Vukadinović: U interesu građana je da imaju N1, omogućiti svakom da se informiše - Kolporter : Kolporter\n> Vukadinović: U interesu građana je da imaju N1, omogućiti svakom da se informiše\n“Telekomunikacioni operatori se ovde konsoliduju u okviru velikog državnog vlasništva, iako su to navodno tri različita operatora. Čak se na vidiku ne vidi ni duopol, već jedno ukrupnjavanje na tržištu koje na dugi rok otvara mnogo više problema nego što je problem samo jedne kablovske televizije”, rekla je profesorka FPN Snježana Milivojević, komentarišući poteze državnog operatora Telekoma Srbije. Poslanik Đorđe Vukadinović kaže da je interes običnog građanina da može da vidi i da u svojoj ponudi ima i N1 i da to treba omogućiti.\nJa mislim da ćete se vi možda, kad prođu izbori, izboriti se za širu pokrivenost. Ovo sada bi bilo pozitivno čudo, kojeg verovatno neće biti osim ako ne bude nekog velikog pritiska spolja”, ocenio je poslanik Đorđe Vukadinović\n“Ja ne ulazim u svojinske i te ekonomske aspekte priče, ali je potpuno jasno da interes običnog građanina ove zemlje, da može da vidi, i da ima u ponudi da vidi”, rekao je. Vukadinović navodi da je premijerki rekao, kada je bila dignuta galama u Skupštini zašto je RTS stavljen na treće mesto na SBB – stavite taj N1 na 101. mesto, gde hoćete, ali dajte mogućnost onome ko koristi usluge državnog operatera da može da vidi i “nepodobne televizije”, podvlačeći – dajte mu šansu za izbor.\nMilivojević kaže da je jedna stvar kršenje principa neutralnosti mreže. “Standard je svetski da se pod jednakim uslovima kablovski operativni sistemi moraju staviti svim pružaocima usluga. Ovde se to očigledno, ta diskriminušuća pozicija zasnivala na percepciji javnosti o vašoj kritičkoj ulozi prema aktuelnoj vlasti i verovatno njihovom znanju o tome. Druga je stvar, verovatno, približavanje izbora, koje podiže političku osetljivost, ali koje će ostaviti jedan deo javnosti da donese tu svoju odluku na osnovu različitih uvida. Pretpostavljam da to ovde jasno stavlja na znanje da od čitavog procesa pripreme boljih izbornih uslova nema ničeg”, navela je.\nJa mislim da je taj komercijalni aspekt važan, rekla je gošća N1, koja je podvukla da u zgradi u kojoj živi ima tri operatora – a da su sva tri državna. “Šta se tu dešava? To se u teoriji zove rat za teritorije. Telekomunikacioni operatori se ovde konsoliduju u okviru velikog državnog vlasništva, iako su to navodno tri različita operatora. Čak se na vidiku ne vidi ni duopol, već jedno ukrupnjavanje na tržištu koje na dugi rok otvara mnogo više problema nego što je problem samo jedne kablovske televizije”, rekla je Milivojević.\n“Inače ste dosta gledani (N1), mi radimo ta istraživanja, ne oni piplmetri, već pitamo građane odakle se informišu. Programi ove televizije kod one populacije koja može da vidi, su strahovito gledani, od N1 do Nove S koja je u ekspanziji… Ali to je trka u kojoj su vama vezane ruke, noge, još vam stavio neko džak na leđa, pa kaže – ajde sada da vidimo, ravnopravna trka”, ocenio je Vukadinović.\nOn dodaje da je slično tako sa opozicijom u političkom smislu. “Dajte bar elementarne i minimalne ravnopravne uslove, pa onda pobedite i ja ću vam čestitati”, zaključio je Đorđe Vukadinović.


Ljudska prava u BiH potisnuta na marginu\nHelsinški komitet BiH predstavio je godišnji izvještaj o stanju ljudskih prava u BiH za 2011 godinu. U izvještaju se, između ostalog, navodi da vlasti BiH u prošloj godini nisu učinile ništa na uspostavi normalnog i regularnog funkcionisanja države. Godina 2011. biće upamćena i kao godina u kojoj je BiH zapala u tešku političku, ekonomsku i socijalnu krizu, što je dovelo do potiskivanja ljudskih prava na marginu.\nPredsjednica Helsinškog komiteta za ljudska prava u BiH Vera Jovanović, predstavljajući izvještaj podsjetila je da nije došlo do implementacije presude Suda u Strasbourgu u predmetu “Sejdić-Finci“, te da 16 godina nakon Daytona, BiH nije uskladila sve ustavne odredbe s odredbama Evropske konvencije za zaštitu Ijudskih prava, zbog čega su one ostale diskriminatorske.\n“Političari su više od godinu dana potrošili na traženje kompromisa u formiranju vlasti, ali su u isto vrijeme, optužujući jedni druge uz upotrebu jezika mržnje, doveli do atmosfere nepovjerenja, međunacionalnih animoziteta, koji su se prenijeli na sve nivoe i među građane”, navodi Jovanović.\nU dijelu izvještaja koji je posvećen diskriminaciji, Helsinši komitet izražava zabrinutost što Zakon protiv diskriminacije ni tri godine od donošenja, nije u praksi primijenjen.\nHelsinški komitet nije zadovoljan ostvarivanjem prava u oblasti pravosuđa zbog toga što pravosuđe ne obezbjeđuje jednak tretman svih građana, zbog postojanja četiri pravna sistema koja nisu međusobno usklađena.\nVera Jovanović istakla je i da su sve glasnije snage koje pokazuju tendencije vraćanja unazad, što znači vraćanje ovlaštenja entitetima, ukidanje Suda i Tužilaštva BiH pa čak i VSTV-a.\nIzvještaj Helsinškog komiteta ukazuje da je etnička i vjerska diskriminacija prisutna u obrazovanju.\n“Postojanje jednonacionalnih javnih škola kao i škola koje se nazivaju „dvije škole pod jednim krovom“, jeste fenomen BiH u demokratskoj Evropi. Sistem obrazovanja je i dalje podijeljen i nije prilagođen evropskim standardima u kojima je obrazovanje prioritet i osnov za daljnji napredak”, ističe Jovanović.\nAnaliza medija u 2011. pokazuje da su se negativni trendovi iz ranijih godina nastavili i čak dobili na dinamici praćenjem gotovo svih sukoba na političkoj sceni.


Knežević: Odbio sam mesto potpredsednika vlade | NS Reporter\nKnežević: Odbio sam mesto potpredsednika vlade\nPODGORICA – Crnogorski premijer Zdravko Krivokapić rekao je danas de je u razogovorima sa liderima stranaka vladajuće koalicije prihvatio da se razgovara o rekonstrukciji vlade, ali je dodao, “u granicama koje su prihvatljive”.\n“Ja sam kao premijer prihvatio da pričamo o rekonstrukciji Vlade u granicama koje su prihvatljive, prirodne i koje mogu da utiču na to da Vlada bude efikasnija, da donosi brže odluke, u saradnji s parlamentom”, rekao je Krivokapić, prenose Vijesti.\n“Zajedništvo svih nas je ono što nam daje snagu i nadam se da će Crna Gora napokon shvatiti da je ovo početak novog puta Crne Gore koji mora biti zasnovan na pomirenju. Ako se ne pomirimo, zagrlimo jedan drugoga i iskažemo poštovanje, Crna Gora će ostati na ovom mestu kao što je i sada”, zaključio je Krivokapić.\n“Ja sam odbio da budem kandidat za potpredsednika u novoj Vladi, ne zato što ne verujem u sebe, već zato što mislim da je neophodno uključivanje većine na što eksplicitniji način“, rekao je Knežević danas na konferenciji za novinare.


Ekonomski oporavak u Evropi je na dobrom putu. Poslednja predviđanja Evropske komisije govore da posebno ohrabruje perspektiva smanjenja broja nezaposlenih tokom sledeće godine.\nEvropski komesar za ekonomska i monetarana pitanje Oli Ren\nDobre vesti za evropsku ekonomiju stižu iz Brisela. Prema poslednjim izveštajima Evropske komisije, ekonomski oporavak Unije brži je nego što se to ranije predviđalo. Iako je rast bruto državnog proizvoda nejednak među članicama, očekuje se da on, na nivou Evropske unije, ove godine bude 1,7 procenta, sledeće nešto slabiji 1,5 (zbog efekta povlačenja privremenih stimulativih mera), da bi ponovo ojačao na dva procenta 2012. godine.\nIstovremeno i uslovi na tržištima rada širom EU pokazuju znake umerene stabilizacije. Brojke će se tu dosta razlikovati od zemlje do zemlje, najavio je evropski komesar za ekonomska i monetarana pitanje Oli Ren. „Stopa nezaposlenosti kretaće se od četiri do pet procenata u Holandiji i Austriji, preko 10 procenata u Portugalu i Mađarskoj, do 14 odsto u Irskoj i 20 procenata u Španiji i Baltičkim zemljama”, kaže Ren.\nNezaposlenost širom Unije trebalo bi da padne na sa sadašnjih 10 na 9 procenta u 2012 godini.\nIako su javne finansije žestoko pogođene krizom, Evropska komisija očekuje da ove godine polovina država članica ima manji budžetski deficit u odnosu na prošlu godinu. Već sledeće godine očekuje se da 24 zemlje članice smanje svoje fiskalne deficite, uz izuzetak Estonije, Letonije i Mađarske. Tako bi opšti budžetski deficit u EU trebalo da padne na 6,8 procenata ove godine, zatim na 5,2 procenta sledeće, te na 4, 25 procenta BDP u 2012. godini, a sve zahvaljujući povećanom ekonomskom rastu, konsolidacionim merama i okončanju stimulativnih mera.\nOsvrćući se na situaciju u Irskoj, koja je zbog svog velikog budžetskog deficita zatražila pomoć, komesar Ren kaže da Irska ima podršku EU. „Ovakve odluke pokazuju da ćemo uraditi sve što je potrebno kako bismo očuvali finansijsku stabilnost Evrope. Povratak poverenja uvek zahteva vreme, a potrebne su nam i odlučne akcije na svim frontovima. To znamo i to ćemo da uradimo”, odlučan je evropski komesar.\nEvropski ministri prethodno su doneli odluku da pomognu Irskoj. U tu namenu biće izdvojeno 85 milijardi evra.\nPoslednja predviđanja Evropske komisije govore i o sve boljim uslovima na kreditnim tržištima. Tako je širom Evrope povećan broj kredita odobrenih što domaćinstvima što preduzećima. U porastu je takođe i potrošnja građana, za koju se očekuje da ojača i sa predviđenim porastom broja zaposlenih u Evropi. Istovremeno, prema rečima evropskog komesara za ekonomska i monetaran pitanja, Olija Rena, očekivana inflacija u EU ove godine bi trebalo da bude oko 2 procenta, i da padne na 1,75 u 2012-oj.\nTrajni link https://p.dw.com/p/QLWw


