi prevazišli postojeće stanje preduzeli smo određene korake, pa će na dnevnom redu sledeće sjednice Skupštine opštine biti odluka o privremenom rješenju, najduže na dvije godine, u skladu sa Zakonom o upravljanju otpadom. Predlogom odluke planira se odlaganje građevinskog otpada neposredno uz privremeno skladište komunalnog otpada Tisove grede-kazala je potpredsjednica opštine Danijela Đurović.\nObjašnjava i da je, u skladu sa Lokalnim planom upravljanja otpadom za period 2016-2020 godine, koji je usvojila Skupština opštine Herceg Novi i na koji je data saglasnost resornog ministarstva, planirana izgradnja deponije građevinskog otpada u periodu 2018-2019.godine.\n-Prema Planu, nosioci aktivnosti su Opština Herceg Novi i preduzeće „Komunalno-stambeno“. Ukupna investiciona vrijednost iznosi 340.000 eura, a kao osnovni izvor sredstava planiran je kapitalni budžet Opštine Herceg Novi-kazala je Đurović.\nNacrtom Prostorno urbanističkog plana jedna od varijanti za buduću lokaciju deponije građevinskog i inertnog otpada je parcela Opštine Herceg Novi na Sitnici, a razmatra se i lokacija Rupe.\n-Takođe, PUP ostavlja mogućnost da se na budućoj lokaciji pored odlaganja inertnog otpada vrši i reciklaža građevinskog otpada. Za ovu investiciju otvorena je mogućnost realizacije kroz javno-privatnog partnerstvo- objašnjava Đurović.\nTokom prošle godine izdato je devet prekršajnih naloga za nelegalno deponovanje građevinskog otpada, shodno Odluci o održavanju čistoće ili Odluci o komunalnom redu. Do sada je uočeno više lokacija na kojima se odlaže građevinski otpad, koje su na privatnom zemljištu i nemaju saglasnost nadležnih organa. Kazna za deponovanje građevinskog i drugog materijala suprotno odluci iznosi za pravno lice od 100 do 1500 eura, za preduzetnika od 30 do 250 eura, a za fizičko lice od 10 do 100 eura. Kada se radi o deponovanju na privatnoj svojini primjenjuje se Odluka o održavanju čistoće i kazne su u rasponu od 150 do 1500 eura za pravno lice, a za fizičko lice od 20 do 1000 eura.\nTagovi:Danijela Djurovićdeponija građevinskog otpadaSO Herceg Novi


Posle sedam godina počinje Prva liga Srbije - BasketballSphere\nPosle sedam godina počinje Prva liga Srbije\nTakmičenje u Prvoj ligi Srbije u košarci u kolicima, posle sedam godina pauze, počeće u subotu, 9. novembra, turnirom “Trofej Paraćina”. Na ovom turniru će učestvovati četiri ekipe – uz domaćina Tigra iz Paraćina, prvoligaši KKK Singidunum iz Beograda, KKK Despot iz Beograda, KKK Nais iz Niša.\nPrva Liga Srbije ove godine sastavljena je od četiri tima iz Srbije, ali će se u njoj takmičiti i gosti iz Bijeljine koji su izrazili želju da svoj mladi tim “kale” kroz PLS. Liga će ove sezone biti igrana po turnirima, na kojima će se odigravati po četiri utakmice, odnosno dva kola, dok će jedna ekipa uvek biti slobodna.\nTurnir “Trofej Paraćina” , koji počinje u subotu u 10 časova, u dvorani “Sportskog centra” , otvoriće igrači Singidunuma i Naisa, dok je drugi par biti Tigar iz Paraćina, kao domaćin turnira koji za sada nije član PLS, i Despot.\nJedan od najiskusnijih srpskih igrača, član Singidunuma i kapiten reprezentacije, Željko Ćirković istakao je da se veoma raduje startu PLS i ponovnom okupljanju čak oet ekipa što će ligi doneti još veći kvalitet.\n– Očekujem da se na našim utakmicama pojave osobe koje žele da se oprobaju u ovom najatraktivnijem sportu osoba sa invaliditetom. Liga će svakako imati i takmičarski karakter, ali omasovljavanje ovog sporta je prioritet svima nama, zajedno sa ljudima iz SKKS-a, koji su i pokrenuli čitavu ideju. Samo da podsetim da je Srbija uspela da osvoji srebrnu medalju na EP u Sofiji i da je to bio “okidač” da zajedničkim snagama uskočimo u ovaj projekat. Znamo da će biti i određenih poteškoća ali sam uveren da ćemo i njih savladati – rekao je Ćirković.\nGeneralni sekretar SKKS Mladen Pajević je istakao da je želja Saveza bila da ligu igra šest ekipa, ali da je problem isključivo u fondu igrača, tako da nažalost Tigar, domaćin subotnjeg turnira, neće za sada moći da se pridruži u ovom projektu.\n– Ipak liga sa pet ekipa je do pre samo šest meseci bila daleki san, ali evo nas na korak od početka. Kao na svakom početku nečeg dobrog i za nas veoma važnog, napravili smo novi logo lige koji je danas pri put pred očima javnosti i verujemo da će ljudima postati prepoznatljiv – dodao je Pajević.\nPo sadašnjem planu, trebalo bi da budu organizovani turniri i u Nišu, Beogradu, Apatinu, Bijeljini, Valjevu, a u opciji su i Novi Sad i Zrenjanin.\nPrva liga Srbije u košarci u kolicima poziva sve zainteresovane, ne samo osobe sa invaliditetom, da dođu i pogledaju sport koji nisu imali prilike da gledaju i u uživaju u njegovoj dinamičnosti i lepoti.\nKošarkašice Srbije 7. na svetu\nRebrača do ličnog rekorda, Koprivica do prvih studentskih poena


UN: Ruske snage ne mogu na Golan\nUN: Ruske snage ne mogu na Golan\nUjedinje nacije su saopštile da ne mogu da prihvate ponudu Rusije da njeni mirotvorci zamene austrijske na Golanskoj visoravni zbog sporazuma koji postoji između Izraela i Sirije, a kojim je zabranjeno stalnim članicama Saveta bezbednosti UN da učestvuju u posmatračkoj misiji na Golanu.\nUN su izrazile zahvalnost zbog jučerašnje ponude Rusije koju je izneo ruski predsednik Vladimir Putin, nakon što je Austrija saopštila da će povući oko 380 svojih vojnika sa Golanske visoravni zbog intenziviranja sukoba između sirijskih snaga i pobunjenika u pograničnom području, preneo je Rojters.\nPortparol UN Martin Nesirski izjavio je da je u ovom trenutku za svetsku ogranizaciju nemoguće da prihvati ponudu Rusije jer je ona, pored Sjedinjenih Američkih Država, Velike Britanije, Francuske i Kine, jedna od pet stalnih članica Saveta bezbednosti UN, a prema protokolu sklopljenom između Izralea i Sirije, stalnim članicama nije dozvoljeno da učestvuju u posmatračkoj misiji na Golanu.\nNesirski je, međutim, izazio zahvalnost Rusiji na ponudi da na Golan pošalje svoje vojnike.\nAmbasador Velike Britanije u UN Mark Grant, koji je ovog meseca predsedavajući Savetom bezbednosti UN, izjavio je da ostali pripadnici posmatračke misije UN na Golanu treba da ostanu tamo, iako će ih biti manje posle povlačenja austrijskih vojnika.\nOn je dodao da će UN zatražiti od Filipina i Indije, čiji vojnici takođe, učestvuju u posmatračkoj misiji na Golanu da povećaju broj svojih vojnika, ali da će zatražiti i od drugih zemalja da na Golan pošalju svoje vojnike.\nU isto vreme UN pokušavaju da zamole Austriju da odloži povlačenje svojih vojnika, dodao je Grant.


Vlasi: Politika Srbije prema regionu se neće menjati\nSavetnik premijera Kosova, Azem Vlasi, smatra da se, ni nakon poslednjih izbora u Srbiji, ništa bitno neće promeniti u politici te zemlje prema državama regiona.\n"Po pitanju Bosne, verujem da će se nastaviti dosadašnja politika u kojoj Srbija, kao, priznaje Bosnu, ali da se o budućnosti države trebaju dogovoriti bosanski narodi. Ustvari, Beograd iza scene Srbima u Banja Luci govori da će ih podržati da se ništa ne dogovore sa druga dva naroda", izjavio je Vlasi za agenciju Anadolija, čije je regionalno sedište u Sarajevu.\nOn veruje da će se u BiH "nastaviti politika obesmišljavanja države, a afirmisanje Republike Srpske".\nKada je reč o Kosovu, Vlasi smatra da rezultati poslednjih izbora, takođe daju do znanja da neće biti zaokreta u politici bez obzira da li će u drugom krugu predsedničkih izbora u Srbiji 20. maja biti bolji lider Demokratske stranke Boris Tadić ili prvi čovek Srpske napredne stranke Tomislav Nikolić.\n"Naime, Tadić će nastaviti da pitanje Kosova naprosto valja, da ga kotrlja s nebuloznim formulama. On najpre tvrdi da nikada neće priznati Kosovo, a potom da hoće jedno kompromisno rešenje", rekao je Vlasi.\nPrema njegovim rečima, ako Nikolić pobedi, on će tvrditi da je za problem Kosova kriva stara vlast i da to nije među prioritetima.\n"Četiri godine će brzo proći, a ja ne verujem da će se nešto značajno promeniti u državnoj politici Srbije po pitanju Kosova. No, do novih tenzija neće doći. Nikolić, recimo, više nije onaj vulgarni radikal. On se zalaže za Srbiju u Evropskoj uniji. Ako\npobedi, on neće smeti da zaoštrava prilike", izjavio je Vlasi.


Predsjednik Sjedinjenih Država Joe Biden (Foto: Video grab/White House)\nPredsjednik Sjedinjenih Američkih Država Joe Biden zahvalio je predsjednici Kosova Vjosi Osmani na posthumnom odlikovanju njegovog sina Beaua Bidena, rekavši da je Kosovo u srcima svih članova porodice Biden.\nNa svečanosti tokom predstojećeg vikenda na Kosovu će biti organizovana ceremonija uručenja posmrtne predsjedničke medalje za vladavinu prava čiji je laureat Beau Biden koji je 2001. bio angažovan na Kosovu u procesu uspostavljanja pravosudnih institucija zemlje i vladavine prava, javlja televizija NBC, a prenosi Radio Slobodna Evropa.\nMedalju će u nedjelju preuzeti američki ambasador na Kosovu Philip Kosnett, a na svečanosti će popularni kosovski muzičar otpjevati numere jedne od omiljenih muzičkih grupa Beaua Bidena - Coldplay.\n"Beau je na Kosovu radio od srca. Zaljubio se u tu zemlju", rekao je američki predsjednik u video poruci koja će biti emitovana tokom svečanosti u nedjelju.\n"U to vrijeme, Kosovo je još imalo svježe rane i pravosudni sistem oblikovan decenijama totalitarne vladavine. Međutim, Beau je mogao da vidi šta se sve može učiniti i već tada je mogao da vidi budućnost vaše ponosne zemlje", naveo je u poruci američki predsjednik.\nBiden je ukazao da je njegov preminuli sin bio samo jedan od mnogih ljudi posvećenih nezavisnosti Kosova, te da je prihvatio tu čast u ime svih koji su pomogli u izgradnji institucija te zemlje u posljednje dvije decenije.\nDodao je i da je zadovoljan što je u toku od nekoliko nedjelja u mogućnosti da Kosovu obezbjedi nove doze vakcine protiv Covida-19 farmaceutske kompanije Pfizer.\nJedna od ulica u blizini vojne baze Bondsteel na Kosovu nosi ime Beaua Bidena, nekadašnjeg državnog tužioca u američkoj državi Delaware, koji je 2015. preminuo od raka.\nGodinu dana kasnije, Joe Biden, tada na funkciji potpredsjednika, posjetio je Kosovo i prisustvovao ceremoniji dodele imena ulici Beaua Bidena.