Sportska manifestacija 3. TCM Sarajevski maraton održat će se u nedjelju, 3. jula 2022. godine sa startom i ciljem na trgu – Vijećnica. Moći ćete odab\nNa vanrednoj sjedinici Upravnog odbora FK Željezničar, održanoj u utorak 17. maja, donesena je odluka da se prema Općini Novo Sarajevo i općinskom nač\nKošarkaši tuzlanske Slobode u 5. kolu Lige 6 Bosne i Hercegovine na parketu Mejdana dočekat će Igokeu iz Aleksandrovca. Trener Slobode Nedim Dže\nBosanskohercegovačka teniserka Nefisa Berberović, na današnjem duelu na WTA turniru u Strasbourgu je savladala slavnu teniserku, Sloane Stephens, osva\nSportska manifestacija 3. TCM Sarajevski maraton održat će se u nedjelju, 3. jula 2022. godine sa startom i ciljem na trgu – Vijećnica. Moći ćete odabrati jednu od tri utrke iz programa – Memorijalna utrka “Osman Junuzović” 5K, Polumaraton ili Maraton. Otvaranje 3. TCM Sarajevskog maratona će se odr\nKošarkaši tuzlanske Slobode u 5. kolu Lige 6 Bosne i Hercegovine na parketu Mejdana dočekat će Igokeu iz Aleksandrovca. Trener Slobode Nedim Džemić pozvao je navijače da ih podrže, ne samo u sutrašnjem susretu protiv Igokee, nego i u narednim mečevima u Mejdanu. – Igokea je nasumnjivo na\nU Ilijašu je svečano otvoren 22. memorijalni turnir u čast i spomen na heroja Rašida Buću, od čije je smrti prošlo 30 godina. Obilježavanju ove tužne godišnjice, ali i otvaranju turnira prisustvovao je i ministar za boračka pitanja Kantona Sarajevo, Omer Osmanović. „Izuzetna mi je čast što sam danas\nPovodom smrti slavnog Ivice Osima u programu TVSA specijalni progam “Štraus s Grbavice” u subotu u 12 sati.\nNajveća nogometna utakmica u Bosni i Hercegovini, derbi sarajevskih rivala Željezničara i Sarajeva, igrat će se večeras na stadionu “Asim Ferhatović Hase” u okviru 30. kola Premijer lige BiH. Utakmica neće imati poseban rezultatski značaj s obzirom da se kroz domaće takmičenje nijedan t\nOvaj vikend, 7. i 8. maja, održat će se Evropa džudo kup, u Areni hotela Hills na Ilidži, a Bosna i Hercegovina biti će domaćin takmičarkama i takmičarima iz 27 država, zbog čega je gošća Sarajevskog jutra Larisa Cerić, bosanskohercegovačka džudistkinja. – To je Evropski džudo kup koji se\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije Dragan Stojković Piksi uputio je saučešće porodici i prijateljima Ivice Osima, legendi bosanskohercegovačkog fudbala, koji je danas preminuo u 81. godini.“Iskreno saučešće porodici. Prilično me je pogodila vijest o njegovom odlasku. Ostavio je dubok tra\nU 19.41 sati upaljeni su reflektori na stadionu Grbavica i svijetlit će simbolično tačno 81 minutu. Fudbalski klub Željezničar na ovaj način odaje počast Ivici Osimu, legendi bosanskohercegovačkog fudbala, koji je danas preminuo u 81. godini. Reflektori su upaljeni simbolično u 19.41 sati budući da


30-06-2019 23:07 Ratni izveštaji Ostalo Svet Planeta\nMinistarstvo spoljnih poslova Turske saopštilo je da snage pobunjeničkog libijskog komandanta Halife Haftara drže zatočene šest turskih državljana.\nU saopštenju se dodaje da će Turska razmotriti mogućnost da "ilegalne paravojne snage" Halife Haftara, koje kontrolišu veći deo istoka i juga Libije, budu tretirane kao "legitimne mete" ako turski državljani ne budu oslobođeni.\nTurski ministar odbrane Hulusi Akar rekao je ranije da će bilo kakav "neprijateljski stav ili napadi" imati "teške" posledice.\nPrethodno je portparol Haftarove vojske, Libijske nacionalne armije (LNA), nazvao tursku imovinu u Libiji "legitimnom metom" i optužio Ankaru da u Libiji pomaže snagama koje su saveznice međunarodno priznate vlade u Tripoliju.\nPročitajte OVDE kakvo je trenutno stanje na ratištu u Libiji.


Odigran turnir mlađih selekcija – FK Metalac\nOdigran turnir mlađih selekcija\nFK Metalac | 23.06.2018\nOtvoreni gradski turnir u fudbalu za mlađe selekcije održan je sinoć u organizaciji FK Metalac. Turnir je posetio veliki broj naših sugrađana i ljubitelja fudbala. Učešće na turniru uzelo je petnaestak ekipa u različitim uzrasnim kategorijama od 2007 do 2011. godišta iz klubova FK Metalac, FK Takovo, ŠF GMCZ, ŠF Junior i ŠF Rabona. Najuspešnijim ekipama, strelcima, golmanima i igračima priznanja su uručili sportski direktor Bojan Leontijević, šef stručnog štaba Metalca gospodin Aleksandar Janjić i kapiten seniorskog tima, naš sugrađanin Aleksandar Ivanović.\nProhladno vreme za ovo doba godine nije omelo ljubitelje sporta i ovakvih manifestacija da dođu i posete ovaj prelep turnir, a odlični uslovi koje pruža Metalčev trening-kompleks omogućili su da se svi osećaju udobno, od najmlađih fudbalera, do svih prisutnih na tribinama, roditelja, baka, deka i prijatelja.\nOvaj turnir je samo najava planiranih aktivnosti koje će biti organizovane za najmlađe u narednom periodu.\nVečeras na istom mestu od 19 časova snage će odmeriti ekipe roditelja dece iz selekcija od 2004. do 2011. godišta.\nUkoliko niste do sada posetili Metalčev trening-kompleks, koji se sastoji od tribina za gledaoce, velikog terena standardnih dimenzija, mini-pič terena, poligona za igru, četiri prostrane svlačionice, velike sale, turnir roditelja je prava prilika za to.\nDođite da podržimo roditelje i da vidimo ko su glasniji navijači deca ili roditelji.