Kapitalno investiranje u Novom Pazaru po evropskim standardima - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Sandžak Novi Pazar Kapitalno investiranje u Novom Pazaru po evropskim standardima\nKapitalno investiranje u Novom Pazaru po evropskim standardima\nOd HaberNews - 9. Maja 2014. 1 80 Podeli na Fejsbuku\ntweet Novi Pazar – Šesnaest opština i gradova sa područja Srbije dobilo je sredstva i podršku od Stalne konferencije gradova i opština za obuku kadrova u sred potrebe uvođenja kapitalnog (budžetskog ) finansiranja , u skladu sa novim zakonskim propisima. Budžetsko planiranje prema srednjeročnom i dugoročnom periodu podrazumeva vremenski interval od tri godine, počev od 2015. Grad Novi Pazar je, prema rečima člana Gradskog veća, Munira Poturka, prva lokalna samouprava u kojoj će biti pokrenuta obuka stručnih kadrova , po finansijskim sektorima. “ Obuka definiše pet nivoa za sve sektore pojedinačno u cilju što kvalitetnijeg iskazivanja budžeta na programskoj osnovi.“ Zahvalnost predstavnicima SKGO izrazio je gradonačelnik Novog Pazara ističući da se lokalna samouprava godinama unazad oslanja na savetodavne potencijale Konferencije. „Sam projekat koji danas promovišemo koristiće da uskladimo ekonomsko budžetsko poslovanje sa evropskim standardima“, rekao je prvi čovek grada. Predstavnik Stalnekonferencije gradova i opština Aleksandar Bučić istakao je nekoliko prednosti programskog budžetiranja. „Svi gradovi i opštine će od sledeće godine pored postojeće budžetske klasifikacije iskažu na programskoj osnovi. Ovaj način iskazivanja sredstava pomoći će lokalnim samoupravama ali i građanima da na bolji , efikasniji način koriste budžetska sredstva“. Grad Novi Pazar je prvi u kome će projekat biti primenjen, iz razloga što je nakon javnog poziva svim lokalnim samoupravama jedini ispunio sve potrebne uslove. Program „Uvodjenje lokalnih samouprava u plansko kapitalno investiranje” podržva Delegacija Evropske unije u Srbiji. Sandzakhaber / izvor: novipazar.rs\ntweet Prethodni tekstJusufspahić o jedinstvu, prijateljstvu sa Miloševićem, Šešeljom, Nikolićem i Tadićem!Sledeći tekstKiša obradovala vjernike u Mekki – video HaberNews\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA\n15. Maja 2014. at 11:49\nKAKO DA NE,SAMO STO VAM NISU STIGLE.


Parlament odbacio Rezoluciju PD PS BiH; Usvojeno 20 zaključaka (VIDEO)\n02/06/2020 | 19:43 ⇒ 20:06 | Autor: RTRS\nNarodna skupština Srpske sinoć je odbacila Rezoluciju o poštovanju žrtava fašističkih režima i pokreta koju je usvojio Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH. Usvajanjem 20 zaključaka koje je predložila vladajuća većina, okončana je posebna sjednica Parlamenta Srpske.\nGotovo dvotrećinskom većinom u Narodnoj skupštini Republike Srpske odbačena je Rezolucija o poštovanju žrtava fašističkih režima i pokreta. Nakon cjelodnevne rasprave, Predstavnički dom Parlamenta BiH koji je sporni dokument donio, optužen je za prekrajanje istorije.\n- Narodna skupština poziva sve u BiH da istorijske činjenice uvažavaju i da se ne bave revizionizmom. Revizionizam je i navođenje Bošnjaka kao stradalnika u Drugom svjetskom ratu koji kao nacija nisu ni postojali tada - istakao je Igor Žunić, šef Kluba poslanika SNSD-a.\nU zaključcima je i sam naziv Rezolucije, ocijenjen neprihvatljivim, a konstatacija da je u Drugom svjetskom ratu stradao značajan broj žrtava iz BiH smatra se nepojmljivom, jer BiH pravno tada nije ni postojala. Da je Rezolucija sporna, dan poslije ponovio je i predsjednik Parlamenta i posebno pozdravio zaključak kojim je Vlada obavezana da predloži Zakon o Danu sjećanja na žrtve genocida NDH.\n- Zaključci koje je usvojila Narodna skupština definisali su određene stvari. Posebno mislim da to da Vlada Republike Srpske sačini Nacrt zakona koji bi definisao događaje o kojima je bilo riječi - rekao je Nedeljko Čubrilović, predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske.\nSporna Rezolucija tako se ne može koristiti na teritoriji Srpske, a Narodna skupština odbacuje sve manifestacije kojima se glorifikuju poraženi fašisti. Dan nakon sjednice, posebno zasjedanje Parlamenta u PDP-u i SDS-u ocjenjuju kao predstavu SNSD-a, zbog čega, kako navode, nisu učestvovali u glasanju. Ponovo brane tekst Rezolucije.\n- Ta Rezoluzcija koja je usvojena u Parlamentarnoj skupštini BiH se odnosi i reakcija je prije svega na održanu misu u toj katedrali u Sarajevu u povodu blajburških dešavanja - naglasio je Miladin Stanić, šef Kluba poslanika SDS-a.\nIsticanje ustaškog pozdrava "Za dom spremni", u Srpskoj se od sada zvanično smatra provokacijom. I ovo zasjedanje obilježile su oštre podjele vladajućih i opozicije, ali i incident i naguravanje SNSD-ovog Nedeljka Ćorića i SDS-ovog Tomice Stojanovića.


Đurić: Svakodnevno radimo na utvrđivanju kontakata svih zaraženih lica\nApril 08, 2020 20:41\nSvakodnevno radimo na utvrđivanju kontakata svih zaraženih lica i na nabavci lekova i zaštitnih sredstava, saopštio je večeras Direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić.\nĐurić je u dnevnom izveštaju o situaciji na Kosovu objavljenom na Instagram profilu naveo da su danas registrovane tri novoobolele osobe u srpskim sredinama, da je ukupno obolelih od koronavirusa 36 i podsetio da je preminula jedna osoba.\nOboleli su registrovani u opštinama Kosovska Mitrovica (20), Zvečan (10), Leposavić (3), Zubin Potok (2) i Lipljan (1), a smešteni su u sledećim zdravstvenim ustanovama: KBC Kosovska Mitrovica (11), Studentski centar Kosovska Mitrovica (17), KC Niš (5), KC Srbije Beograd (2), istakao je direktor Kancelarije za KiM.\nĐurić je saopštio da su u Kosovskoj Mitrovici dva novoobolela lica smeštena u Studentskom centru u Kosovskoj Mitrovici, a da je u Zvečanu jedno novoobolelo lice smešteno na infektivnom odeljenju KBC Kosovska Mitrovica.\nKovid ambulanta za stanovnike opštine Zubin Potok u selu Zupče danas je počela sa radom, navedeno je u dnevnom izveštaju.\nDirektor Kancelarije za KiM je ukazao da se u Kovid ambulanti DZ u Leposaviću javilo sedam lica sa respiratornim infekcijama koja su bila u kontaktu sa obolelim osobama.\nU Prištini, Kosovu Polju i Lipljanu u protekla 24 časa nije utvrđeno prisustvo kliničko-epidemioloških kriterijuma za virus kovid-19, navedeno je u dnevnom izveštaju.\nZC Gnjilane testiraće 16 lica na prisustvo virusa kovid-19 koja su odlazila u ZC Vranje, istakao je Đurić.\nDirektor Kancelarije za KiM je poručio da se svakodnevno radi na utvrđivanju kontakata svih zaraženih lica.\nU dnevnom izveštaju se navodi da je obezbeđeno 300l medicinskog alkohola za KBC Kosovska Mitrovica, a da je za Leposavić obezbeđeno 100 zaštitnih maki SFP 2, 360 hirurških maski, 4.000 hirurških rukavica, 1.250 sterilnih rukavica, 55 kombinezona za jednokratnu upotrebu, 40 zaštitnih vizira, 50 zaštitnih naočara, 30 zaštitnih odela i 300 platnenih zaštitnih maski.\nVolonteri su nastavili da širom Kosova dostavljaju građanima lekove, pakete hrane i sredstva za higijenu.\nĐurić je ukazao i da je opštini Klina potrebno 35 tipova lekova, 500 zaštitnih maski, 500 pari rukavica i sredstva za dezinfekciju.\n"Radimo na nabavci lekova i zaštitnih sredstava s obzirom da je ova opština i dalje u karantinu", poručio je direktor Kancelarije za KiM.\nOpštinski štabovi za vanredne situacije vrše dezinfekciju javnih površina i ustanova i obaveštavaju građane o merama Vlade Srbije, podsetio je Đurić u dnevnom izveštaju o stanju na Kosovu.⠀\nKosovo i MetohijakoronavirusMarko Đurić\nKon: Sistem nadzora dobro funkcioniše, prijavilo se 4.500 ljudi 9\nJanković: Nije suština nadzora kontrola, već lična odgovornost 10\nKon: Ima slučajeva virusa među povratnicima iz inostranstva 15\nJoš 62 slučaja koronavirusa, umrla 1 osoba 12\nTiodorović: Realno očekivati porast obolelih od kovid-19 29


Dva sata Putinove dominacije u Austriji (FOTO)\nBy GLASRAZUMA.RS , in SVET , at 18/08/2018\nDolazak Putina na svadbu izazvao je oštre kritike pojedinih političkih predstavnika u Evropskom parlamentu.\n— Putin je najagresivniji spoljnopolitički protivnik EU. Zbog toga je potpuno neprihvatljivo da Knajsel Putina privatno zove na jednu feštu – poručuje poslanik.\nAustrijski zvaničnici, ali i predstavnici ruske države uvek su, iako ponekad uz kraće tenzije, čuvali dobre odnose dve zemlje. Prilikom sastanka sa kancelarom Sebastijanom Kurcom, krajem februara u Moskvi, Putin je ukazao posebno poštovanje Austriji.\nNaime, danima pre tog susreta Putin je otkazao sve termine zbog bolesti, ali ne i susret sa Kurcom, koji je usledio usred predizborne kampanje u Rusiji.\nSamo tri meseca kasnije, neposredno posle reizbora za šefa ruske države, Putin je u junu boravio u Beču povodom 50. godišnjice sporazuma o snabdevanju Austrije ruskim gasom.\nOn je tokom te posete izneo želju da Beč bude mesto održavanja prvog samita sa američkim predsednikom Donaldom Trampom, ali je susret ipak održan u Helsinkiju, na osnovu geografskog položaja tog grada. Koliko dugo se putin bavi Austrijom, i da li je to činio i za vreme službovanja u KGB-u nije poznato, ali u nemačkim obaveštajnim krugovima, kako prenose mediji, kruže glasine da je između 1985. i 1989, kao ruski agent stacioniran u DDR-u, dolazio na skijanje u Austriju.\n— Dolazak na svadbu nije nešto što Putin čini često – ukazao je austrijski ekspert za Rusiju Gerhard Mangot.\nAustrijski mediji ističu i da je dolaskom Putina pokrajina Štajerska dobila ogromnu besplatnu reklamu u svetu, u vrednosti od više miliona evra, što će doprineti turizmu Austrije\nGde je sada sloboda govora: Da li je čuvena novinarka ostala bez posla zbog “rasističkog” komentara ili zbog intervjua sa Putinom? (VIDEO)\nČuvena novinarka Megan Keli dobila je otkaz na NBC televiziji zbog intervjua koje je tokom 2017. i 2018. godine uradila…\nSavet Evrope vraća Moskvi pravo glasa\nSavet Evrope usvojio deklaraciju kojom je Rusiji vraćeno pravo glasa oduzeto nakon pripajanja Krima 2014. godine. Ukoliko želite da pomognete…