Vreme 1039 - Monetarna i politicka kriza u EU: Evrodomine -->\nZa spas Irske 85 milijardi, pogled na sledeću dominu koja pada, nemački žal za markom, optimizam zbog odbrane evra i sumnje špekulanata\nU nekoj vrsti kombinacije poker partije i partije domina tresla se gora zbog 85 milijardi evra za spasavanje "smaragdnog ostrva", Irske. U igri je bilo i nešto mnogo veće od miša koji se rodio kad se tresla gora u našoj narodnoj poslovici. U intervjuu za nemački nedeljnik "Špigl" predsednik Evropske centralne banke (ECB) Žan-Klod Triše izjavio je da je evropska ekonomija u najtežem položaju od Drugog svetskog rata, a možda i od Prvog svetskog rata. Diplomate u Briselu su čak šaputale, što predsednik Saveta EU Herman van Rompoj izjavljuje javno, i o krizi preživljavanja EU.\nNa osnovu predloga Nemačke i Francuske ministri 16 članica evrozone u Briselu u ponedeljak 29. novembra 2010. isprsile su se sa 85 milijardi, da bi, spasavajući Irsku, spasle evro. Naravno, Irskoj novac nije dat, nego pozajmljen po prosečnoj kamatnoj stopi od 5,8 odsto, višoj od one od 5,2 odsto koju će Grčka morati da plati za finansijsku pomoć.\nIrska vlada je suočena sa demonstracijama i imaće teškoće da pre izbora progura budžet štednje. Samo u 2011. ona mora da uštedi oko 6 milijardi evra, da bi do 2014. smanjila budžetski deficit sa 32 na 3 procenta GDP-a (po našem, BDP, bruto domaći proizvod), to jest da "skreše oko" 15 milijardi evra.\n"Špigl" zapaža da su Irci kojima se bio vratio ponos sada šokirani zbog činjenice da njihova zemlja mora da prosi od EU i MMF-a. Podozreva se da bi to depresivno raspoloženje moglo da ima negativan efekat na irsku ekonomiju, kojoj je Sporazumom o pomoći ipak ostavljena privilegija da plaća porez na dobit od 12,5 odsto, što se ne sviđa konkurentima iz Francuske i Nemačke.\nOpasnost, međutim, i dalje vreba: u septembru je samo pet odsto irskih korisnika kredita za nekretnine bilo u crvenom više od 90 dana, ali broj nesolventnih dužnika može da poraste drastično zbog toga što se tri četvrtine hipotekarnih kredita otplaćuje po varijabilnim kamatnim stopama, koje će verovatno rasti.\nIBERIJSKA ZAMKA: Reflektor je sada okrenut prema sledećoj domini u evrozoni. Komisija EU predviđa da će Portugal pod teretom prinudnih kresanja budžeta i povećanja poreza možda zapasti u recesiju. Portugal ima veliki dug, mada manji nego Grčka, ali i veoma spor rast privrede i nekonkurentnu ekonomiju. Portugalska ministarka rada Helena Andre najavljuje da će otpočeti razgovore s firmama i sindikatima o povećanju efikasnosti.\nCrne prognoze dalje kažu da se nevolje mogu brzo proširiti i na s Portugalom ekonomski tesno povezanu Španiju, četvrtu ekonomiju po veličini u evrozoni, sa GDP-om većim nego Grčka, Irska i Portugal zajedno. Španski javni dug iznosi oko 60 odsto GDP-a, što je manje od evropskog proseka. Španske multinacionalke povećavaju njen izvozni saldo. Njene glavne banke su navodno jake, međutim lokalne banke zvane cajas dale su 59 milijardi evra kredita – od kojih je trećina strani dug.\nFiskalna cena za čišćenje španskog finansijskog sistema možda će biti veća nego što njena vlada predviđa. Španska vlada je postala talac banaka i regiona čije budžetsko ponašanje teško kontroliše. Kroz tu vrstu iskušenja regionalizacije svojevremeno je prošla i Argentina. Španski premijer Sapatero je za sledeću godinu odložio pomeranje granice penzionisanja sa 65 na 67 godina i kolektivne tarifne pregovore.\nU analizi londonskog "Ekonomista" se, ipak, konstatuje da španski strahovi izgledaju preterano, mada ona ima neke karakteristike irskog slučaja (zaduživanja privatnog sektora) i nešto od slabe grčke konkurentnosti.\nPostoji bojazan da prethodni pacijent operacije koja je uspela, vlada u Grčkoj, ne može da sakupi dovoljno poreza ili da obezbedi dovoljno visok rast da bi finansirala uvećani dug i visoke premije na rizik, ako želi da dobije svež novac. Grčki premijer Papandreu pokušao je da razgovara sa partnerima EU i MMF o produženju roka za otplatu MMF-EU kredita (do 2014. Grčka mora da vrati 39 milijardi). Nemačka kancelarka Angela Merkel se tome protivi.\nBLEF DO BLEFA: Pod naslovom "Evro-štit: od blefa do blefa" novinar Tomas Majer piše u bečkom "Standardu" da čak i ako bi Španija obezbedila zaštitni mehanizam, fondovi neće biti dovoljni za njenu rehabilitaciju, što će pokazati i da je i monetarna evro-politika blef. Na početku krize to je funkcionisalo – štediše su uverene merama visoke zaštite njihovih depozita. Međutim, već 2008. bilo je jasno da zemlje EU neće biti u mogućnosti da garantuju ukupnu sumu ušteđevina.\nProblem je, naglašava ovaj autor, što dvanaest godina posle uvođenja evra – nije naučeno kako da se u tržišnoj ekonomiji obezbedi tranzicija iz evropske ekonomske i monetarne unije u političku uniju. Po "Standardu", nacionalne ekonomije ne mogu više da se ispetljaju, pa se korak napred čini neophodnim – EU je potreban zajednički doktor.\nU evropskim zemljama postoji, međutim, otpor prema briselskoj birokratiji i centralizaciji.\nDok je odmeravan irski paket, i u Nemačkoj, koja je, inače insistirala da se uspostave čvrsti panevropski kontrolni mehanizmi, mogao se uočiti povećan ("separatisički") žal za markom.\n"Špigl" piše da je, devet godina posle uvođenja evra, u Nemačkoj još u prometu oko 13 milijardi DM, što bismo mi rekli, u slamaricama. U jednoj anketi, polovina Nemaca kaže da želi da se kao zvanična moneta vrati DM.\nŽele da se vrati vreme kad je marka bila jaka, a Nemice visoke i plave.\nUvođenje nove D-marke, konstatuje ovaj list, bilo bi štetno, a i zahtevalo bi veliku logistiku svake vrste, vreme i novac. Konverzija D-marke u evro bila je uspešna, ali da je ta operacija kao i ta monetarna unija dugo planirana (vidi antrfile).\nPojavio se i predlog da bi trebalo stvoriti dve vrste evra, jednu za mrave i jednu za cvrčke: Nemačka i druge stabilne zemlje kao što su Austrija i Holandija trebalo bi po tom predlogu da brane tvrdu valutu "severni evro", koji ne bi bio obezvređivan inflacijom i služio bi za uterivanje finansijske discipline. Drugi, "južni evro" mogu da devalviraju koliko hoće. Na nemačkom kanalu ZDF to je zastupao i poznati nemački menadžer Hans-Olaf Henkel.\nOnda su došle umirujuće vesti. Nemačka i Francuska, koje su se sporazumele oko osnove irskog plana, saopštavaju da je Evropa delovala odlučno, da je to bio odgovor na jednu značajnu krizu, kao deo apsolutne posvećenosti Evrope spasavanju zone evra. Ministar finansija Nemačke Volfgang Šojble nada se smirivanju na finansijskim tržištima na kojima, kako je rekao, špekulacije o članicama zone evra teško da su bile racionalne.\nMinistri evro-šesnaestorice složili su se i o osnovi permanentnog sistema za sanaciju dugova posle 2013. u okviru Evropskog mehanizma stabilnosti (ESM).\nEvropska komisija saopštava da će ekonomski rast u evrozoni biti usporen (1,5 odsto u 2011, sa sadašnjih 1,7 odsto), ali da će skočiti na 1,8 odsto u 2012, a EU komesar za ekonomska i monetarna pitanja Oli Ren prognozira i da će oporavak biti održiv, u dogledno vreme.\nLokomotiva bi trebalo da bude najveća evropska ekonomija, Nemačka, ali i tamo bi rast mogao biti usporen sa sadašnjih 3,7 procenata na respektabilnih 2,2.\nOd početka novembra, kada se intenzivirala priča o spasavanju Irske, evro je u odnosu na dolar pao za skoro 6 procenata na najniži nivo u poslednja dva meseca. I na početku grčke krize evro nije stajao sjajno i pao je prema dolaru na 1:1,20.\nSa finansijskih tržišta preko okeana takođe dolaze poruke da nisu svi uvereni u uspeh evropske operacije. U širenju sumnje su, naravno, i prsti špekulanata, koji se ponašaju kao predatori – kada osete krv, jurišaju. Neki smatraju da su se tu umešali i prsti američkih finansijskih centara koji žele da profitiraju na širenju nesigurnosti u evrozoni, pa i da se administracija SAD ponaša kao hedž fond.\nAsošiejted pres uočava da su evropski dužnički problemi, bez sumnje, ozbiljni, ali da su u poređenju sa SAD i Japanom, države evrozone ipak postigle inicijalne uspehe u sređivanju sopstvenih finansija, a i da su njene ekonomije u boljem stanju.\nTo valjda znači da će evro ipak opstati, a s njim i Evropska monetarna unija.\nStrazburško običajno pravo\n"Die gute alte D-Mark..."\n("dobra stara marka")\nNedeljnik "Špigl" je pedantno analizirao šta bi se desilo ako bi Nemačka vratila D-marku: ne bi bilo zajedničke valute u Evropi, svaka zemlja bi ponovo određivala svoju monetarnu politiku, samo bi nemački turisti u Španiji letovali jeftinije, nastali bi ekonomski gubici zbog visokih transakcionih troškova, velika količina novih banknota bi morala da bude štampana i novih novčića iskovana, stare evro novčanice i metalni novac morali bi da budu bezbedno uništavani. U trgovinama i restoranima cene bi morale da se vrate nazad na D-marke, kompjuteri i aparati za keš bi morali da budu reprogramirani. Sve je to moguće, ali košta.\nTri faze evra\nProces uvođenja evra, zvanične valute i Ekonomske monetarne unije (EMU), odvijao se u tri faze – (1) od jula 1990. do decembra 1993. uklanjanje barijera za kretanje kapitala; (2) od januara 1994, uspostavljanje Evropske centralne banke (ECB) koja se prvo zvala Evropski monetarni institut, pa uspostavljanje Evropskog sistema centralnih banaka (ESCB).\nU januaru 1999. (3) sledilo je fiksiranje kurseva starih valuta prema evru, potom transfer monetarne politike na ECB i uvođenje evra 1. januara 2002. Tehnički gledano, serijska proizvodnja evra počela je 1999. i trajala je do 2002, kada je evro postao zvanična moneta u 16 zemalja: Austriji, Belgiji, Grčkoj, Irskoj, Italiji, Kipru, Luksemburgu, Malti, Nemačkoj, Portugalu, Slovačkoj, Sloveniji, Finskoj, Francuskoj, Holandiji i Španiji koje čine evrozonu, i koje su prihvatile uslove definisane po Ugovoru iz Mastrihta 1992. godine (stabilnost cena, finansijski deficit manji od tri odsto GDP-a, čega se kao što vidimo neke ne pridržavaju, itd.). Jedinstvenu monetarnu politiku evrozone sada vodi Evrosistem sa sedištem u Frankfurtu na Majni (Eurosystem, ECB plus nacionalne centralne banke 16 članica, što izdaleka podseća na SFRJ, ali ima veću težinu).


Uslovi korišćenja - Olea\nPristupanjem veb stranici zdravahranaolea.com pristajete na ove uslove i odredbe o upotrebi veb sajta, svih primenljivih zakona i propisa i saglasni ste da ste odgovorni za poštovanje svih važećih zakona republike Srbije. Ako se ne slažete sa bilo kojim od navedenih uslova, zabranjeno je koristiti ili pristupati stranici zdravahranaolea.com. Materijali koji se nalaze na ovom veb sajtu zaštićeni su primenljivim zakonima o autorskim pravima i žigovima.\nSva autorska prava, zaštitni znakovi, patenti i druga prava intelektualne svojine na našem veb sajtu, sav sadržaj i softver koji se nalazi na stranici ostaće isključivo vlasništvo https://www.zdravahranaolea.com/ i davalaca licence. Korišćenje naših zaštitnih znakova, sadržaja i intelektualne svojine je zabranjeno bez izričitog pisanog pristanka vlasnika ovog veb sajta.\nObjavljivati materijale sa https://www.zdravahranaolea.com bez prethodnog pisanog pristanka.\nProdaja ili iznajmljivanje materijala sa https://www.zdravahranaolea.com. Reprodukovati, kopirati materijale kao i njegove delove ili na drugi način iskorišćavati materijale sa ovog sajta u bilo koju svrhu.\nPonovo distribuirati bilo koji sadržaj sa https://www.zdravahranaolea.com/ bilo gde i na druge sajtove.\nSlažete se da ćete koristiti našu veb stranicu samo u zakonom određene svrhe i na način koji ne krši prava, ograničava ili sprečava korišćenje ovog sajta. Zabranjeno ponašanje uključuje uznemiravanje ili izazivanje uznemirenosti bilo kom drugom korisniku. Prenošenje nepristojnog ili uvredljivog sadržaja i ometanje normalnog toka dijaloga unutar https://www.zdravahranaolea.com/ Ne smete koristiti našu veb stranicu za slanje neželjenih komercijalnih poruka. Sadržaj na našem veb sajtu ne smete koristiti u bilo koju marketinšku svrhu bez našeg izričitog pisanog pristanka.\nZdravahranaolea.com može izmeniti ove uslove s’ vremena na vreme i stoga biste trebali redovno proveravati ove uslove. Vaše dalje korišćenje našeg sajta smatraće se prihvatanjem ažuriranih i izmenjenih uslova. Ako se ne slažete sa promenama, morate odmah prestati koristiti našu veb stranicu. Ako se utvrdi da je bilo koji od ovih uslova nezakonit, nevažeći ili neprimeren, on će biti uklonjen i izbrisan iz ovih uslova, a preostali uslovi će opstati i nastaviti biti obavezujući I izvršni.\nMaterijali sa veb sajta https://www.zdravahranaolea.com/ prikazani su u viđenom stanju, bez bilo kakve izričite garancije bilo koje vrste. Uključujući garancije prodaje ili povrede prava na intelektualnu svojinu. Ni u kom slučaju veb-sajt neće snositi odgovornost, kao ni njegovi zaposleni za bilo koju štetu koja je proizašla iz upotrebe ili nemogućnosti koriščenja materijala. Čak i ako je vlasnik bio obavešten o mogućnosti gubitka ili štete.