Istraga završena, Siti neće igrati Ligu šampiona?! - Sportske.net\nIstraga završena, Siti neće igrati Ligu šampiona?!\nKomisija donela zaključak i preporuku, sledi trka sa vremenom i Lozana, ali izgleda da ovoga puta "Građanima" nema spasa!\nPep kreće u Barselonu u šoping, spreman je na veliku "žrtvu"!Premijer liga je gotova, 53 igrača bez ugovora! Ovo je spisak!Gvardiola: ''Ovo je neverovatno!'' Ima poruku i za Liverpul...Ljuti rival sipa so na ranu, evo gde je Liverpul ostao bez titule!I dalje važi "građanski" zakon, Liverpulovo čekanje se nastavlja!\nMannčester Siti je u nevolji, Istraga FIFA je završena, na osnovu tvrdnji koje su se pre godinu dana pojavile u "Špigelu", na osnovu ukradenih mejlova od strane "Fudbal Liksa".\nOptužbe su bile vrlo konkretne, pumpanje finansijskih ugovora, plaćanje iz džepa vlasnika i prikazivanje lažnog profita kako bi se ostalo u granicama FFP.\nSprovedena istraga je pokazala da su navodi tačni, pa je komisija koju predvodi bivši premijer Belgije, Iv Leterm donela zaključak, odnosno predlog UEFA da minimalna kazna bude izbacivanje engleskog šampiona na godinu dana iz Lige šampiona.\nOstaje samo pitanje tajminga. Naime, Siti će se sigurno žaliti Arbitraži u Lozani, ako bude izbačen što bi moglo da odloži odluku i da im omogući da igraju u Ligi šampiona ove sezone. Međutim, ako poslednja sportska instanca tokom juna odluči o sudbini kluba, prema nekim izvorima biće dovoljno vremena da UEFA donese odluku ko će zameniti Siti i da Gvardiola i "građani" ostanu bez Evrope.\nSiti je već kažnjavan sa 60 miliona evra zbog kršenja FFP, u pitanju je tada bila nagodba kako bi izbegli izbacivanje, ali sada nema nikakve šanse da se dogovor napravi time što će platiti jer ovo je novi prekršaj, ako bude dokazan naravno.\nKlub je saopštio da je u pitanju organizovani i jasni pokušaj da se naruši njihova reputacija.


U domaćoj nauci je sve više naučnih radova, a sve manje tehničkih rešenja.\nPrema nedavno objavljenom Nacrtu strategije za nauku i tehnološki razvoj, koja nakon javne rasprave treba da se usvoji do kraja ove godine, kao naučni prioriteti u Srbiji određeni su biomedicina, informacione tehnologije, zaštita životne sredine, energetska efikasnost, unapređivanje odlučivanja u državi, afirmacija nacionalnog identiteta, novi materijali, poljoprivreda i hrana.\nPlanira se da ulaganja u nauku do 2014. godine dostignu 1% BDP, a u istom periodu predviđeno je i ulaganje od 300 miliona evra u naučnu infrastrukturu. Cilj je da Srbija do ulaska u EU za 50% poveća broj istraživača, učetvorostruči broj naučnih radova objavljenih u međunarodnim časopisima, deponuje više patenata nego do sada, uposli polovinu domaćih naučnika u privatnom sektoru…\nPoređenja ovih ciljeva sa najnovijim podacima o ulaganjima u nauku pokazuju da u zemljama EU ona iznose u proseku 1,96%, a u SAD 2,59% BDP. Po Lisabonskoj deklaraciji izdvajanje za naučnoistraživački rad u EU i državama koje pretenduju da postanu njene članice treba da dostigne 3% BDP i to 1% iz javnih izvora i 2% iz privrede. Primera radi, Finska je već 2001. godine ulagala 3,1% BDP a Srbija samo 0,16% BDP u naučnoistraživački rad. U Ministarstvu za nauku i tehnološki razvoj ukazuju da su se u Srbiji od 2003. do 2006. godine povećavala ulaganja iz budžeta, da bi poslednje tri godine stagnirala i sada iznose 0,29% BDP, što je 14 evra po stanovniku ili 10.290 evra po istraživaču. Približno se još oko 0,20% obezbedi za naučnoistraživački rad iz drugih izvora (privreda, donacije i sl.), tako da ukupna ulaganja u Srbiji iznose oko 0,50% BDP. Procenjuje se da će ove godine za nauku biti raspoloživo ukupno oko 100 miliona evra, što je jedan od najnižih iznosa u Evropi. Raspoloživa sredstva za nauku su niska jer je bruto društveni proizvod na nivou od oko dve trećine BDP iz osamdesetih godina prošlog veka, ali i usled nerazumevanja političara i preduzetnika od kakvog je značaja nauka za ekonomski razvoj.


FCSB U POSLEDNJI ČAS REŠIO PROBLEM: Protiv Libereca igra sa 12 igrača, trojica dovedena juče | Novosti.RS\nKao što je poznato ovaj tim je u fantasičnoj utakmici prošle nedelje savladao TSC sa 7:6 nakon boljeg izvođenja penala (6:6 nakon produžetaka).\nFCSB se sada nalazi u većem problemu nego pred meč sa klubom iz Bačke Topole. Ovaj klub ima 14 fudbalera zaraženih virusom korona, ali će ipak izađi na megdan ekipi iz Češke.\nNakon što su u utorak u klub stigli testovi na Covid-19, FCSV je na raspolaganju imao nedovoljnih devet igrača za utakmicu protiv Libereca.\nIpak, čelnici rumunskog tima su u polsdnja 24 sata uspeli da dovedu tri igrača koja će konkuristati za sastav. Karanović i Kajadu su došli iz Hermanštata, dok je bivši igrač Partizana Gabrijel Enake došao kao slobdan igrač.\nPrema najava rumunskih novinara, sva trojica bi večeras trebalo da se nađu u prvoj postavi.\nvirus korona kvalifikacije za Ligu Evrope FK FCSB FK Liberec


Vesti > Dan zaštite životne sredine obeležava se i u Srbiji\nDan zaštite životne sredine obeležava se i u Srbiji\nU više od 100 zemalja širom sveta obeležava se Svetski dan zaštite životne sredine. Na ovaj dan ljudi širom planete ujedinjeno deluju kako bi obezbedili čistiju, zeleniju i sjajniju budućnost za sebe i buduće generacije.\nU Srbiji se povodom Svetskog dana zaštite životne sredine organizuju brojne aktivnosti i manifestacije kojima se javnosti skreće pažnja na značaj i potrebu očuvanja zdrave životne okoline, prenosi Tanjug.\nU Narodnoj skupštini se održava šesta javna debata "Tretman opasnog i posebnih tokova otpada u Republici Srbiji", i to u organizaciji Centralno evropskog foruma za razvoj (CEDEF) i Privredne komore Srbije.\nU Skupštini Grada Beograda se organizuje svečanost povodom obeležavanja Svetskog dana zaštite životne sredine, gde će između ostalog biti reči o adaptaciji na klimatske promene.\nU Privrednoj komori Beograda biće održan okrugli sto na temu "Održivi razvoj i prirodne katastrofe u jugoistočnoj Evropi - posledice, revitalizacija, zaštita i prevencija - izazov za privredu, stanovništvo i državu".


Završena rasprava o zakonima iz oblasti zdravstva – Nadlanu.com\nBEOGRAD, 27. jula 2009. (Beta) – Skupština Srbije završila je u ponedeljak raspravu o amandmanima na Predlog zakona o lečenju neplodnosti postupcima biomedicinski potpomognutog oplođenja koji je poslednji u setu zakona iz oblasti zdravstva, a rad će nastaviti sutra.\nParlament će u utorak razmotriti amandmane na Predlog zakona o nacionalnim savetima nacionalnih manjina. Do kraja rasprave o amandmanima o svim tačkama dnevnog reda poslanici treba da razmotre amandmane na tri predloga zakona o potvrđivanju finansijskih ugovora i zajmova.\nRaspravu o Predlogu zakona o lečenju neplodnosti postupcima biomedicinski potpomognutog oplođenja obeležila je polemika o tome da li i ženama bez partnera treba omogućiti pravo na oplodnju.\nVlada Srbije prihvatlila je amandman Snežane Stojanović-Plavšić iz G17 plus, Aleksandre Jerkov iz Lige socijaldemokrata Vojvodine i Gordane Čomić iz Demokratske stranke koji se odnosi na pravo žene na oplodnju.