SAZNAJEMO: Kada ćemo na more u Grčku? | DNEVNE\nSAZNAJEMO: Kada ćemo na more u Grčku?\n“Na sastanku u grčkom Ministarstvu turizma doneta je odluka da se granice te zemlje za srpske državljane otvore 1. maja 2021. godine”, najave su nekih medija.\nSJAJAN TRIK: Evo kako da se zauvek rešite ZAMAGLJENIH PROZORA (VIDEO UPUTSTVO)\nMeđutim, grčki mediji navode da još nema nikakvih datuma, kada je reč o otvaranju granica, i prenose da je grčki ministar turizma Haris Teoharis na sastanku ministara EU istakao značaj sertifikata o vakcinaciji kao “ključne tačke” za što brže pokretanje turizma.\nB92.net nezvanično saznaje u diplomatskim krugovima da su u Grčkoj fascinisani Srbijom i time kako ide vakcinacija, ali da odluka o ulasku u tu zemlju zavisi i od toga kakva situacija bude kod njih jer se Grci slabo vakcinišu.\nAleksandar Seničić direktor Jute je za B92.net istakao da još nema nema zvanične potvrde: “Možda se nešto desi sledeće nedelje kada se održava Berlinski sajam turizma, kad se obično vrše najave za sledeću sezonu”, kazao je za naš portal.\nŠta je sa kovid-pasošem?\nPoslednih nekoliko nedelja tema broj jedan jesu i kovid-pasoši oko kojih se diglo mnogo prašine. U susret mogućim uslovima ulaska u omiljene nam zemlje uz elektronski sertifikat, proverili smo kakvi nas uslovi čekaju, kako će izgeldati QR kod, kao i šta o tome kaže Institut za javno zdravlje Srbije “Dr Milan Jovanović Batut”.\nDa je vakcinacija protiv kovid 19 efikasna mera za suzbijanje i sprečavanje nastanka ove bolesti već duže vreme poručuju nadležni. Institut je saglasan sa tom mišlju i kako su za B92.net istakli, nadaju se da će efekti vakcinacije, zajedno sa merama prevencije širenja zarazne bolesti do leta kod nas, a i u Grčkoj dati dobre rezultate i da će biti manje inficiranih korona virusom u svetu opšte.\n“Koje će mere Grčka propisati još uvek nismo sigurni, ali apelujemo na sve građane da se vakcinišu protiv koronavirusa jer se time štitimo svi, bez obzira da li ćemo putovati ili ne”, istakli su iz ove ustanove.\nMOĆNA VEŽBA ZA BUTINE I GLUTEUS: Topi salo, razbija celulit i zateže mišiće za 2 nedelje! (VIDEO)\nA kako će čuveni elektronski sertifikat izgledati?\n“QR kod kovid 19 vakcinacije sadrži ime i prezime, šifru potvrde i to da li je validan. Smatramo da je svaki pokušaj falsifikovanja kršenje zakona”, objasnili su za naš portal.


Rumunsko predsedavanje EU baviće se Balkanom, ali posle izbora - Progovori o pregovorima\nRumunsko predsedavanje EU baviće se Balkanom, ali posle izbora\nRumunsko predsedavanje EU nastojaće da poboljša izglede za početak pregovora o članstvu sa Makedonijom i Albanijom, ali tek posle evropskih izbora u maju, rekao je ministar za evropske poslove Rumunije Đorđe Čamba. On je kazao i da će jedan od glavnih zadataka šestomesečnog rumunskog predsedavanje biti jačanje poruke jedinstva EU sa 27 članica nakon što Britanija 29. marta izađe iz bloka. Rumunija se nada da će joj uspešno predsedavanje EU pomoći da uđe zonu Šengena.\n"Poruka jedinstva biće jedna od onih koje treba da dominiraju. Taj imidž jedinstva rumunsko predsedavanje želi da pokaže i na samitu u Sibiu (9. maja). Ako budemo u stanju da to uradimo u Sibiu, biće to dobar znak za predstojeće evropske izbore", istakao je Čamba u intervjuu za EURACTIV.com.\nOn je rekao da je proširenje EU, koje jedva da napreduje od kako se EU 2013. pridružila Hrvatska, "visoko na našoj agendi, mi smo deca proširenja, mi odlično znamo vrednost proširenja".\n"Za nas i za Hrvatsku, Bugarsku i Austriju to je pitanje koje treba zajednički da pokrenemo. To je deo programa 'trojke' i tu treba da iskoristimo sve mogućnosti", rekao je rumunski ministar navodeći prethodne i buduće predsedavajuće EU.\nIpak, kako je upozorio, to neće biti lako.\n"Još u nekim zemljama postoji političko nerazumevanje a (evropski) izbori neće pomoći. Ipak, postoji mogućnost i spremni smo da uradimo sve što treba da pokrenemo to pitanje ali nam je potrebna pomoć zemalja, one treba da sprovedu svoje reforme", rekao je Čamba.\nIntegracija Zapadnog Balkana bila je u fokusu bugarskog predsedavanje EU u prvoj polovini 2018. ali je za vreme austrijskog predsedavanja koje je usledilo to pitanje manje bilo prioritet.\nPosle Rumunije, predsedavajuće EU biće Finska i Hrvatska.\nČamba je takođe pohvalio Prespanski sporazum koji su posle gotovo tri decenije postigli Skoplje i Atina u junu 2018. o imenu severnog grčkog suseda kao "važno dostignuće koje ne treba protraćiti".\n"Svi o tome govore ali ne vide dodatu vrednost sporazuma iz Prespe. Ako ga i Grčka prihvati, videćemo jasan primer šta Evropa može da uradi i kolika je njena moć u zadobijanju srca i umova u zemljama koje žele da uđu (u EU)", rekao je Čamba.\n"To još više znači u vreme kada neko želi da napusti Uniju ili je na putu ka izlazu, da vide da mnogi žele da joj se priključe", istakao je rumunski ministar.\nUkoliko Prespanski sporazum prođe u grčkom parlamentu, gde do ponoći 24. januara traje rasprava a zatim se očekuje glasanje, BJR Makedonija će zvanično promeniti ime u Severna Makedonija i tako odblokirati planove za priključenje EU i NATO.\n"To je važan primer i može da stvori zamah za rešavanje drugih stvari koje treba da budu rešene u regionu", istakao je rumunski ministar za evropske poslove.\nOd šest kandidata i potencijalnih kandidata za članstvo u EU sa Zapadnog Balkana samo su Srbija i Crna Gora počele pregovore, Makedonija i Albanija su zvanično kandidati ali još nisu dobile datum za otvaranje pregovora, dok Bosna i Hercegovina i Kosovo daleko zaostaju.\nNa pitanje da li Makedonija i Albanija mogu da očekuju neki konkretan datum ili čak otvaranje pregovora sa EU do kraja godine, Čamba je odgovorio: "To je ono što nam je cilj za Savet za opšte poslove u junu, naravno ako sve bude kako treba".\n"Ipak, ne želim da kažem previše jer postoji opasnost da se, ako kažemo previše u početnoj fazi, a imajući na umu predizbornu kampanju u Evropi, to ugradi u kampanju a ja mislim da to ne treba da bude slučaj. Bićemo spremni da posle izbora to bude prvo pitanje kojim ćemo se pozabaviti", rekao je on.\nKada je reč o Rumuniji, Čamba je uveren da će njegova zemlja dobro predsedavati EU i da to treba da pojača njene šanse da u uđe u zonu Šengena izvan koje su Bukurešt i Sofija već 11 godina.\n"Ubeđen sam da će Rumunija uspešno predsedavati EU i da će to pozitivno uticati na pitanje Šengena za Rumuniju, kao što je za Bugarsku. Uvereni smo da će naše performanse biti dobre, istaknute, i da će ostaviti nešto Evropi. To ne samo da će uvećati naš uticaj, nego i očekivanja, i očekujemo da istovremeno doprinese političkoj odluci oko Šengena", kazao je on.\nRumunski ministar evropskih poslova rekao je da je Rumunija ispunila kriterijume za ulazak u Šengen i da je to i mišljenje Evropske komisije.\n"Ispunili smo kriterijume, mnogo smo uložili, potpuno smo svesni da je to spoljna granica Evrope, da ona mora biti ojačana. Ne vidim druga pitanja, osim onoga što je povezano sa različitim tipovima politika u različitim članicama", zaključio je Čamba.


Rale Milenković o Samoodbrani, eliti i bojkotu izbora\nMilenković: Bojkot – ne da se oslabi Vučić već raskrinka ludilo u kome živimo\nVesti Autor:N1 Beograd23. jul. 201908:29 > 08:30\nGlumac i reditelj Radoslav Rale Milenković izjavio je u Novom danu da suština neformalne grupe Samoodbrana nije stvaranje političke stranke ili pokreta, objašnjavajući da je reč o grupi pojedinaca koja je odlučila da založi svoj ugled i čestitost kako bi "ohrabrila ljude da budu slobodni".\nDodaje da u autorskom tekstu predsednika Srbije postoji nerazumevanje odnosno Milenković kaže da se ne radi o tome da li elita treba nekoga da podrži „ma kako neko bio nesrećan što ga ne vole svi“.\n„Zato što mora da se prekine ta simulacija da stvari funkcionišu. Za mene nije bojkot da oslabi (Aleksandra) Vučića. Mora se učiniti besmislenim, mora se raskrinkati to foliranje da stvari funkcionišu. Mora da se raskrinka bezumnost, ludilo u kom živimo“, smatra on.\nMilenkvoić dodaje da bojkot možda nije koristan za mnoge, ali ističe da je za njega to najrazumnije.\n„Pustiš da igra sam utakmicu i da mu dve lopte daš – jednu loptu (Nenad) Čanak, (Čedomir Jovanović) Čeda i ovi okolo što kao simuliraju, da igraju, driblaju, daju golove… Ako ništa, i oni, ali pre svega mi ćemo znati da to nije bila utakmica“, kaže on.\nelitaNeformalna grupa SamoodbranaRadoslav Milenković\npre 42 min 30\npre 55 min 171