Mihajlović: Samo mir može da spreči širenje ruskog uticaja na Balkanu\nSvet Autor:FoNet13. mar. 202212:30 > 12:455 komentara\nEvropa i region neće biti isti kada se rat u Ukrajini bude završio, izjavio je novinar Mlivoje Mihajlović, koji smatra da je na pomolu nova Jalta i da samo mir može da spreči širenje ruskog uticaja na Balkanu.\nNe znamo kako će da se završi ovaj ruski rulet koji Rusija i Zapad igraju, držeći pištolj na glavi Ukrajine, to je neizvesno, ocenio je Mihajlović u serijalu Kvaka 23, ukazujući da je ukrajinska kriza na neki način rimejk balkanske krize iz devedesetih godina.\nOn je u razgovoru sa Zoranom Sekulićem predvideo da ćemo zbog toga imati problema svi na Balkanu, jeri je trustno područje i gde još nisu zarasle rane iz devedesetih.\nOvde svaki ludak može jednom bombom da napravi krizu koja će da traje 15 godina, objasnio je Mihajlović i upozorio da će biti veliki problem ako bi se neka mini balkanska kriza nalepila na ovu veliku krizu.\nIz zona rata u Ukrajini evakuisano 140.000 civila, nastavljaju se pregovori\n14. mar. 2022 36\nUkrajina optužila Rusiju da je pucala na konvoj i da je ubijeno sedam osoba\n12. mar. 2022 5\n12. mar. 2022 6\nNekako se na ovoj našoj teritoriji nalazi ta linija vatre izmedju Istoka i Zapada, kako je govorio Bžežinski, podsetio je on i konstatovao da medjunarodnoj javno pravo više ne postoji, već samo pravo jačeg, „što smo osetili na svojoj koži 1999. godine“.\nPrema tumačenju Mihajlovića, Srbija je u poziciji da se ponaša kao neko ko je „nejak i slab i posmatra tuču dva svoja dobra prijatelja koji su jaki, ne zna na čiju će stranu, a boji se da u toj tuči i sama ne strada“.\nKako je napomenuo, Rusija u Savetu bezbednosti ima ključ kosovskog problema, koji ne drži zbog Kosova i zbog Srbije, već zbog sebe i onoga što je radila na Krimu i svega ovoga što sada radi u Ukrajini.\nS druge strane, mi smo u NATO okruženju, mi nemamo drugog izbora. Geografija je nama odredila pripadnost, mi smo Evropska unija (EU), naglasio je Mihajlović i podsetio da je Srbija i ranije balansirala na toj žici da se ne zameri ni Zapadu, ni Istoku.\n„Da ne ulazimo mnogo duboko u te njihove podele, da ih izbegavamo, da se pravimo mrtvi kako to se u političkom žargonu kaže. Ne znam koliko ćemo moći to dugo da radimo“, ukazao je on, budući da se manevarski prostor za balansiranje dramatično smanjio.\nUpitan kako je rat u Ukraini uticao na političku poziciju Aleksandra Vučića na medjunarodnom i domaćem planu, Mihajlović je odgovorio da, za sada, nema mnogo uticaja, ali da ćemo videti da li će neko koristiti izbornu kampanju da ga pritiska.\nKako je precizirao, on je jedini čovek koji donosi odluke u ovoj zemlji, bar je tako medijski predstavljeno, i ko god želi da promeni politiku u Srbiji „ne mora da pritiska nikoga drugoga, treba da pritiska samo njega“.\nMoguće je da je Vučić, odlukom da Srbija osudi rusku invaziju na Ukrajinu, izgubio deo biračkog tela, ali on u vladajućem korpusu ima „šefa parlamenta Ivicu Dačića koji je na neki način otvoreno ruski igrač, ima i šefa policije, a to je 50.000 ljudi pod oružjem, Aleksandra Vulina koji je potpuno ruski igrač“, ocenio je Mihajlović.\nUveren da je Vučić dosta dobro izbalansirao kada su u pitanju njegovi unutrašnji politički kapacitetiti i da nije izgubio mnogo, on je primetio i da u opoziciji ima ljude koji su mu bliski.\nS druge strane, za opoziciju koja je protiv Vučića ukrajinska kriza nije šansa, već izazov i avantura. Oni su to prepustili vlastima, niti aplaudiraju, niti kritikuju. Jednostavno prelaze preko toga, rekao je Mihajlović.\nUpitan da li će Srbija biti izložena pritisku da se pridruži sankcijama Rusiji, on je odgovorio da će to stalno da se dešava, ali da Srbija ne sme da uđe u tu avanturu, jer je čeka kosovski problem.\nOn, medjutim, smatra da su takvi zahtevi neiskreni i pita „kako Nemačka uvodi sankcije Rusiji, a neće da obustavi ruski gas?“\nIzvor : Andrey Mozgovoy/via REUTERS\nU Evropi su svi postrojeni, što za Srbiju može da bude problematično, jer je predizborna kampanja i svašta može da se desi do izbora, „mogu da se otvore dosijei raznih političara“ ili da porastu nečije političke ambicije, rekao je Mihajlović.\nOn misli da su poruke o ubrzanom prijemu zemalja Zapadnog Balkana u EU dobre, ali da nisu i realne.\nNama je to važno, to bi bio pravi potez koji bi na neki način odmakao taj militantni ruski interes za ovo područje, ali se bojim da Evropa u ovom trenutku nije spremna za to, rekao je Mihajlović.\nUpitan kako će ukrajinska kriza uticati na kosovski problem i dijalog Beograda i Prištine, on je najpre ocenio da je floskula međunarodne zajednice o „obostrano prihvatljivom rešenju“ pokriće za nerad i neuspehe.\nIzvor : Fonet / Milica Vučković\nIzbori u Srbiji biće završeni u aprilu, vlast će do leta biti formirana, ako sve protekne u najboljem redu što nije nemoguće, ali nije nemoguće da bude i drugačije, tako da tek na jesen možemo da razmišljamo o nekim ozbiljnijim koracima u pregovorima, procenio je Mihajlović.\nPri tome, vlast u Prištini je vrlo klimava, rekao je on i dodao da nije siguran da i ove godine može da se postigne nekakav rezultat i da će neko pritiskati, posebno što je „Evropa zabrinuta zbog Ukrajine i njima je Kosovo sada petnaesta rupa na svirali“.\nNa pitanje o zahtevu Kosova za prijem u NATO, on je uzvratio upozorenjem da je to opasna avantura, „ne zato što mi tu možemo nešto mnogo da sprečavamo, nego je opasna avantura zato što Rusi tu mogu da vide veliki problem i onda mi svi koji živimo ovde imamo problem“.\nŠto se tiče pozicije SAD, Mihajlović misli da je Amerikancima stalo da ovde ne dođe do konflikta, „da se to ne proširi, jer bi to bi bilo širenje nekog ruskog uticaja“.\nOn naglašava da je za nas važno da nema incidenata, jer incidenti ne odgovaraju ni Srbima, ni Albancima, ni vlastima u Beogradu, ni vlastima u Prištini, „možda nekom trećem“.\nIstovremeno, Mihajlović misli da odnosi Beograda i Moskve „neće biti nešto posebno promenjeni“, ukoliko Beograd ne bude uveo sankcije i uspeo da objasni ruskoj strani da je, zbog teritorijalnog integriteta Srbije, morao da glasa za rezoluciju Ujedinjenih nacija.\nPrema njegovom shvatanju, bezbednost na Balkanu ugrožena je, medjutim, ne samo zbog sukoba velikih sila, već i zbog organizovanog kriminala u regionu.\nMi smo u manjem obimu nego Ukrajina isto područje koje je potpuno opljačkano i razvaljeno, ocenio je Mihajlović i napomenuo da je rat najidealniji izlaz za regionalne mafije i kriminalce da ne odu na optuženičke klupe.\nKako je objasnio, oni drže priču do ivice sukoba i mogu da uguraju u rat, što je jedan od ozbiljnih faktora koji ugrožava bezbednost čitavog ovog regiona.\n„Iz aviona se vidi da je prepreka regionalnoj stabilnosti ta regionalno organizovana mafija. Ovo je region u kojem mafija radi slobodno. Korumpirani sistemi potpuno, bezakonje, nema demokratije, nema slobode govora, to je idealno za guranje regiona u sukobe“, naglasio je Mihajlović.\nUpitan o izveštavanju domaćih medija o ukrajinskoj krizi, on je konstatovao da je to „nenormalna slika, toliko iščašena da je nemoguće pratiti“.\nNavodeći najdrastičnije primere iz tabloida, Mihajlović je rekao da se njima vrlo vešto upravlja iz jednog centra, jer „znamo da se mediji uređuju iz jednog centra“, odakle se diktira urednicima tabloida.\nPrema njegovom mišljenju, narod se tako zbunjuje da ne zna gde je i šta je, i stvara konfuzna medijska slika u kojoj nema nikakvog javnog interesa, niti poštovanja bilo kakvog nacionalnog i društvenog interesa, već je odluke najlakše donositi bez bilo kakvih posledica.\n„Građani Srbije dugo žive u prividu. Građani Srbije imaju tu pornografski dizajniranu pinkoidnu sliku. Ovo je sistem u kojem je glavni motiv za razvoj provizija. Tu nema sreće“, ukazao je Mihajlović.\nOn ne zna kako će Srbija izgledati 4.aprila, ali se boji situacije da se 3. aprila uveče ne raspišu neki novi izbori, više strahuje od toga, jer taj smo scenario mnogo puta gledali do sada.\nMilivoje Mihajlovićrat u UkrajiniRusija


Jelena Tomašević u novogodišnjoj noći peva na Zlatiboru – ZoomUe\nby Vesna Đurović · 2 децембра, 2017\nZLATIBOR-Tokom novogodišnjih praznika na Zlatiboru se organizuju četri koncerta .“Riblja čorba“ 29. decembra, Toni Cetinski 30. uveče, u najluđoj noći Jelena Tomašević, a 1. januara “Leksington bend“.\nKako je saopšteno iz Turističke organizacije Zlatibor,najpre se 29. uveče na Kraljevom trgu sa početkom u 20 časova održava koncert “Riblje čorbe“, to je poklon Zlatiboru od subotičke kompanije “Pionir“(vlasnika hotela “Tornik“) povodom 100 godina postojanja. Zatim 30. uveče pred publiku na otvorenom izlazi Toni Cetinski. Koncert počinje u 20 časova.\nNa Kraljevom trgu 1. januara od 20 časova nastupa “Leksington bend“.\nTags: koncertinova godinaZlatibor\nNext story Fenjer gori u Ivanjici (video)\nPrevious story „Stub kuće – temelj preduzetništva“(video)


Rumunija: Električna energija isporučena u ponedeljak naskuplja u Evropi - Serbia Energy Serbia Energy Balkan I Energetika - Rumunija: Električna energija isporučena u ponedeljak naskuplja u Evropi\nRumunija: Električna energija isporučena u ponedeljak naskuplja u Evropi\n31. July 2019. / Region energetika\nProsečna cena električne energije u Rumuniji za isporuku u ponedeljak, 29. jula, od 62,88 evra po MWh, bila je najviša u celoj Evropi. Jedina zemlja u kojoj je registrovana ista cena bila je Mađarska, čije je tržište kaplovano sa rumunskim.\nČak su i u Bugarskoj i Grčkoj, zemljama sa deficitom proizvodnih kapaciteta i cenama koje su obično više od onih u Rumuniji, registrovale niže cene za gotovo 3 evra po MWh.\nCenovni pritisak nastao je zbog domaće tražnje (potrošnja je dostigla 7.500 MW pri proizvodnji od oko 6.500 MW), što je rezultiralo time da je Rumunija u ponedeljak ujutro uvozila u proseku više od 1.000 MW (čak 1.189 MWh u 9:00 sati).\nUvoz ne predstavlja novost, s obzirom da je u poslednjedve nedelje Rumunija na poziciji neto uvoznika električne energije. Pored toga, spot cene na OPCOM su u poslednjih mesec dana bile među najvišim, ako ne i najviše u Evropi.\nNivo vode na rekama u Rumuniji je u padu, što je dovelo do smanjenja proizvodnje hidroenergije, sa prosečnih 3.500 MW na ispod 2.000 MW. Zanimljivo je da je u ponedeljak Hidroelektrika proizvela više od 2.000 MW, ali proizvodnja i dalje nije bila dovoljna da pokrije domaću tražnju.\nOsim fluktuirajućeg kretanja obnovljivih izvora energije (kao rezultat oblačnog vremena, doprinos solarne energije je bio samo 150 MW), još jedan razlog zbog koga Rumunija u poslednje vreme beleži deficit u proizvodnji u odnosu na potrošnju, predstavlja smanjena proizvodnja energije iz hidrokarbonata.\nNa primer, u drugom tromesečju, proizvodnja električne energije u Romgazu bila je praktično nula (0,8 GWh – posledica modernizacije elektrane Iernut), a OMV Petroma 0,05 TWh, za 88% ispod nivoa u istom periodu prošle godine i za 95% manje u odnosu na prvi kvartal ove godine.\nRazlog: zbog Uredbe 114 i propisa Nacionalne regulatorne agencije za energetiku (ANRE), kao i istrage Saveta za zaštitu konkurencije, proizvodnja električne energije iz gasa je postala neprofitabilna.\nPrema izvorima sa tržišta, Savet za zaštitu konkurencije primorao je dva proizvođača da u svojim elektranam koriste gas koji plaćaju po tržišnoj ceni.\nMeđutim, nakon usvajanja Uredbe 114 i sekundarnog zakonodavstva ANRE, u skladu sa kojim se približno 50% gasa dodeljuje snabdevačima po regulisanoj ceni od 68 leva (14,4 evra) po MWh, cena na domaćim centralizovanim tržištima (Rumunska robna berza – BRM i OPCOM) skočila je na 100 leva (21,2 evra) po MWh.\nZa proizvodnju jednog MWh električne energije potrebno je 2 MWh gasa, što rezultira proizvodnim troškovima većim od 200 leva (42,4 evra) po MWh. Ovome treba dodati vrednost zelenih sertifikata (25 evra po MWh), zbog kojih proizvodnja električne energije iz gasa postaje profitabilna samo kada je cena električne energije viša od 300 leva (63,6 evra) po MWh, zanemarujući ostale troškove.\nI pored činjenice da je u Rumuniji registrovana najviša cena električne energije u Evropskoj Uniji (62,88 evra po MWh), ona je i dalje ispod prosečne cene po kojoj bi proizvodnja električne energije iz gasa bila profitabilna.\nRumunsko tržište je kaplovano sa mađarskim. Algoritam Euphemia određuje na osnovu relativnih cena na dva tržišta, koja od dve države je uvoznik, a koja neto izvoznik.\nPolovinu mađarskog proizvodnog kapaciteta obezbeđuju gasne elektrane. Međutim, za razliku od Rumunije, gde je vladina politika subvencionisanje potrošnje i obeshrabrivanje snabdevanja, cena gasa u Mađarskoj je niža. Dokaz: Rumunija uvozi gas iz Mađarske, uprkos činjenici da susedna država nema značajna ležišta gasa, a takođe uvozi ruski gas.\nKao rezultat niže cene gasa u Mađarskoj, i troškovi proizvodnje jednog MWh električne energije su niži, što dovodi do nižih cena električne energije i transformacije Rumunije u neto uvoznika.\nCena snabdevanja električnom energijom predstavlja oko 50% cene koju plaćaju krajnji potrošači. Električna energija kupljena na dan unapred tržištu predstavlja oko 40% ukupne električne energije koju snabdevači nabavljaju za isporuku industrijskim kupcima i domaćinstvima na konkurentnom tržištu. Za domaćistva na regulisanom tržištu važe cene snabdevanja utvrđuje ANRE.\nCrna Gora: HE Komarnica, stopa povrata na investiciju od šest do 12%\nMađarska: MVM zaključio tender za izgradnju 300 MW PV kapaciteta


Novi svjedoci pred Haškim tribunalom\nZa danas je zakazan nastavak procesa bivšem načelniku Generalštaba Vojske Jugoslavije Momčilu Perišiću, optuženom za pomaganje i podržavanje zločina u Sarajevu, Zagrebu i Srebrenici 1993-95. Perišićeva odbrana trebalo bi da pred sudije izvede svog sljedećeg svjedoka.\nNa suđenju penzionisanom generalu VRS Zdravku Tolimiru, kome optužnica na teret stavlja genocid u Srebrenici u ljeto 1995., izvođenje dokaza danas će nastaviti tužioci.\nNove svjedoke optužbe, sudije će saslušati i u postupku protiv nekadašnjih visokih zvančnika policije RS Micha Stanišića i Stojana Župljanina, optuženih za zločine nad nesrbima 1992.\nNastavak procesa bivšem predsjedniku Republike Srpske Radovanu Karadžiću zakazan je za srijedu, 5. maj, kada će biti saslušana svjedokinja sa mjesta zločina Fatima Zaimović. Poslije kratkog svjedočenja Zaimovićeve, iskaz će dati zvaničnik UN-a David Harland, koji je cijeli rat proveo u Sarajevu.