Čović: Crvena zvezda ima sistem za budućnost a to je ulaganje u mlade - Utakmica.rs\n19.05.2014. 16:58 Aleksandar Ilić\nČović: Crvena zvezda ima sistem za budućnost a to je ulaganje u mlade\nPredsednik KK Crvena zvezda Nebojša Čović uživo je ispratio veliki uspeh crveno-belih juniora. Od početka Fajnal ejta Evrolige Čović je sa ekipom bio u Milanu, a odmah po završetku finalne utakmice, zbog vanredne situacije, vratio se u Beograd ne odgledavši duel Reala i Makabija. Prvi čovek crveno-belih u Milanu je imao i nekoliko sastanaka sa čelnicima Evrolige, a po dolasku u Beograd sumirao je utiske:\n– Ostvarili smo veliki uspeh. U konkurenciji odličnih timova, klubova koji zaista ulažu velika sredstva u mlađe kategorije osvojili smo prvo mesto. Trijumf još više dobija na težini ako se zna da smo imali najmlađu ekipu na turniru i da su igrači i članovi stručnog štaba bili veoma potrešeni zbog velike prirodne katastrofe koja je zadesila Srbiju. Međutim, momci su ceo turnir odigrali na izuzetno visokom nivou, a posebno impozantnu partiju su pružili u finalu protiv slavnog Reala na čemu su nam čestitali svi eminentni ljudi iz sveta košarke koji su bili u Milanu – počeo je priču Čović i potom dodao:\n– Uspeh koji smo ostvarili je plod veoma dobrog i pre svega sistemskog rada koji smo uspostavili u Crvenoj zvezdi u prethodne tri godine. To je sistem koji je razvijen u FMP, a koji je godinama davao izvanredne rezultate kako u produkciji igrača tako i u osvajanju trofeja. Podsetio bih samo da su Zvezdini juniori prošle godine nesrećno izgubili šanse za plasman u finale, ali iz te generacije je ove sezone čak osam igrača igralo seniorsku košarku: Tejić, Rebić i Ristić u Crvenoj zvezdi, a Gudurić, Đukanović, Kaplanović, Vorkapić i Jovanović u FMP-u. Svesno smo drastično podmladili juniorsku selekciju, koja se u Jedinstvenoj juniorskoj ligi Srbije takmičila sa znatno starijim igračima. Naša selekcija je bila godinu, dve mlađa od svih ostalih ekipa, ali pokazalo se da je to bio ispravan potez. Znali smo da imamo talentovane igrače, ukazali smo im poverenje i oni su to opravdali na pravi način i pokazali da predstavljaju svetlu budućnost srpske košarke i Crvene zvezde. Ono što mora da se uradi je da se klubovi na neki način zaštite od raznoraznih menadžera koji nam najtelontovanije momke bukvalno otimaju i odvode u inostranstvo.\nPredsednik KK Crvena zvezda ponovio je da je ulaganje u mlađe kategorije koncept koji će Zvezda još više razvijati:\n– Moramo da nastavimo da pravimo igrače. Imamo talentovanu decu, a ono što moramo da uradimo je da im omogućimo uslove u kojima će moći da se adekvatno razvijaju. U Crvenoj zvezdi sve to posedujemo, počevši od infrasturkture u vidu dvorana, kvalitetnih trenera do jedinstvenog sistema obrazovanja koja nudimo toj deci. Nismo bogata zemlja da možemo sebi da pruištimo velike budžete i skupocene internacionalce i zato je sistem koji smo uspostavili, a to je pravljenje igrača, jedino održiv i to je jedini siguran plan za budućnost. U tom cilju su ove sezone prvom timu priključeni Vojislav Stojanović i Stefan Lazarević, koji su dobili određene minute i u seniorskoj konkurenciji. Koliko je to bilo značajno dokaz je možda i podatak da je Stojanović imenovan u idelanu petorku Fajnal ejta, a proglašen je i za najboljeg igrača Evroliginog finalnog turnira.\n– Kao predsednik KK Crvena zvezda veoma sam zadovoljan i ponosan kako su igrači, stručni štab i zaposleni u klubu odreagovali u kriznoj situaciji. Na prvi znak velike katastrofe koja nas je zadesila odmah smo u službi zbrinjavanja evakuisanih građana iz Obrenovca na raspolaganje stavili naše dve dvorane na Čukarici – Basket siti i Basket lend. Zaposleni u klubu danonoćno su radili kako bi sve pripremili za prihvat evakuisanih građana. Igrači i stručni štab kao i članovi uprave su na namenski račun uplatili novčana sredstva, a svi zajedno su skladištili robu koja dopremana kao pomoć u ove prihvatne centre. U toj masovnoj akciji učestvovali su i košarkaši FMP-a. Nastavićemo i dalje da šaljemo apele za pomoć, a pratićemo i situaciju na terenu i shodno mogućnostima i potrebama pomogati ugroženo stanovništvo – zaključio je Čović.\nStranica učitana za 1.215513 sekundi.


Mladi bi najradije na državne „ jasle“ - Ozonpress :: internet portal\nTag: državne, jasle, Mladi\nOd političkih promena u Srbiji 2000-te godine smanjenje obima javnog sektora i državne administracije predstavlja jednu od najčešće pominjanih tema, bilo da je reč o srpskim političarima ili ekonomistima koji u glomaznom i neefikasnom javnom servisu vide jedan od ključnih problema realizacije privrednih i ekonomskih reformi. Na drugoj strani uprkos činjenici da srpski političari, naročito u vreme predizbornih kampanja, neprestano najavljuju depolitizaciju društva, svedoci smo, enormnog zapošljavanja u javnim preduzećima, lokalnoj i državnoj upravi kao svojevrsnom nagradom koju politički aktivisti dobijaju za vernost vladajućim partijama.\nDa apsurd bude veći ti isti političari neprestano potenciraju na razvoju preduzetništva, naročito kada je reč o mladima, kako bi se povećao rast proizvodnje i smanjila stopa nezaposlenosti, ali uprkos tome, sudeći bar na osnovu istraživanja koja su prethodnih godina sprovedena u Srbiji, mladi suočeni sa sveopštom politizacijom i partijskim zapošljavanjem u najvećem broju kao egzistencijalno rešenje vide upravo zapošljavanje u javnom sektru.\nIstraživanja sprovedena u Srbiji nedvosmisleno ukazuju da bi čak 80 procenata mladih ljudi u Srbiji radije da se zaposli u javnim preduzećima, nego da razvijaju sopstveni biznis. Siguran posao fiksno radno vremje, redovna plata svakog 1. i 15. u mesecu, što simboliše rad i javnom sektoru su drugim rečima ideal kome teži većina mladih u Srbiji, Međutim uprkos činjenici da iz godine u godinu državne “jasle” postaju sve tešnje kod mladih u Srbiji prteovlađuje nemotivisanost kada je reč o pokretanju sopstvenog biznisa.\n– Uprkos tome što se procenjuje da je nezaposlenost među mladima od 25 do 34 godina čak 33 odsto, pri čemu je taj procenat najviši među fakultetski obrazovanom populacijom, rezultati istraživanja iz 2014. godine pokazuju da bi čak 40 odsto mladih u Srbiji ipak radije odabralo sigurno i manje plaćeno radno mesto, nego pokrenulo svoj sopstveni biznis. Samo 33 odsto bi započelo neku vrstu preduzetništva, a čak 74 odsto misli da je to suviše rizično. Ovi rezultati nedvosmileno pokazuju da je neophodno izvršiti sistemski zaokret kada je u pitanju razvoj preduzetništva kod mladih u Srbiji – ističe Miloš Došen iz Serbian Venture Network koja je sprovela ovo istraživanje i širom Srbije u saradnji sa Erste bankom organizovala čitav niz panel diskusija pod zajedničkim naslovom „Pokreni se za budućnost“.\nDosadašnja iskusta, prema rečima Andreje Brbaklić iz Ester banke, nedvosmiseno ukazuju da je jedan od najvećih problema sa kojima se suočavaju mladi preduzetnici pristup finansijskim sredstvima, zbog čega je pružanje podrške razvoju preduzetnišva među mladima strateško opredeljenje Erste Banke.\n– Statistika pokazuje da samo tri od deset pokrenutih biznisa bude uspešno. Erste Banka nastoji da projektima koje pokreće i podržava, tu statistiku značajno unapredi. Tokom 2013. godine smo, kroz program „Superstep“ finansirali sedam biznis planova sa 24.000 evra. Zahvaljujući dodatnoj podršci koja je obuhvatila sve segmente poslovanja, a ne samo obezbeđivanje finansijskih sredstava, svi podržani projekti su se pokazali kao uspešni, dok smo tokom 2014. kroz projekat „Biznis mladih Srbije“ sa 100.000 hiljada evra finansirali projekte mladih preduzetnika do 35 godina starosti, po povoljnim uslovima – objašnjava Andrea Brbaklić.


Stanivuković se vratio u Banjaluku, policija se “vratila” oko njegove kuće – Haber.ba\nStanivuković se vratio u Banjaluku, policija se “vratila” oko njegove kuće\n“Policija je čitav dan oko moje kuće, moji su mi rekli da su tu zbog bezbjednosti, ali sam se ipak, zbog sigurnosti, obezbijedio sa ljudima kojima stvarno vjerujem”, rekao je narodni poslanik PDP Draško Stanivuković, koji se jučer vratio u Banjaluku.\nDraško Stanivuković - RTVBN.com\nStanivuković je za “Srpskainfo” rekao da se vraća “naoružan” novim zakonima i idejama, te da je pripremio niz planova i aktivnosti koje će sprovesti u narednom periodu.\n“Bila je ovo radna posjeta, razgovaro sam sa mnogim ljudima, a u narednim danima ću objavljivati i fotografije o kakvim se ljudima radi. Ovdje se situacija mora popraviti i ja ću dati sve od sebe da ova borba uspije. Imam planove za napredak, a upoznao sam ljude sa problemima u Republici Srpskoj, kako na evropskom, tako i na svjetskom nivou”, rekao je Stanivuković, dodajući da će se događajima u Banjaluci baviti i svjetske organizacije.\nDodaje da oni koji ne podrži ove planove i ideje ne želi dobro svom narodu, jer su oni u interesu svih građana.\nKako se nezvanično saznaje, mladi poslanik već od danas planira niz sastanaka sa ambasadorima sa kojim će razgovarati o svim problemima i aferama koje potresaju kako Banjaluku, tako i cijelu RS.\nKako se saznaje, Stanivuković je spremio i pet novih zakona koje će predložiti Narodnoj skupštini RS, a jedan od njih tiče se toga kako unaprijediti bezbjednost svih građana.\nTeme:Banja Luka, Draško Stanivuković, foto dana, izdvojeno, povratak\nMladi ljekari Univerzitetskog kliničkog centra /UKC/ Republike Srpske upozorili su građane, posebno mlade ljude,...\nU Kliničkom centru Univerziteta u Sarajevu (KCUS) u poslijepodnevnim časovoma testiran je još 131...


Izvor: Soko-zabava.info, 28.Maj.2019, 09:50\nZa početak možete kupiti polovne mašine, nekoliko vrsta štampača i uređaja za kopiranje. Izbor lokacije za štampariju je od velike važnosti. Ukoliko počinjete sa malom štamparijom najbolje je da bude pozicionirana u blizini škola ili fakulteta, jer su upravo đaci i studenti najveći potrošači kopiranog i štampanog materijala. Pogodno mesto >> Pročitaj celu vest na sajtu Soko-zabava.info << za štampariju je u blizini poslovnog centra. Međutim, kako bi vam firme bile stalni klijenti potrebno je proširiti asortiman usluga koje će zadovolijti njihove potrebe. U tom smislu treba pratiti trendove, jer kako napreduje tehnologija, napreduju i tehnike štampe. Danas postoji više štamparskih tehnika, koje se primenjuju u zavisnosti od toga šta se štampa i na čemu se štampa. Kada su u pitanju stamparije Beograd ih ima dosta, ali uz dobru lokaciju i kvalitetan rad, verujemo da možete uspeti.


Kancelarija za KiM: Od Prištine očekujemo informacije o grobnicama sa posmrtnim ostacima Srba GracanicaOnline.Info\nKancelarija za KiM: Od Prištine očekujemo informacije o grobnicama sa posmrtnim ostacima Srba\n29. avgusta 2016. 3 min read\nOd 6.049 slučajeva nestalih na Kosovu i Metohiji, koliko prijavljeno Međunarodnom komotitu Crvenog Krsta (MKCK), do danas je zatvoreno 4.383 slučajeva. I dalje se 1.666 osoba vodi kao nestalo, a među njima je više od 570 Srba i drugih nealbanaca, saopštila je danas Kancelarija za KiM.\nPovodom 30. avgusta, Međunarodnog dana nestalih osoba, iz Vladine Kancelarije za KiM upozoravjaju da je od završetka ratinih sukoba na Kosovu i Metohiji proteklo više od decenije i po, ali da stotine porodica sa KiM i dalje očekuju istinu o sudbini njihovih najmilijih. U saopštenju se navodi da je Beograd pokazao dobar primer saradnje po pitanju rasvetljavanja sudbona nestalih Albanaca kao i da se isto očekuje i od Prištine.\n„Očekujemo i da Priština Radnoj grupi preda informacije o mogućim grobnicama sa posmrtnim ostacima Srba i drugih nealbanaca, a od međunarodnih organizacija, koje su u vreme činjenja zločina i njihovog prikrivanja bile na KiM (Kfor, UNMIK, OEBS, Haški tribunal), da pomognu u pribavljanju relevantne dokumentacije i rešavanju pitanja oko 400 NN posmrtnih ostataka u mrtvačnici u Prištini“, navodi se između ostalog u saopštenju Kancelarije za Kosovo i Metohiju koje prenosimo u celosti.\nOd završetka ratnih sukoba na Kosovu i Metohiji proteklo je više od jedne i po decenije, međutim stotine porodica iz naše južne pokrajine i dalje očekuju da istina o sudbini njihovih najmilijih bude rasvetljena.\nMeđunarodnom komitetu Crvenog krsta (MKCK) prijavljeno je 6.049 slučajeva nestalih na Kosovu i Metohiji, i od tog broja je do danas zatvoreno 4.383 slučajeva. I dalje se 1.666 osoba vodi kao nestalo, a među njima je više od 570 Srba i drugih nealbanaca.\nInstitucije i političke elite, kao i nadležne međunarodne organizacije, dužne su da ulože dodatni napor kako bi se porodicama, koje i dalje žive u iščekivanju i nadi, utvrđivanjem istine ponudila kakva-takva uteha. I pored deklarativne spremnosti svih zainteresovanih strana, nismo uspeli da utvrdimo kakva je sudbina svih nestalih, a jedna od najmračnijih stranica istorije naše zajedničke istorije neće biti zatvorena dok god to ne bude učinjeno.\nBeograd i Priština se pitanjem nestalih lica bave u okviru Radne grupe kojom predsedava MKCK, što je dobar, ali pokazalo se ne sasvim efikasan, mehanizam za saradnju na rešavanju problematike nestalih. Komisija, ipak, bez obzira na sve prepreke sa kojima se suočava, istrajava u ovom teškom i plemenitom poslu.\nKroz ovaj mehanizam rešeno je oko 1.620 slučajeva nestalih lica, a sprovedene su i značajne terenske aktivnosti radi provere informacija o mestima mogućih grobnica. Beogradska delegacija je postupila po svim zahtevima Prištine koji se odnose na terenske provere i lociranje mogućih grobnica na području centralne Srbije. Dakle, svaku lokaciju za koju smo dobili informaciju smo proverili i tako ćemo se ponašati i ubuduće.\nOčekujem i da Priština Radnoj grupi preda informacije o mogućim grobnicama sa posmrtnim ostacima Srba i drugih nealbanaca, a od međunarodnih organizacija, koje su u vreme činjenja zločina i njihovog prikrivanja bile na KiM (Kfor, UNMIK, OEBS, Haški tribunal), da pomognu u pribavljanju relevantne dokumentacije i rešavanju pitanja oko 400 NN posmrtnih ostataka u mrtvačnici u Prištini.\nNedostatak informacija o mogućim pojedinačnim i masovnim grobnicama i teškoće u identifikaciji ekshumiranih posmrtnih ostataka i dalje su ključne prepreke za rešavanje slučajeva nestalih lica. Očekujem da u narednom periodu Beograd i Priština načine odlučniji pomak ka srpsko-albanskom pomirenju tako što će, bez izuzetka, utvrditi sudbinu svih osoba koje se i dalje vode kao nestale.\nPrevious Srpska lista: Incedenti u Mušutištu planski organizovani\nNext UNS: Pronaći i kazniti napadače na RTK i njenog generalnog direktora\n28. oktobra 2021., 13:07


Međunarodni sajam etno hrane i pića - Bolja Zemlja\nfoto: Pixabay, jedan od proizvoda na etno sajmu.\nOtvoren je 14. Međunarodni sajam etno hrane i pića koji se održava u Beogradu, na Beogradskom sajmu u Hali 3. Grad Beograd i Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede je pokrovitelj i organizator sajma, a otvaranju je prisustvovao pomoćnik gradonačelnika Andreja Mladenović, što je doprinelo značaju ove manifestacije.\nMeđu izlagačima, u najvećem procentu, našli su se preduzetnici sa teritorije grada Beograda, koji su na najbolji način prezentovali grad, razvoj privrede, svoje proizvode i ugled koji uživaju u tom društvu. Pored izlagača sa teritorije Beograda, našli su se i mnogobrojni izlagači sa drugih krajeva Srbije, koji sa proizvodima i kvalitetom ni malo ne zaostaju.\n„Grad je prezentovao preduzetnike sa svoje teritorije, koji uživaju podsticaje i subvencije preko Sekretarijata za privredu. Poljoprivredni preduzetnici su to vratili sa odličnim proizvodima i vrhunskim kvalitetom i sa ponosom predstavljaju naš grad na ovom sajmu.“ – rekao je pomoćnik gradonačelnika Andreja Mladenović.\nSajam će trajati do 26. novembra, kada se ujedno i završava, a veoma zanimljivo je napomenuti da se ova manifestacija iz godine u godinu sve više razvija i da postoji veoma veliko interesovanje izlagača.\nNije ni malo čudno a ni neobično, što postoji toliko interesovanje. Poljoprivredni preduzetnici su shvatili, poučeni svojim iskustvom proteklih godina, da je jedan od najboljih načina marketinga upravo sajamsko izlaganje, gde prođe veliki broj ljudi. Nakon ovakvih sajamskih izlaganja mnogi preduzetnici kažu da im se prodaja ili prepoznatljivost proizvoda izuzetno poveća, a sve je to jedan korak bliže brendiranju svog proizvoda.\nPozivaju se svi građani da do utorka, do kada traje sajam, dođu na sajam u Halu 3 i uvere se u kvalitet izloženih proizvoda.\nVrlo je bitno napomenuti da su se osim preduzetnika predstavile i Poljoprivredno-hemijska škola iz Obrenovca, Turističko-ugostiteljska škola sa Savskog Venca, JKP Gradske pijace i mnogobrojna kulturno umetnička društva.\nPrethodni tekstKoliko će nam kasna setva pšenice umanjiti prinose?\nSledeći tekstPošumljavanje za bolje sutra!


Šta je šef bezbednosnih službi Kine radio u Srbiji? | WebTribune\nHome IZBOR Šta je šef bezbednosnih službi Kine radio u Srbiji?\nPoseta Menga Điendžua Srbiji ima više aspekata, od ekonomskog, bezbednosnog, preko političkog.\nU tekstu Nikole Joksimovića navodi se da je kineska politika “duboko more“, kao i da svaki potez kineske diplomatije ima pet ili šest značenja koja se međusobno prepliću, a neki put čak i potiru, te da se ne mogu tumačiti iz jednog konteksta.\n“Kada čuje da u posetu Srbiji iz Kine dolazi sekretar Centralne komisije za politička i pravna pitanja, neupućeni posmatrač može da stekne utisak da se radi o birokrati, ne mnogo važnom u kineskoj političkoj i partijskoj hijerarhiji. Međutim, Meng Điendžu pripada najužem kineskom rukovodstvu i u njegovim rukama se nalazi mehanizam za koordinaciju svih kineskih bezbednosnih službi. Sa druge strane, Meng pripada najužem krugu saradnika kineskog predsednika Si Đinpinga”, nvodi se.\nCentralna komisija za političke i pravne poslove, kojom predsedava Meng Điendžu, jedno je od brojnih tela Politbiroa, najvišeg organa kineske komunističke partije, koja se bave tekućim poslovima partije, objašnjava Dragana Mitrović, profesorka na beogradskom Fakultetu političkih nauka i direktorka Instituta za azijske studije.\n„U tom smislu je Meng i šef svih bezbednosnih službi. Sva ministarstva, sva nadležna tela koja se bave bezbednošću, od naoružane narodne milicije, policije, vojske i tako dalje, moraju da postupaju po partijskim odlukama, zaključcima kongresa i drugim obavezujućim odlukama i po zakonu zemlje. Komisija na čijem je čelu proverava je li to slučaj“.\nMengova poseta Srbiji učinjena je, kaže Mitrovićeva, iz više razloga. Jedan od njih jeste održavanje visokog nivoa političkih odnosa, s obzirom da je Kini ovaj region izuzetno važan za realizaciju više važnih projekata, pre svega u saobraćajnoj infrastrukturi.\nU širem kontekstu, dodaje se, Mengova poseta može biti poruka da Kina traži mesto u spoljnopolitičkom ambijentu Evrope, a profesor na Fakultetu za poslovnu politiku i pravo Univerziteta Union Goran Matić kaže da će “Mengova poseta Srbiji ostati zagonetka”.\nMračna istorija tajne banke koja upravlja svetom: Važnija i od MMF-a i svih centralnih banaka\nBUGARI SE OKURAŽILI: Pravo je vreme da se Srbiji kaže …\nNajveća serija ubistava u nemačkoj istoriji: Ubio 90 ljudi, pacijentima ubrizgavao medikamente od kojih staje srce


Predstavom "Naši dani" zatvoreni Dani komedije u Bijeljini @ InfoBijeljina \nPozorišni festival "Dani komedije" u Bijeljini zatvoren je sinoć predstavom "Naši dani" u izvođenju Narodnog pozorišta Republike Srpske, a glumci i organizatori manifestacije ukazali su na značaj očuvanja pozorišne igre i kulture u teško vrijeme epidemije virusa korona.\nUmjetnički direktor Narodnog pozorišta Republike Srpske Vladimir Đorđević rekao je novinarima da ova predstava u režiji Јuga Radivojevića, po tekstu Željka Stjepanovića, govori o društvenim problemima na satiričan način i istakao da njihov veliki glumački ansambl, uprkos teškoćama izazvanim epidemiološkom situacijom, rado i često učestvuje na festivalima i uživa u reakcijama publike, ma koliko je bilo u sali.\n"Gostovali smo tokom godine na festivalima i u Trebinju, Brčkom i Јajcu, jubilej od 90 godina postojanja Narodnog pozorišta proslavili smo premijerom predstave 'Zlatno doba', odigrali smo premijeru predstave 'Derviš i smrt' i nastavljamo da, uprkos teškim uslovima za pozorište, održavamo četiri premijere godišnje", rekao je Đorđević na konferenciji za medije uoči predstave.\nGlumac Ljubiša Savanović čestitao je Centru za kulturu "Semberija" na organizaciji pozorišnog festivala u Bijeljini u uslovima epidemije virusa korona i rekao da je veliki podvig za bilo koji grad da se sačuvaju manifestacije iz oblasti kulture.\n"U našoj predstavi govorimo o anomalijama u društvu koje dovode do toga da narod odlazi dok se svađamo oko gluposti i da nas uskoro neće biti, ako se ne dozovemo pameti, a mi se ove predstave budemo sjećali po tome što je nekada bilo i više nije", rekao je Savanović.\nGlumica Miljka Brđanin rekla je novinarima da su u pozorištu srećni dok igraju predstave i pred ograničenim brojem publike, jer je to način da pozorište i kultura opstanu u teškom vremenu i izrazila nadu da će naredna godina biti bolja za kulturu i za sve u životu.\nPrema njenim riječima, predstava "Naši dani" dobro je primljena kod publike i već je dobila brojne nagrade.\nDirektor bijeljinskog Centra za kulturu Slađana Lekić navela je da su tokom festivala odigrane četiri od pet najavljenih pozorišnih predstava, jedna je otkazana zbog epidemiološke situacije, a tročlani stručni žiri dodijeliće nagrade za najbolju predstavu, najbolju žensku i mušku ulogu.\nPrema njenim riječima, organizacija ovogodišnjih "Dana komedije" koštala je 25.000 KM, od čega je trećina troškova pokrivena prodajom ulaznica, a ostala sredstva za održavanje manifestacije obezbijedili su Ministartsvo prosvjete i kulture Republike Srpske i Grad Bijeljina.\nTužna vijest - ikona jugoslovenskog filma, Mira Furlan napustila nas je u 66. go ...\nSava Šumanović, velikan moderne iz Šida