Usvojen budžet Grada Trebinja u iznosu od 27.887.000 KM\n"Tri su razloga za to - primici od zemljišta veći su za 200.000 KM, naknade po osnovu korištenja komunalnih dobara veće su za 50.000 KM, a prihodi od zeljišne rente veći su za 7.000 KM", rekao je Tarana.\n"U okviru Stručne službe skupštine planirani su rashodi za vanredne izbore u iznosu od 50.000 KM, dok je do najvećeg pomjeranja došlo u oblasti kapitalnih investicija gdje su planirana sredstva za navodnjavanje u ruralnim područjima investicija vrijedna 4.800.000 KM. Učešće grada u tom projektu, kako je i predviđeno budžetom, iznosi 390.000 KM", rekao je Tarana.\n"U 2019. godini budžet grada Trebinja biće opterećen za nekih 600.000 KM, što nije mali iznos, a to će biti raspoređeno svim zaposlenim u gradu kojih je oko 8.500. Svi oni dobiće određena sredstva na platu, u čemu će dijelom učestvovati i grad", rekao je Ćurić.\n"Planirali smo da neke programe koji su započeti ranije podržimo u većem iznosu. Međutim, to nećemo moći ispuniti zbog ove zakonske promjene", rekao je Ćurić.\nĆurić je naveo da prisustvo samo jednog odbornika opozicije u trenutku kada se usvajao budžet govori o njihovom odnosu prema gradu i istakao da "samo ljudi koji ne žele dobro Trebinju mogu da daju komentare koji su se čuli na današnjem zasjedanju".\n"Prva naša zamjerka odnosi se na to da će za vanredne izbore biti potrošeno 50.000 KM, povećana su izdvajanja i za plate u javnim ustanovama, što smatramo neprihvatljivim", rekao je Borjan.


Beloruski predsednik Aleksandar Lukašenko rekao je da je novinar-disident Roman Protasevič, uhapšen posle prinudnog spuštanja Rajanerovog aviona u Minsk, planirao da organizuje "krvavu pobunu" i optužio je Zapad da vodi "hibridni rat" protiv njega.\nU prvom javnom pojavljivanju otkako je Rajanerovom avionu na letu od Atine do Viljnusa naređeno da sleti u Minsk, nije delovalo da se Lukašenko povlači iz sukoba sa zapadnim zemljama koje ga optužuju za "vazdušnu pirateriju".\n"Kao što smo i predvideli, oni što nam žele dobro u zemlji i van nje, promenili su metode napada na državu. Prešli su mnoge crvene linije, napustili zdrav razum i moral", poručio je predsednik Belorusije.\nEvropske aviokompanije zaobilaze Belorusiju\nVlada Letonije zabranila je do daljeg beloruskim aviokompanijama da ulaze u njen vazhušni prostor, a svojim aviokompanijama poručila da izbegavaju beloruski vazdušni prostor.\nČlanice EU su pozvale da se beloruskim aviokompanijama zabrani ulazak u vazdušni prostor Unije i pozvale sve evropske aviokompanije da ne preleću Belorusiju.\nPojedine evropske aviokompanije poptu nemačke Lufthanze, poljskog LOT-a, holandskog KLM-a, Er Fransa, Rajanera i Finera obustavile su letove iznad Belorusije ili otkazale polaske za Minsk.\nPredsednik SAD Džo Bajden je rekao da je uvođenje sankcija Belorusiji na stolu, ali nije govorio o detaljima.\n"Sankcije su u igri, ali neću da spekulišem dok sve ne završimo", rekao je američki predsednik.\nBajden treba da se sastane sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom 16. juna u Ženevi, a najavljeno je da će jedna od tema biti i hapšenje novinara Romana Protaseviča.\nObjavljen i snimak devojke uhapšenog novinara\nNa kanalu naklonjenom beloruskom predsedniku Aleksandru Lukašenku na društvenoj mreži Telegram, objavljen je snimak Sofije Sapege, devojke uhapšenog novinara Romana Protaseviča.\nSapega, inače državljanka Rusije koja živi u Viljnusu, je na snimku priznala da je urednica kanala na društvenim mrežama koji je objavljivao lične informacije o pripadnicima bezbednosnih agencija, što se smatra krivičnim delom u Belorusiji.\nRusko ministarstvo spoljnih poslova saopštilo je da je Sofija Sapega u pritvoru zbog "nekoliko krivičnih dela počinjenih u avgustu i septembru 2020." Njen otac, Sergej Dudič, rekao je da joj je pritvor produžen na dva meseca.\nSofijina majka Ana Dudič rekla je za Rojters da je njena kćerka nevina i da se našla na pogrešnom mestu u pogrešno vreme.\nRuska ambasada u Belorusiji saopštila je da je Sapega dobro i da se nije žalila na loš tretman u pritvoru.\nSapega je bila u avionu sa Romanom Protasevičem, novinarom disidentom koji je vodio nekoliko opozicionih kanala na društvenim mrežama, na kojima su objavljivane nezavisne vesti iz protesta nakon predsedničkih izbora u Belorusiji, u avgustu 2020.\nOn je posle hapšenja, na objavljenom video snimku, priznao da je učestvovao u organizaciji protesta, i rekao da se oseća dobro.\nDemonstranti su osporili pobedu Aleksandra Lukašenka, a tokom tih protesta uhapšeno je 35 hiljada ljudi.


Intelovi čipovi podložni hakerskim napadima, ranjivi 64-bitni operativni sistemi\nVesti, 18.06.2012, 11:37 AM\nPojedini 64-bitni operativni sistemi i programi za virtuelizaciju podložni su napadima sa neovlašćenim preuzimanjem privilegija nad administracijom sistema i to oni koji rade sa Intelovim procesorima, upozorava US-CERT.\nIntelovi procesori podložni su hakerskim napadima zbog ranjivosti CVE-2012-0217 otkrivene u njihovim x86-64 ekstenzijama koja se ogleda u načinu na koji izvršavaju SYSRET instrukciju.\nRanjivost može omogućiti hakerima izvršenje koda sa kernel privilegijama i to tokom korišćenja neadministratorskog naloga ili sticanje kontrole nad operativnim sistemom izlaženjem iz virtuelne mašine.\nPojedini 64-bitni operativni sistemi kao što u Windows 7, Windows Server 2008 R2, 64-bitni FreeBSD, 64-bitni NetBSD kao i sistemi koji uključuju Xen softver za virtuelizaciju podložni su hakerskim napadima zbog ove ranjivosti.\nIntelovi procesori koji koriste Intel 64 ekstenziju zahtevaju primenu sigurnosnih zakrpa koje je Microsoft objavio u utorak u okviru MS12-042, dok su 32-bitni sistemi bezbedni.\nVMware softver za virtuelizaciju nije pogođen ovom ranjivošću jer njegov hipervisor ne koristi SYSRET instrukciju, zbog čega je ovaj program imun na ove napade. AMD takođe nije na spisku proizvođača koji su pogođeni ovom ranjivošću na koju je prošle nedelje upozorio US-CERT, zbog toga što se SYSRET instrukcija drugačije izvršava na AMD procesorima.


Sika vrednosti i načela | Sika Srbija\nInovativni duh kompanije Sika (Sika Spirit) sinonim je za moćni skup vrednosti i načela koji čine srce i dušu kompanije. Pet načela upravljanja ukazuju na korporativnu kulturu i čine temelj uspeha:\nPotrošači su uvek na prvom mestu\nPoslovanje kojim se postižu rezultati\nSika pruža i održava najviše standarde kvaliteta svojih proizvoda i usluga. Predanost inovacijama omogućava kompaniji Sika da zadovolji trenutnu potražnju, ali i da predvidi buduća očekivanja. Pri izradi svih rešenja Sika uvek ima u vidu uspeh svojih potrošača i težnju ka razvijanju dugoročnog i uzajamno korisnog odnosa, umesto fokusiranja na kratkoročne poslove. Ovakav pristup poslovanju naglašen je sloganom kompanije: Gradimo poverenje. Kompanija Sika je ponosna i zahvalna što svojom predanošću svakodnevno ispunjava očekivanja u vezi sa brendom Sika, što je dovelo do toga da prepoznatljivi Sika trougao, 100 godina star vizuelni znak kompanije, postane sinonim za vrhunski učinak, kvalitet, pouzdanost i pružanje usluga širom sveta.\nSlika: Zahvaljujući svojoj dugoj istoriji i kontinuiranom ulaganju u inovacije, kompanija Sika je postala vodeći globalni tehnološki i tržišni lider\nUspeh i ugled kompanije Sika zasnivaju se na dugotrajnoj tradiciji kreiranja inovativnih proizvoda i rešenja. Shodno tome, srž Sika poslovanja jeste upravljanje inovativnim poslovnim procesima i fokusiranje na razvijanje kvaliteta proizvoda i najboljih rešenja za potrošače. Sika je ustanovila sopstveni proces stvaranja proizvoda, sa naglaskom na stalno razvijanje novih proizvoda, sistema i rešenja za lepljenje, zaptivanje, hidroizolaciju i ojačanje i zaštitu nosećih konstrukcija na jasno definisanim ciljnim tržištima. Ulaganjem u priznate tehnološke centre i Sika laboratorije širom sveta, kompanija ima koristi od globalne mreže partnera, dobavljača i naučnika, dok istovremeno ispunjava svoje obećanje da će svuda biti blizu svojih potrošača.\nSika sagledava razvoj poslovanja na duži rok i zato posluje odgovorno i s poštovanjem prema svojim potrošačima, zainteresovanim stranama i zaposlenima. Sika deluje sa jakim naglaskom na bezbednost, pružanje kvaliteta, zaštitu životne sredine, pošteno postupanje, društveni angažman, odgovoran rast i stvaranje vrednosti.\nOdrživost je ključna komponenta inovacija kao pokretačke snage kompanije. U građevinarstvu, kao i u industrijskoj primeni, Sika ima za cilj povećanje trajnosti, poboljšanje energetske efikasnosti i kvalitet materijala. Kompanija se stalno trudi da doprinese smanjenju potrošnje resursa, kako unutar same kompanije, tako i kod svojih partnera koji imaju poverenje u proizvode kompanije Sika. Inicijative i napredak kompanije Sika organizovani su u skladu sa metodologijom izveštavanja - Global Reporting Initiative.\nKroz sve ovo, Sika na prvo mesto stavlja sigurnost. Dobrobit i zdravlje zaposlenih i partnera jeste preduslov uspeha kompanije Sika. Stvaranje bezbednog radnog okruženja oduvek je bilo od najveće važnosti.\nSika poboljšava društveni i ekonomski napredak u svim zemljama i zajednicama u kojima posluje. Sika aktivno podržava društvene projekte u lokalnim zajednicama. Kao član Globalnog dogovora Ujedinjenih nacija, Sika se zalaže za globalni održivi razvoj.\nNe postoje kompromisi kada je u pitanju integritet i stoga Sika u svom radu primenjuje visoke etičke standarde. „Kodeks ponašanja” kompanije Sika definiše standarde i pravila ponašanja za kompaniju i sve njene zaposlene.\nSika veruje u preduzetnički duh i kompetentnost svojih zaposlenih. Sika podstiče radnu atmosferu punu poverenja i poštovanja i ne pokazuje svoj autoritet na krajnje formalan način. Zaposleni u kompaniji Sika uživaju u međusobnoj saradnji, ali i bliskom partnerstvu sa potrošačima, dobavljačima i zainteresovanim stranama.\nRadna atmosfera predstavlja i želju i inspiraciju. Sika podstiče svoje zaposlene da razvijaju i predlažu nove ideje. Sika delegira odluke i odgovornosti u skladu sa nivoom kompetencije.\nSika ima za cilj da sprovede decentralizaciju organizacionih jedinica koliko je moguće i uspostavi horizontalnu (ravnu) organizacionu strukturu sa širokim rasponima kontrole. Izuzetno veliki prioritet pridaje se edukaciji i razvoju zaposlenih. Sika ima za cilj da razvija svoje lidere za budućnost i usredsređuje se na promociju kandidata unutar same kompanije.\nSika teži uspehu i ponosna je na kontinuirano postizanje izvrsnih rezultata iznad tržišnih kretanja. Kompanija uporno sledi svoju viziju i dugoročne ciljeve.\nSika veruje u pojedinačnu odgovornost. Funkcije i projekti transparentno se dodeljuju. Odgovornost za ostvarenu dobit i gubitke leži na generalnom direktoru. Sprovodeći definisanu strategiju, Sika ima transparentna merila za finansijske performanse, koje se ocenjuju na temelju tržišnog udela, rasta prodaje, profitabilnosti i efikasnosti kapitala.