Simens slavi 130 godina rada u Srbiji › Made-in-Germany.rs\nNa obeležavanju 130 godina rada kompanije „Simens“ u Srbiji istaknuto je da nemački investitor u Srbiji trenutno zapošljava 1.600 ljudi, od toga 1.400 u fabrici u Subotici, a da svaku treću vetrenjaču u Evropi pokreće generator upravo proizveden u toj fabrici.\nIskazavši zadovoljstvo zbog jubileja, generalni direktor Simensa Srbija Udo Ajhlinger je objasnio da je kompanija fokusirana na promovisanje digitalizacije i digitalnih rešenja. Kompanija posluje u oblastima proizvodnje, prenosa i distribucije energije, proizvodnje rešenja za tržište nafte i gasa, transporta i infrastrukture, kao i medicinske opreme.\nAjhlinger je ovom prilikom podsetio da je početak poslovanja Simensa u Srbiji povezan sa početkom elektrifikacije i Evrope i Srbije. Simens je u Srbiji prisutan od 1887. godine, kada je potpisan ugovor o izgradnji prve javne termoelektrane u Beogradu na Dorćolu, a 1996. je osnovano preduzeće Simens d.o.o. Beograd, prenosi agencija „Tanjug“.\nAmbasador Nemačke u Srbiji Aksel Ditman je naglasio da je Simens primer snažnog učešća nemačkih kompanija u Srbiji. On je rekao da je u Srbiji više od 350 nemačkih kompanija u kojima radi više od 35.000 ljudi, a koje su od 2000. godine u svoja poslovanja na ovim prostorima uložile 1,8 milijardi eura.\n– Simens radi sa srpskom vladom i institucijama u procesima digitalizacije, kao i u uvođenju dualnog obrazovanja, zbog čega je ova kompanija primer nemačke podrške reformskim procesima u Srbiji – istakao je Ditman.\nOd MiG na 28/09/2017 / AKTUELNO / Ostavite komentar


Hoće li novo vreme i novi ljudi vratiti Srbiji vladavinu prava\nStric i babo radili su slabo\nPrethodna vlada zadavala je "smrtonosne udarce" kriminalu, tako što su ti udarci ubili Srbiju a ne kriminal! Ali, šta sada i kako dalje, sa kakvom policijom i kojim sredstvima? Na ova i brojna druga pitanja odgovore je potražio Tabloidov urednik Josip Bogić, bivši pukovnik Uprave za borbu protiv organizovanog kriminala i stalni konsultant OEBS-a\nMnogo je pokušaja da se represivnim merama suzbiju organizovani kriminal i korupcija. Da li je to izvodljivo i kako? Iskustva iz sveta pokazala su da se represijom kriminal i korupcija samo suzbijaju i svode na prihvatljiv nivo, ali da se tako nikako ne rešava i njihova suština.\nDa bi se zlo uspešno suzbijalo potrebno je, pre svega, samostalno i nezavisno tužilaštvo, kao jedini organ gonjenja i bez upliva izvršne vlasti u njegov rad, a ponajmanje upliva uticaja predsednika države preko Saveta za nacionalnu bezbednost.\nPredsednik države može preko ovog saveta da daje informacije i sugestije, a nikako da rukovodi - kao što je to bilo u proteklom periodu. Tužilac kao rukovodilac pretkrivičnog postupka, a kasnije i stranka u krivičnom postupku, dužan je da goni izvršioce krivičnih dela koja se gone po službenoj dužnosti, a ne da u mnogim slučajevima tim postupkom rukovodi BIA. (Jer je BIA informativna agencija, nikako operativna!)\nSve podatke do kojih dođu, radnici BIA dužni su da proslede tužiocu. Danas u BIA postoje čitavi timovi koji rade operativno: hapse ne samo u Srbiji nego i po čitavom svetu! A radi se o informativnoj agenciji Vlade Srbije! Što je još gore, na čelu te agencije u proteklom periodu bio je član Glavnog odbora DS-a! Pa se postavlja pitanje ko je njemu (šefu BIA) šef: tužilac ili predsednik njegove stranke? Ništa bolja situacija nije ni sa pravosuđem...\nFabrikovanje, pakovanje i smeštanje\nSve ono što prikupi tužilac, nezavisni i samostalni sud trebalo bi pravično da presudi - "ni po babu ni po stričevima". A videli smo u stvarnosti da je babo šef stranke, a stričevi su koalicioni partneri!\nDo koje mere je sudstvo srozano postalo je jasno prilikom reizbora sudija, koji je izvršila BIA tako što je za mnoge isfabrikovala lažne podatke kako bi ih diskreditovala!\nKada bi svi ti isfabrikovani podaci bili istiniti, morali bi da postoje u personalnim dosijeima sudija! Međutim, kada su zatraženi na uvid, videlo se da takvih podataka nema. Pritisnute od javnosti, i ministarka pravde i predsednica Visokog saveta pravosuđa priznale su da su korišćeni podaci BIA. Šta će BIA kao deo izvršen vlasti u pravosuđu?!\nUkoliko je BIA imala bilo kakve podatke o sudijama, bila je dužna da ih dostavi nadležnom tužilaštvu. U suprotnom ni BIA, ni predsednik niti bilo ko nema pravo da se meša u rad jedne nezavisne grane vlasti, a pogotovo ne u izbor sudija. Umesto da se tužilaštvo pozabavi i predstavnicima izvršne vlasti koji su uticali na sramni reizbor sudija, ono je stalo u njihovu odbranu. S kojim pravom je bivša ministarka pravde uticala na reizbor sudija? Ona je deo izvršne vlasti!\nA energična "tužilac Dolovac" ćuti. Oglasila se saopštenjem da predsednički kandidat Nikolić krši zakon utičući na nezavisni sud u "slučaju Karić" - kome će omogućiti povratak i pravično suđenje - a nije se oglasila na saopštenje vladajuće stranke da je za istim tim Karićem raspisana crvena poternica. Mnoge moje bivše kolege su procesuirane zato što su navodno saopštavale podatke da li su neke osobe na poternicama ili ne. Neki od njih su i izgubili posao. Ti podaci, inače, predstavljaju službenu tajnu. Pa je pitanje ko je članovima DS-a saopštavao te tajne? Ima li tu možda elemenata krivičnog dela?\nNikad više sva vlast u rukama jednog čoveka\nUkoliko nova vlast bude imala iskrene namere u borbi protiv organizovanog kriminala, ona mora pod hitno da postavi stvari mnogo drugačije nego što to sada funkcioniše. Pre svega trebalo bi formirati specijalizovana, a ne specijalna odeljenja tužilaštava u svim većim gradovima Srbije, a kao logistička podrška i specijalizovane jedinice u okviru MUP-a, takođe u svim većim gradovima.\nNe može ministar policije da vodi akcije u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije. To je posao tužilaštva i policije. Isto tako, organizaciono se moraju ustrojiti i sudovi, kako bi se postigao kontinuitet, od momenta saznanja za krivično delo do njegovog presuđenja. Pored toga potrebno je da se tužioci i sudije biraju na neodređeno vreme na tu funkciju, a ne kao do sada - na ograničeni period od dve godine, sa mogućnošću produženja tog roka. Isto tako bilo bi potrebno da se prilikom izbora kadrova u policiji, kao što je to bilo prilikom formiranja UBPOK-a, sprovede u delo da svi koji rade taj posao budu spremni da budu poligrafisani u slučaju "curenja informacija", kao i da daju svoje i imovno stanje svoje porodice. Ovo bi važilo i za predstavnike tužilaštva i sudova.\nOvakvi primeri nisu strani u mnogim zemljama. Ukoliko bi došlo do "curenja informacija", one koji bi prekršili princip čuvanja poverljivosti informacija trebalo bi kažnjavati težim krivičnim delima.\nNadalje, ta lica bi trebalo da uživaju posebnu zaštitu i zaštitu porodice. Sadašnja organizacija službi u okviru MUP-a, tužilaštva i sudova nije adekvatna "stanju na terenu". Pošto su u ove poslove uključeni visoki državni činovnici, članovi Vlade, poslanici, sudije, tužioci... te informacije ne bi smele da budu dostupne mnogim licima.\nSada takvu jednu informaciju mogu da saznaju mnogi od njih! Do momenta ukidanja UBPOK-a, takvu informaciju mogao je da sazna mali broj ljudi, svega njih nekoliko. Sada informaciju u SBPOK-u može da sazna na desetine ljudi, a to onda više nije poverljiva informacija! Videli smo mnogo primera u čuvenim spektakularnim akcijama kako su neka od ključnih imena bila obaveštena o toku tih akcija.\nTakođe bi trebalo da bude donet zakon o državnoj administraciji, kojim bi se državni činovnici zaštitili od političara tako što bi promenom političke volje u ministarstvima bili promenjeni samo ministri i, eventualno, zaposleni koje imenuje Vlada.\nOstali bi bili zaštićeni ukoliko rade u skladu sa zakonima. U sadašnjoj situaciji iluzorno je očekivati da jedan operativac MUP-a ulazi u provere nekog ministra, poslanika ili nekog državnog činovnika, ako on može, preko svojih partijskih kolega, da ga smeni ili u krajnjoj meri da utiče na njegovu sudbinu otpuštanjem sa posla montiranim hapšenjima.\nAko nešto treba da učimo od naših komšija-suseda, onda je to primer sa USKOK-om koji funkcioniše u okviru tužilaštva, a policija je njegov servis. Zbog same prirode posla, ovakva jedinica mora da bude "zaštićena" od izvršne vlasti. Zašto su organi USKOK-a imali mnogo više uspeha nego naši organi? Kako je takva jedna jedinica mogla da procesuira bivšeg premijera, dok kod nas niko ne sme da pomene ime, a kamo li da ga procesuira? Kako je na ekspresan način USKOK rešio pitanje kupovine diploma na jednom fakultetu, a kod nas sličan proces traje skoro jednu deceniju?\nKod nas tako nešto nije moguće zbog toga što je ceo sistem pogrešno postavljen. U praksi ovim postupcima rukovodi predsednik države, preko Saveta za nacionalnu bezbednost, iako je to samo Savet a ne operativno telo!\nDosadašnji predsednik države istovremeno je bio i partijski šef vladajuće stranke, pa tako i šef premijeru i ministru pravde, da se ne bi slučajno neko od njih usprotivio nekoj odluci! Ovakvo stanje prouzrokovano je time što je tokom mandata predsednik uzurpirao sve one funkcije državnih organa koje mu ne pripadaju po Ustavu i zakonima.\nZakon protiv privilegija ili oružana legija?\nBorba za vlast u Srbiji postala je borba za razne privilegije. Izbori za parlament pretvorili su se u izbore za moć, novac, privilegije, a ne za vladavinu u "ime naroda". Ova borba za novac dovela je Srbiju do prosjačkog štapa. Takođe, dovela je i do toga da se imovina miliona građana, nezakonito, prelila u vlasništvo odabranih desetak porodica. Ova borba dovela je i do toga da je kao njen proizvod nastala nova klasa prebogatih, s jedne, i velika većina siromašnih i gladnih, s druge strane. Da ironija bude veća, "narod je ovlastio" prebogate da pišu zakone i dele pravdu. Iskrena i prava borba protiv korupcije i kriminala znači borbu protiv ozakonjenih i "dobro plaćenih" privilegija, ali ne hapšenjima i tenkovima (kao što mnogi predlažu), već donošenjem zakona kojima bi te privilegije bile ukinute. Da li će to nova vlast uraditi?