Nemci planiraju da slabije zapošljavaju novo osoblje\nIzvor: Radio 021, 29.Jul.2019, 18:18\n"Hlađenje" ekonomije sve više utiče na tržište rada, navodi se u saoštenju Ifo instituta dostavljenom Tanjugu, uz konstataciju da je vreme procvata otvaranja novih radnih mesta za sada gotovo.\nTržište rada u nemačkom proizvodnom sektoru je i dalje slabo. Ponovo je veći >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << broj industrijskih kompanija najavio da uglavnom nameravaju da smanje radnu snagu.\nSektori građevinarstva i usluga planiraju da zaposle više radnika, mada će pružaoci usluga to činiti u manjoj meri nego što je to bio slučaj donedavno, navodi se u saopštenju Ifo instituta.\nRadio Televizija Vojvodine: "Hlađenje" nemačke ekonomije - tačka na nova zapošljavanja\nB92: Nemački poslodavci ne planiraju zapošljavanja novih radnika


Intenzivni radovi na uređenju vikend naselja Šuljamačka glavica - Sirmiuminfo\nIntenzivni radovi na uređenju vikend naselja Šuljamačka glavica\nŠuljam – U toku su radovi na uređenju vikend naselja Šuljamačka glavica, nasipanjem grebanog asfalta u dužini od 3 kilometra, čiji je izvođač Srem put Ruma.\nU poslednje vreme svedoci smo brojnih medijskih napisa o sve većoj zainteresovanosti i potražnji placeva i vikendica za kupovinu, posebno u blizini Fruške gore i to na lokacijama koje pružaju mogućnost za odmor i boravak u prirodi. Da je Šuljam jedna od takvih lokacija uverili smo se ovih dana, gde se intenzivno radi na uređenju vikend naselja Šuljamačka glavica.\n„I nas u Šuljmu je prilično iznenadila sve veća zainteresovanost ljudi da baš na ovom mestu, koje je poznato po tome što je još Marko Aurelis Probus, za vreme Rimskog carstva, 280. godine zasadio prvu vinovu lozu, pronađu svoju oazu mira i zdravog života, te smo nakon razgovora sa meštanima Šuljma i Šuljamačke glavice, došli do zaključka da je neophodno stvoriti sve dodatne uslove za normalno funkcionisanje života. U tom smislu, krenuli smo sa radovima na nasipanju puta, koji su od vitalnog značaja kada govorimo o saobraćnoj komunikaciji i povezivanju sa selom”, ističe Danijel Veselinović, predsednik Saveta MZ „Šuljam” i napominje da će u skorije vreme biti rešeno i napajanje naselja električnom energijom, kao i rešavanje vodovodne mreže, jer je ubrzano naseljavanje ovog dela dobra prilika i za razvoj turizma, koja se ne sme propustiti.\nVeselinović još dodaje da je posebno zahvalan ministru Branislavu Nedimoviću, koji je takođe razgovarao sa meštanima u jednoj od poseta Šuljmu i podržao ideju oko realizacije svih predloženih ideja da se, po pitanju infrastrukture, započnu svi neophodni radovi, kako svi oni koji su ovde nastanjeni imali uslove za bolji i kvaliteteniji život.\nDo kraja godine, u planu je i izgradnja puta na relaciji Šuljam – Grgurevci, u dužini od 3 kilometra.


Budvani za finale, Primorac za nadu - Vijesti.me\nBudva je na korak od finala plej-ofa za vaterpoliste, a Primorac igra da nastavi polufinalnu seriju.\nBudvani su u srijedu kao formalni gosti na bazenu “Dragan Trifunović” slavili rezultatom 13:11 i večeras (19 časova) imaju šansu da na istom mjestu osiguraju novo finale plej-ofa u kojem se već nalazi Jadran Carine (ranije je u dva meča bio bolji od Katara).\nKotorani su u prvom susretu podbacili i u odbrani i u napadu, sada mora da bude drugačije ako žele da ostanu u igri.\n"Prva utakmica je bila teška, siguran sam da će i u ovoj odlučiti detalji. Mislim da je u prvom duelu presudila veća želja igrača Budve, kao i to što smo primili mnogo lakih golova, što je nedopustivo", rekao je Damir Crepulja, jedan od najiskusnijih igrača Primorca i dodao:\n"Pred nama je meč u kojem nemamo pravo na poraz i vjerujem da ćemo se izboriti s tom vrstom pritiska i izboriti majstoricu. Cilj je plasman u finale, ali znamo da isto želi i Budva", istakao je Crepulja.\nBudva je u plej-of ušla s novim trenerom (Vida Lompara je naslijedio Drago Pejaković) i na osnovu prikazanog u prvom duelu sa Primorcem šok terapija za igrače je bila uspješna.\n"Nadamo se da ćemo u dva meča završiti ovu polufinalnu priču. Pobjeda od prije nekoliko dana je zaslužena, a vjerujem da sličnu partiju možemo da ponovimo i večeras. Ušli smo u ovaj dvomeč s namjerom da dođemo do finala i to možemo samo ako budemo na visokom nivou", istakao je bek Budvana Danilo Adžić.


Sberbank izbjegava rizik od Brexita otvaranjem kiparske podružnice u Londonu – Bankar.me\nAugust 2, 2019 BANKE, EVROPA, SVE VIJESTI, SVIJET Leave a comment\nLukav plan omogućiće trgovcima Sberbanke u Londonu da i dalje nude usluge širom čitavog bloka Evropske unije ako Britanija, pod rukovodstvom svog novog premijera Borisa Johnsona, bez ikakvog sporazuma izađe iz EU-a.\nBanka je istakla uticaj različitih “scenarija izlaska” na njeno poslovanje u nedavnom izvještaju UK Company House.\n“Ako kompanija izgubi sposobnost da ima slobodan “pasoš” za ulazak u zemlje EU-a, onemogućiće joj se pristup klijentima sa sjedištem u EU-u”, objasnio je šef podružnice Sberbank UK. “Planirano ublažavanje takve situacije bilo bi ponuditi klijentima mogućnost da se suoče s drugom kompanijom u grupi, najvjerovatnije SIB (Cipar) Ltd, direktno ili preko londonske podružnice, prevladavajući regulatorne režime koji to dopuštaju”.\nKljučno pitanje pasoša podstaklo je mnoštvo banaka, investicijskih menadžera i osiguravača na otvaranje podružnica i kancelarija u dobro pozicioniranim glavnim gradovima EU-a, kao što su Frankfurt, Dublin i Pariz.\nVTB, Sberbankov državno kontrolisani rival, preselio je nekoliko poslovnih linija, te dio svog londonskog osoblja u Frankfurt.\nPOJMOVISberbank sberbank london\nPrevious Banke za šest mjeseci ostvarile profit od 30 miliona eura\nSljedeći MORT odbio žalbu kompanije Mia Investments


Lada Connect – premijum primesa ruske marke - Auto Republika\nMercedes “DAS maFIA”\nPočetna Life Tehnologija & IT Lada Connect – premijum primesa ruske marke\nNa izložbenom događaju MIAS-2016, AvtoVAZ je predstavio telematski sistem Lada Connect. Za razvoj sistema se pobrinula Laboratorija pametne vožnje, a osnovu je već pripremio Element system, razvijen od strane kompanije kao univerzalno rešenje podesno za instalaciju u svakom vozilu. Fino prilagođavanje sistema Lada Connect je trajalo dve godine, a sada je spremno za tržišni nastup.\nKako prenose ruski specijalizovani mediji, Lada Connect stiže u prodajne salone do kraja meseca, a njegova cena iznosi oko 390 evra uz dodatnih 80 evra za trošak ugradnje. Za montažu će biti neophodno utrošiti tri do četiri radna sata. Lada Connect sistem nije povezan sa medija sistemom automobila, ali jeste sa elektronikom na instrumentacionom klasteru, a funkcioniše isključivo preko telefonske aplikacije, koja je dugo dostupna na internet prodavnicama.\nLada Connect omogućava korisniku da daljinski otvara i zaključava vrata na vozilu. Pored toga, omogućeno je i pokretanje motora (uključujući i startovanje u unapred predodređenom terminu), davanje zvučnih i svetlosnih signala, praćenje pozicije vozila na mapi, kontrola određenih parametara (nivo goriva, stanje akumulatora).\nSistem će biti u mogućnosti da šalje poruke vlasniku na pametni telefon, o eventualnom pokušaju krađe ili odnošenja vozila. Pored toga, sistem poseduje opciju memorisanja vozačkog stila (brzina kretanja, snažna kočenja i ubrzavanja), a što može kasnije da se upotrebi na više korisnih načina. Ipak, još uvek nije poznato da li će serijska verzija Lade Connect koristiti ovu funkciju.\nLada Connect je razvijen za instalaciju na sledećim modelima: Vesta, XRAY, Grant i Largus. U cenu je uključena i mesečna pretplata za naredne tri godine, dok će kasnija godišnja pretplata iznositi nešto manje od 60 evra.\nInteresantno, AvtoVAZ nije obelodanio podatke o uvođenju ovog sistema u ponudu. Dodatno, ista kompanija je razvila i Lifan Connect sistem za vozila kineske marke. Ovaj sistem je u ponudi od prošle godine.\ntagovi: AvtoVAZ Element System lada Lada Connect\nprethodno Svi konvencionalni modeli BMW-a biće blagi hibridi do 2025.\nsledeće Honda razvija „pametne“ raskrsnice


07.07.2020 u 20:33\nŽENEVA - Svetska zdravstvena organizacija (SZO) saopštila je da se pojavljuju dokazi o širenju koronavirusa vazduhom upozoravajući da se „epidemije ubrzava u svetu”. „Priznajemo da se pojavljuju dokazi i zbog toga moramo da budemo otvoreni i razumemo sve puteve prenošenja (virusa)”, rekla je zvaničnica SZO Benedeta Alegranci. Grupa svetskih naučnika u ponedeljak je upozorila na tu mogućnost. „Ne treba da isključimo mogućnost prenošenja virusa vazduhom na javnim mestima, posebno punim ljudi. Još treba da prikupimo i razmotrimo dokaze”, rekla je ona preporučujući provetravanje zatvorenih prostora i držanje fizičkog odstojanja. „Kada to nije moguće onda preporučujemo nošenje zaštitne maske”, dodala je ona, prenosi Beta. Međunarodna grupa od 239 naučnika pozvala je u ponedeljak\n07.07.2020 u 19:06\nŽENEVA - Svetska zdravstvena organizacija (SZO) uskoro će poslati ekspertsku misiju u Kinu čiji je cilj da utvrdi poreklo koronavirusa, izjavio je na brifingu u Ženevi Tedros Adhanom Gebrejesus. Prema njegovim rečima, organizacija trenutno utvrđuje parametre misije, preneo je Rojters. „Cilj misije je unaprediti razumevanje o životinjskom domaćinu kovid19 i utvrdi kako je bolest prešla sa životinja na ljude”, istakao je Tedros, prenosi Tanjug.\nŽENEVA - Svetska zdravstvena organizacija (SZO) apelovala je na putnike da nose zaštitne maske na letovima i da budu informisani o porastu broja obolelih u određenim zemljama, kao što je Australija, prenela je danas agencija Rojters. Portparolka SZO Margaret Haris je na konferenciji za novinare u Ženevi uputila apel svima onima koji putuju, da povedu računa da ne ostanu zarobljeni u oblastima koje beleže porast broja zaraženih i usled mera karantina. Ona je istakla da se virus raširio svuda širom sveta i da ljudi koji putuju moraju to da shvate. Takođe je napomenula da ljudi ne smeju da zaborave da je situacija u vezi s pandemijom podložna promenama i da neke zemlje i oblasti koje su prethodno virus uspele da stave pod kontrolu, beleže porast broja obolelih, kao što su Australija\n04.07.2020 u 21:16\nSZO: Hidroksihlorokin ne smanjuje smrnost kod korone\nŽENEVA – Svetska zdravstvena organizacija saopštila je danas da prekida svoja ispitivanja leka za malariju hidroksihlorokina i kombinaciju lekova za virus HIV lopinavir/ritonavir na pacijentima hospitalizovanim zbog koronavirusa pošto oni nisu doprineli smanjenju smrtnosti. „Privremeni rezultati testiranja pokazuju da hidroksihlorokin i lopinavir/ritonavir doprinose malom ili nikakvom smanjenju smrtnosti kod hospitalizovanih kovid pacijenata u poređenju sa standardnom negom”, navela je SZO u saopštenju, javlja Tanjug. Kako se dodaje, ispitivanje će biti odmah prekinuto, prenosi Rojters. Takva odluka, doneta na osnovu preporuke međunarodnog odbora, ne utiče na druge studije u kojima se lekovi koriste za nehospitalizovane pacijente ili kao prevencija. U drugom ispitivanju SZO\n03.07.2020 u 20:23\nSZO: Prvi rezultati leka protiv Kovida 19 za dve nedelje\nŽENEVA - Svetska zdravstvena organizacija, u roku od dve nedelje očekuje prve rezultate kliničkih ispitivanja lekova, koji bi mogli da budu efikasni u lečenju obolelih od Kovida-19, saopštio je danas generalni direktor SZO Tedros Adhanom Gebrejesus. On je na brifingu za novinare rekao da je skoro 5.500 pacijenata u 39 zemalja učestvovalo u ispitivanju „Solidarnost” te agencije UN. Izvršni direktor SZO za vanredne programe Majk Rajan rekao je na brifingu za novinare da ne bi bilo mudro predviđati kada bi vakcina protiv Kovida-19 mogla da bude spremna za masovnu distribuciju, prenosi Rojters. Kako je naveo, iako bi kandidat za vakcinu mogao da se pokaže kao efikasan do kraja godine, pitanje je koliko brzo bi mogla da počne masovna proizvodnja. Za sada ne postoji vakcina, čije je\n29.06.2020 u 21:33\nLONDON - Generalni direktor Svetske zdravstvene organizacije (SZO) Tedros Adhanom Gebrejesus odbacio je optužbe pojedinih država da je strategiju praćenja kontakata zaraženih korona virusom preteško sprovesti i da je ona u kontrolisanju pandemije neefikasna. SZO je više puta je savetovala zemlje da je za zaustavljanje epidemije kovid 19 potrebna jaka strategija praćenja kontakata, intenzivan proces pronalaženja ljudi koji su bili u kontaktu sa zaraženim i njihova izolacija. Poslednjih meseci, zemlje sa velikim brojem zaraženih, uključujući Veliku Britaniju i Sjedinjene Države, isticale su da je jednostavno previše kontakata da bi se pronašao efikasan sistem koji bi mogao da se uspostavi. Britanija se obavezala da će uspostaviti sistem praćenja kontakata početkom ovog meseca, međutim\n26.06.2020 u 19:06\nSZO: Potrebno više od 30 milijardi dolara za vakcine protiv koronavirusa\nŽENEVA – Više od 30 milijardi dolara biće potrebno za testove, vakcine i lečenje koronavirusa, saopštila je danas Svetska zdravstvena organizacija (SZO) uoči donatorske konferencije. SZO i njeni partneri su krajem aprila pokrenuli međunarodnu inicijativu nazvanu „ACT Accelerator” kako bi se ubrzali razvoj, proizvodnja i jednak pristup vakcini i terapiji protiv koronavirusa. „Inicijativi će biti potrebno 31,3 milijardi dolara tokom narednih 12 meseci”, navela je SZO, javlja Beta. Za sada je obećano 3,4 milijardi dolara. „Dakle, treba nam još 27,9 milijardi dolara, od kojih 13,7 milijardi dolara za pokrivanje hitnih potreba”, navela je organizacija i dodala da je to neophodna investicija zbog zdravlja ljudi i nastavka ekonomije. Prema poslednjim podacima koje prikuplja\n25.06.2020 u 19:10\nLista 11 evropskih zemalja sa „ubrzanim prenosom” koronavirusa\nLONDON - Svetska zdravstvena organizacija (SZO) upozorila je da je u Evropi prvi put u poslednjih nekoliko meseci došlo do povećavanja broja slučajeva zaražavanja koronavirusom na nedeljnom nivou. U 11 zemalja „ubrzani prenos” izazvao je značajan uspon koji će, ako se ostavi bez nadzora, ponovo dovesti zdravstvene sisteme u Evropi do ivice, rekao je direktor SZO za Evropu doktor Hans Kluge, prenosi Bi-Bi-Si. Na listi SZO našle su se Albanija, Jermenija, Azerbejdžan, Bosna i Hercegovina, Kazahstan, Kirgistan, Kosovo, Severna Makedonija, Moldavija, Švedska i Ukrajina, prenosi Tanjug. Ambasadori EU sastaju se ove nedelje kako bi razgovarali o ponovnom otvaranju spoljnih granica bloka 1. jula. Jedan od kriterijuma koji zemlje članice razmatraju jeste omogućavanje putovanja samo\n25.06.2020 u 14:18\nFrancuska i Nemačka podržale SZO u borbi protiv kovida 19\nŽENEVA - Francuska i Nemačka izrazile su političku i finansijsku podršku Svetskoj zdravstvenoj organizaciji (SZO) u borbi protiv virusa kovid 19, a Berlin je otišao korak dalje najavivši da će ove godine uplatiti pola milijarde evra u fond te organizacije. Predsednik SZO Tedros Adhanom Gebrejesus rekao je na konferenciji za novinare, da uprkos kritikama SAD da nije dovoljno brzo reagovala na pojavu bolesti, dobija neophodnu političku i ekonomsku pomoć, prenosi Rojters. Nemački ministar zdravlja jens Špan najavio je da je tih 500 miliona evra najveća suma koju je Nemačka ikada donirala SZO. „Potrebna nam je jaka, transparentna i odgovorna SZO danas više nego ikada. SZO sposobna da vodi i koordiniše napore na svetskom nivou”, rekao je Špan. Francuska je rekla da će donirati 90\n18.06.2020 u 20:08\nSZO se nada da će pre 2021. biti stotine miliona doza vakcine protiv kovida 19\nŽENEVA - Svetska zdravstvena organizacija (SZO) izrazila je nadu da će nekoliko stotina miliona doza vakcine protiv korona virusa biti proizvedeno do kraja godine, a čak i dve milijarde tokom 2021. Kako se ubrza trka za vakcinama, naučna direktorka SZO Sumija Svaminatan izjavila da je na proučavanju više od 200 kandidata za vakcine širom sveta i da je u toku desetak kliničkih ispitivanja. „Ako budemo imali sreće, imaće pre kraja godine jednog i dva kandidata”, rekla je ona na onlajn konferenciji za novinare, prenosi Beta. Prema njenim rečima, prioritet u vakcinisanju bi trebalo da oni koji su na prvoj liniji – lekari i policajci, potom osetljive osobe kao što su starija lica, i na kraju osobe koje su najviše izložene zarazi u okolini, staračkim domovima ili četvrtima gradova gde


Dva miliona duga Montekarga i ŽPCG blokiraju ŽICG – Portal Kolašin\nDva miliona duga…\nPoslovanje Željezničke infrastrukture (ŽICG) je finansijski održivo čak i u ovim uslovima malog učešća prihoda iz osnovne djelatnosti, ukoliko bi Željeznički prevoz i Montekargo redovno plaćali utrošenu električnu energiju visokog napona, saopštio je Pobjedi predsjednik Odbora direktora ŽICG Safet Kalač.\nOn je naveo da je pandemija kovid-19 negativno uticala na prošlogodišnje poslovanje, ali da su zbog bolje organizacije i optimizacije u prvioh devet mjeseci imali dobit od 612.847 eura. U ovom trenutku, kako je kazao, ne može da precizira sa kakvim će rezultatom ŽICG završiti prošlu godinu.\n“Neredovno plaćanje ovih obaveza direktno blokira ŽICG. Zbog toga se mora naći drugi način da Željeznički prevoz i Montekargo plaćaju struju, a ne preko ŽICG”, kazao je Kalač Pobjedi.\nNaveo je da trenutno operateri duguju 2,1 milion eura, što je 85 odsto ukupnih potraživanja ŽICG.\n“Svakodnevno pokušavamo, u kontaktu sa menadžmentom obje kompanije, da pregovorima postignemo rješenje ovog problema, izbjegavajući nepopularnu mjeru prinudne naplate, ali ćemo u krajnjem morati tražiti naplatu potraživanja preko suda ukoliko potraživanja ne naplatimo u zakonskom roku, kako bismo održali tekuću likvidnost”, istakao je Kalač.\nPodsjetio je da su ŽICG i Poreska uprava 2017. godine potpisale sporazum o reprogramu poreza i doprinosa na zarade od 3,28 miliona eura.\n“ŽICG je izmirila sve prispjele obaveze u jednakim mjesečnim ratama i 2,4 miliona eura, a preostali dio duga po reprogramu iznosi 882.000 eura”, precizirao je Kalač.\n“Tim prije je pozitivan poslovni rezultat za prvih devet mjeseci 2020. godine značajan, jer je nastao u vrijeme finansijskih, privrednih i naročito transportnih poremećaja izazvanih epidemijom”, rekao je Kalač.\n“Planom za ovu godinu menadžment je odlučio da na bazi utvrđenih prioriteta za tekuće održavanje traži povećanje sredstava/subvencija jer je planom javnih nabavki predviđena zamjena dijela neophodne opreme zbog isteka vijeka trajanja”, saopštio je Kalač ne precizirajući o kojem iznosu subvencija se radi.\n“ŽICG će nastojati da završi planirani remont ostatka pruge od Trebešice do Bara, a cilj je da na cjelokupnoj pruzi od 168,4 kilometra dovedemo nivo projektovane brzine od 80 kilometara na sat”, kazao je Kalač.\nOn je da je ukupna vrijednost planiranih investicija u infrastrukturu za period od 12 i 24 mjeseca 18 miliona eura, a da je lani uloženo sedam miliona.\nDodao je da je lani obnovljeno 11 betonskih mostova na pruzi Vrbnica – Bar, ukupne ugovorene vrijednosti 11 miliona eura. Krajem prošle godine zaključena su dva nova ugovora o sanaciji osam tunela (12 miliona eura) i o sanaciji 13 betonskih mostova (5,9 miliona), a radovi bi trebalo da počnu u drugom kvartalu ove godine.\n“Ovi se projekti finansiraju kreditima Evropske investicione banke i Evropske banke za obnovu i razvoj, kao i od bespovratnih sredstava fondova EU i fonda Zapadnobalkanskog investicionog okvira (WBIF), koji se kofinansiraju iz budžeta Crne Gore”, kazao je Kalač.\nNajavio je da ŽICG planira dva nova kreditna aranžmana. Jedan je sa KfW, vrijednosti 28 miliona eura, za sanaciju tri čelična mosta i remont 20 km gornjeg stroja pruge na dionicama Lutovo – Bratonožići – Bioče. Drugi je 11 miliona eura od EBRD za nabavku mehanizacije za potrebe održavanja željezničke pruge.\nKrajem prošle godine je saopšteno da je EU počela da sprovodi ekonomski i investicioni plan u Crnoj Gori obezbjeđivanjem 40 miliona eura finansijske podrške za razvoj željezničke infrastrukture.\n“Radi se o drugom investicionom grantu za ŽICG, koji će biti podržan u istom paritetnom iznosu kreditnih i donatorskih sredstava u iznosu od po 20 miliona eura za radove i nadzor nad radovima na investicionom održavanju deset čeličnih mostova i osam tunela iz druge grupe prioriteta za sanaciju. Očekivana implementacija je druga polovina ove godine”, kazao je Kalač.\nImaju 717 radnika, prosječna plata 410 eura\nKalač je naveo da kompanija zapošljava 717 radnika sa dosta „narušenom“ starosnom i kvalifikacionom strukturom.\n“ŽICG je iz sopstvenih sredstava isplatila otpremnine za 44 radnika, a u planu je smanjenje broja izvršilaca, shodno novoj organizaciji i sistematizaciji”, rekao je Kalač, objašnjavajući da je prosječna plata 410 eura i isplaćuje se redovno.\n“Novim kolektivnim ugovorom, skromno je uvećana zarada svim zaposlenima, dok je menadžmentu ostala ista, što je dodatno motivisalo zaposlene jer je zarada bila među najnižima u Crnoj Gori”, kazao je Kalač.\nKalač je podsjetio da je ŽICG ,,javno dobro od opšteg interesa“ i rekao da očekuje da saradnja sa Vladom bude u tom pravcu.\n“A u cilju unapređenja poslovanja ŽICG je i razmišljanje kako, kada i ko to treba da uradi internu reorganizaciju sva četiri željeznička preduzeća u cilju racionalizacije poslovanja, boljeg korišćenja kapaciteta, smanjenja troškova i tržišnog načina poslovanja”, rekao je Kalač.


Poznat datum početka, ali ne i finansijski dio: Jokić gubi 5.000.000? - BIGportal.ba\n6 Novembra, 2020 6 Novembra, 2020 047\nUpravni odbor NBA lige, u dogovoru sa Unijom košarkaša (NBPA), saopštio je da će nova sezona krenuti 22. decembra.\nNedeljama unazad trajali su pregovori između čelnika i košarkaša, i na kraju je pobedila liga – takmičarska godina kreće u decembru i sastojaće se od 72 meča.\nIgrači, na čelu sa Lebronom Džejmsom, forsirali su da sezona počne 18. januara, na dan Martina Luter Kinga, međutim NBA bi u tom slučaju pretrpeo velike gubitke i ta opcija je otpala.\nUmesto 82 čeka nas se 72 utakmice. Takođe, igraće se plej-in turnir za osmo mesto, kao što je to slučaj bio u “Dizni svetu” u Orlandu.\nAdrijan Vojnarovski, novinar ESPN, piše kako se dve strane još uvek nisu dogovorile oko finansijske strane, odnosno oko budžeta, plata igrača…\nPoznato je da liga pred svaku sezonu uzme 10 odsto od igračevih plata kao depozit. Isti novac im vrate na kraju sezone ukoliko liga ostvari dobit koju je projektovala.\nKošarkaši u 99 odsto slučajeva dobiju novac nazad, ali ovoga puta je pitanje da li će to biti slučaj jer čak 40 odsto prihoda dolazi od strane navijača. Njima neće biti dozvoljen ulazak, barem ne u prvom delu sezone, te će NBA, verovatno, podići depozit na 18 odsto.\nTo znači da, na primer, plata Nikole Jokića neće biti 29,5 miliona dolara, već 5,3 manja – 24,2 miliona dolara. Srpski košarkaš će imati punu platu ako NBA ostvari prihod koji zacrta, ali to je malo verovatno.\nOvih 18 odsto još nije 100 odsto dogovoreno, ali je najrealnije da tako bude, preneo je Vojnarovski. Ako igrači ne dobiju depozit nazad, novac će ići u džepove vlasnika franšiza.\nNBA draft na programu je 18. novembra, “free agency” kreće 21, trening kampovi 1. decembra, a sezona 22.12.2020.\nDa li znate kako je mogući novi predsednik SAD nazvao Tačija?


U Radničkoj novi kompleks zgrada, hotel, nova policijska stanica, zelenilo - na mestu crpne stanice\nOvaj prostor 1883. godine formiran kao pružni prelaz uz prvu\nželezničku prugu Budimpešta - Zemun\nGradska uprava Novog Sada stavila je na javni uvid urbanistički plan koji obuhvata deo Radničke ulice koji će biti namenjen za gradnju kompleksa zgrada i policijske stanice.\nPlan obuhvata prostor između Radničke, Keja žrtava racije i parkovske površine ka Bulevaru cara Lazara površine od 1,78 hektara.\nRadi se o Radničkoj 30, 30a i 32 gde se nalaze uglavnom napušteni industrijski objekti i crpna stanica.\nUrbanisti u planu poslatom na javni uvid podsećaju da je ovaj prostor 1883. godine formiran kao pružni prelaz uz prvu železničku prugu Budimpešta - Zemun i nekadašnji železnički most Franca Jozefa, da se tu vremenom stvorila industrijska zona.\nDo šezdesetih godina prošlog veka tu se nalazilo nekoliko firmi koje su se iselile, a objekti su ostali.\nTokom proteklih decenija, tu se smestila i policijska stanica, dva objekta su uklonjena, dok ostaci zgrade "Albusa" u Radničkoj 32 treba da se sruše, za šta je Uprava za građevinsko zemljište pokrenula postupak i tender je u toku.\nNovi Stari grad: Novi poslovni kompleks - umesto Albusa u Radničkoj\nPlan je da prvi deo ovog prostora, koji obuhvata Glavnu crpnu stanicu sa okolinom, bude kompleks poslovnih zgrada, da na drugom delu bude policijska stanica, a na trećem takođe poslovni kompleks.\nOstatak prostora su saobraćajne površine, drvored koprivića u Radničkoj ulici koji se čuva i travnate površine. Prema proračunu datom u urbanističkom planu, poslovne zgrade imale bi površinu od skoro 36.000 kvadrata. Policijska stanica trebalo bi da ima oko četiri i po hiljade kvadrata i visinu do tri sprata sa ravnim krovom namenjenim za krovni vrt ili sportske sadržaje. Ispod poslovnih zgrada bi se gradile podzemne etaže prvenstveno namenjene za garaže, a ostavljena je mogućnost da se isto uradi i kod policijske stanice, prenosi 021.rs.\nbiznis hotel nekretnine Novi Sad posao stari grad


Dodik: Uspješna posjeta Beču | Banjaluka.net\nDodik: Uspješna posjeta Beču\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik ocijenio je svoju današnju posjetu Beču kao izuzetno uspješnu, te naglasio da je dogovoreno da se u saveznom parlamentu Austrije pokrene pitanje o ulozi dvojice visokih predstavnika za BiH iz Austrije i njihovog kršenja međunarodnog prava i Dejtonskog mirovnog sporazuma.\n“To su nekadašnji i sadašnji visoki predstavnik Volfgang Petrič i Valentin Incko. To će biti prvi put da se jedno takvo pitanje pokrene u nekom od evropskih parlamenata i smatram da je to važno. To će dovesti do nove prakse. Mi ćemo to pokušati da uradimo i u drugim evropskim parlamentima i nesumnjivo i u samom Evropskom parlamentu”, rekao je Dodik novinarima u Beču na prijemu koji je upriličen u njegovu čast.\nOn je naglasio da je zadovoljan rezultatima današnje posjete i pozvao Srbe koji glasaju i odlučuju u Beču i Austriji da podrže Slobodarsku partiju Austrije, čiji je predsjednik Hajnc-Kristijan Štrahe, čija je politika fer prema Srbima.\n“Došao sam ovdje i da u vrijeme izbora za bečku skupštinu i bečku vlast podržim gospodina Štrahea, koji ne oklijeva da Srbima i Republici Srpskoj da podršku u naporima da ostvare svoja prava, da eliminišu prisustvo međunarodnog predstavnika”, rekao je Dodik.\nOn je ocijenio da je veoma značajan njegov jutrošnji sastanak sa Norbertom Hoferom, jednim od tri člana Nacionalnog vijeća koje predsjedava Parlamentom Austrije.\n“Imali smo priliku da razgovaramo o svim relevantnim pitanjima. I gospodin Štrahe kasnije je dao potpunu podršku i razumijevanje za Republiku Srpsku. Nesumnjivo je riječ da je iskazano ukupno razumijevanje između Republike Srpske i ljudi koji su ovdje u parlamentu”, kaže predsjednik Srpske.\nDodik je naveo da je danas upoznao i predsjednika Parlamenta Beča koji se smatra jednim od najjačih i najvećih u ovoj zemlji.\n“Upravo večeras ovdje sa njim imamo priliku da popričamo o nekim pitanjima za koja se on interesovao. A interesovao se za stanje u BiH. On dobro razumije šta je Republika Srpska i šta može i treba da čini”, istakao je Dodik.\nDodik je rekao da je prijemu upriličenom u njegovu čast u Beču prisustvovalo desetak ambasadora iz različitih zemalja – od Francuske, Španije, Litvanije, Rusije, Srbije i još nekih iz regiona.\n“Svakako je to dobro jer je prijem koji je organizovao Hofer u čast mog dolaska na takav način primijećen od diplomatskog kora, koji ovdje u Austriji nesumnjivo ima veliki značaj”, konstatovao je Dodik.\nPrema njegovim riječima, Austrija i Republika Srpska putem ovakve posjete svakako će doprinijeti većem razumijevanju.


Rekonstrukcija Tolstojeve ulice počinje u ponedeljak - Novi Sad\nRekonstrukcija Tolstojeve ulice počinje u ponedeljak\n14:11:00 02.11.2018, Komentara: 0\nNovi Sad - Rekonstrukcija Tolstojeve ulice na Grbavici, od Puškinove do Hopovske ulice, gde su saobraćajne površine u izuzetno lošem stanju, počinje u ponedeljak, 5. novembra.\nU Gradskoj upravi za građevinsko zemljište i investicije kažu da je na ovoj lokaciji poslednjih godina intenzivirana izgradnja višespratnica, što je doprinelo devastiranju kolovoza i pešačkih staza, a veliku poteškoću predstavlja i nedostatak parking prostora. Takođe, u ovoj ulici postoji stara vodovodna i kanalizaciona mreža koja, zbog izmenjene strukture stanovanja, ne zadovoljava sadašnje potrebe stanovnika.\nRadovima je predviđena izgradnja novog kolovoza širine šest metara, upravnog parkinga sa leve strane i podužnog sa desne strane ulice, kao i pešačkih staza, odvojenih zelenim pojasom od parkinga. Takođe, radovi obuhvataju i prateću infrastrukturu, odnosno izgradnju vodovodne i kanalizacione mreže, kao i izgradnju javnog osvetljenja kandelaberskog tipa.\n"Time će Tolstojeva ulica zablistati novim sjajem i što je još bitnije, navedene aktivnosti poboljšaće svakodnevni život stanovnika ove ulice i doprineti lakšem i bezbednijem odvijanju kako kolskog, tako i pešačkog saobraćaja", saopšteno je iz Gradske uprave za građevinsko zemljište.\nOva investicija vredna je 93 miliona dinara, a rok za završetak svih predviđenih radova je 180 kalendarskih dana.