McDonald's restoranani sa novim dizajnom - TU Magazin\nMcDonald’s restoranani sa novim dizajnom\nBy redakcija on\t Mar 10, 2018 PROMOCIJE, SRBIJA\nPovodom 30 godina uspešnog poslovanja u našoj zemlji, kompanija McDonald’s je spremila iznenađenja korisnicima. Osim toga što je početkom marta meseca krenula sa isporukama na kućnu adresu, kompanija je renovirala i otvorila McDonald’s Time Out restoran u Novom Beogradu.\nOvaj restoran, u Bulevaru Mihajla Pupina, obnovljen je u potpunosti u skladu sa novim Natural Integrity konceptom kompanije. U enterijeru dominira hrast, drvo i koža, primetno je prisustvo grafike koja je inspirisana štampom. Novost u poslovanju su self order pultovi, takozvani terminali za samoporučivanje, gde posetioci mogu sami uz pomoć ekrana osetljivog na dodir da naruče, i plate karticama. Kao još jedna novina, od sada je na snazi koncept Made for you, čim se narudžbina primi, osoblje odmah krene u pripremu obroka. Standardna McCafe ponuda je poboljšana,a opcija McDrive je i dalje 24 sata tu za verne mušterije.\nSrbija je peta zemlja na listi gde je uveden Natural Integrity concept, a ovim gestom se našla u društvu Velike Britanije, Holandije, Španije i Portugalije, koje su takođe ispratile ovaj trend.


08 Dec 2017\tA.A.\nNakon intenzivnih pregovora, koji su kulminirali jutrošnjim sastankom predsjednika Evropske komisije Jean-Claudea Junckera i britanske premijerke Therese May, Komisija je ocijenila da je postignut dovoljan napredak u pregovorima o razdruživanju Velike Britanije od EU-a, što omogućuje početak nove faze pregovora o budućim odnosima.\n"Evropska komisija danas je preporučila Evropskom vijeću (šefovi država ili vlada zemalja članica) zaključak da je napravljen dovoljan napredak u prvoj fazi pregovora. Sada je na Evropskom vijeću da na sastanku 15. decembra odluči postoji li dovoljan napredak, što bi omogućilo da pregovori pređu u drugu fazu", objavila je u petak ujutro Evropska komisija.\nU petak u 7 sati u sjedište Evropske komisije stigla je britanska premijerka Theresa May na sastanak s Junckerom, a prije toga tokom noći trajali su intenzivni pregovori, što telefonski, što direktni, između Komisije i vlada Velike Britanije i Irske.\nU pregovorima se kao najteže pitanje postavilo traženje rješenja za granicu Irske i Sjeverne Irske.\nU saopćenju Komisije kaže se da Ujedinjeno Kraljevstvo "priznaje jedinstvenu situaciju na irskom otoku te da su preuzete značajne obaveze kako bi se izbjegla čvrsta granica".\n"Ovo su teški pregovori, ali sada smo napravili proboj. Zadovoljan sam poštenim dogovorom s Ujedinjenim Kraljevstvom", rekao je predsjednik Komisije Juncker.\nPredsjednik Evropskog vijeća Donald Tusk danas će, nakon što se sastane s britanskom premijerkom, izdati saopćenje o Brexitu, najavljeno je iz njegovog kabineta.\nNikakvi drugi detalji nisu navedeni, a jedan zvaničnik Evropske unije saopćio je samo da će novinari biti obaviješteni u 7:50 po lokalnom vremenu, prenosi Reuters.\nNajava Tuskovog saopćenja dolazi nakon nedavne posjete britanske premijerke Therese May Briselu, gdje je boravila kako bi se s EU-om dogovorila o terminima napuštanja EU-a u 2019. godini.\nViše iz kategorije: « Doner kebab će biti zabranjen u EU?\tLjekari bez granica: Najmanje 6.700 Rohinja je ubijeno u mjesec dana »


Probuđeni duhovi Černobilja - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Probuđeni duhovi Černobilja\nStrah od novih eksplozija u japanskim nuklearkama može da dovede do promene planova evropskih zemalja\nProbuđeni duhovi Černobilja\nStrah od novih eksplozija u japanskim nuklearkama izazvanim najrazornijim zemljotresom koji je pogodio tu državu može da dovede do promene planova pojedinih evropskih zemalja koje već grade takva postrojenja ili razmatraju mogućnost korišćenja nuklearne energije u cilju borbe protiv klimatskih promena. Kada su uspomene na nesreću u Černobilju počele da blede, vlade širom kontinenta počele su da razmišljaju o široj primeni nuklearne energije, što je sada dovedeno u pitanje.\n0Piše: R. E. M. 14. marta 2011. 19.07\nEntuzijazam za nuklearke naročito je bio izražen u Istočnoj Evropi, koja želi da postane manje zavisna od ruske nafte i gasa, te smanji stepen zagađenja izazvan upotrebom uglja u termoelektranama, piše Njujork tajms. S druge strane, dok se Japan bori s krizom izazvanom prirodnom katastrofom, u mnogim krugovima pokreću se debate o rizicima koje vrebaju od nuklearki. Kada je reč o Nemačkoj, ta tema aktuelna je već decenijama, navodi američki list. Istraživanja javnog mnjenja po pravilu pokazuju da se gotovo 70 odsto Nemaca protivi upotrebi nuklearne energije.\n– Nesreća u Japanu može da dovede do zaokreta u načinu mišljenja u Evropi jer vlade pojedinih država nisu bile dovoljno transparentne u vezi sa radom nuklearnih reaktora – izjavio je za Njujork tajms Henrik Polic, član organizacije Međunarodni fizičari za sprečavanje nuklearnog rata.\nS druge strane, nemačka kancelarka Angela Merkel počela je da ubeđuje sunarodnike da ne postoji opasnost od eksplozija u nuklearkama.\n– Znamo koliko su bezbedne naše nuklearke i ne vreba nam opasnost od ozbiljnog zemljotresa ili ogromnih talasa – saopštila je Merkelova proteklog vikenda.\nSličan stav izrazio je poljski premijer Donald Tusk, koji je rekao da će nuklearne elektrane u toj državi biti izgrađene tako da obezbede maksimum bezbednosti. Mada Češka, Slovačka i Rumunija takođe pokušavaju da razviju nuklearnu energiju, deo njihove javnosti se ozbiljno protivi takvoj odluci jer smatraju da bi se u slučaju sprovođenja planova u delo ruske, francuske i američke kompanije nadmetale međusobno za izgradnju reaktora.\nEgzodus državljana članica EU\nTokio – Ambasadama više evropskih zemalja i evropskim preduzećima preporučeno je da napuste region Tokija zbog rizika od radijacije nakon eksplozija u nuklearki Fukušima, dok Amerikanci ostaju u regionu i prate preporuke lokalnih vlasti. Francuska je preporučila svojim državljanima koji žive u regionu Tokija, da se udalje na nekoliko dana ako nemaju poseban razlog za ostanak. Holandija takođe preporučuje svim strancima da se upitaju da li je njihovo prisustvo neophodno u regionu Tokija, rekao je Frans presu otpravnik poslova u delegaciji EU u Japanu Stefan Iber. Prema rečima Ibera, Nemačka, Austrija, Mađarska, Finska i Luksemburg su uvele slične mere. „Veliki broj nemačkih preduzeća poput Boša, Dajmlera, BMV-a, i advokatske kancelarije su takođe evakuisale svoje porodice. Ovo je pravi egzodus“, kazao je Iber. Beta


Okončan dvodnevni sastanak Koordinacije direktora FUP-a i komesara - Hronika.ba\nPeriod januar - juni 2021. godinu u odnosu na isti period 2020. godinu, karakteriše povećanje broja izvršenih krivičnih djela, napada na ovlaštena službena lica i registrovanih prekršaja iz oblasti javnog reda i mira.\nNa Vlašiću je održan dvodnevni sastanak Koordinacije direktora Federalne uprave policije i policijskih komesara kantonalnih ministarstava unutrašnjih poslova u Federaciji Bosne i Hercegovine. Domaćin sastanka bio komesar MUP-a SBK, Faik Adilović.\nPosmatrajući stanje sigurnosti na području Federacije BiH, prema statističkim podacima Uprava policija kantonalnih Ministarstava unutrašnjih poslova i Federalne uprave policije, za period januar – juni 2021. godinu u odnosu na isti period 2020. godinu, karakteriše povećanje:broja izvršenih krivičnih djela za 242 djela ili 3,21% više, broja napada na ovlaštena službena lica za jedan napad ili 2,38% više, broja registrovanih prekršaja iz oblasti javnog reda i mira za 924 prekršaja ili 5,91% više, dok je smanjen broj saobraćajnih nesreća za 260 nesreća ili 2,75% manje.\nU svom obraćanju Larson je ukratko iznio određene segmente iz izvršne naredbe predsjednika SAD-a Bidena od 9. juna 2021. godine, posebno kada je riječ o dijelovima iste koja se odnosi na korupciju koja bez obzira gdje se dešava, direktno šteti politici nacionalne sigurnosti, ekonomskog razvoja društva svih savremenih država, a posebno BiH. On je takođe istaknuo da po definiciji korupcija služi interesima pojedinaca koji ostvaruju dobit i posvećeni su ličnim interesima, a nikako interesima države i njenih građana. Korupcija potkopava ekonomski razvoj, pomaže organizovanom kriminalu i umanjuje povjerenje građana u demokratske procese. Isto tako Larson je stavio akcenat na dugogodišnju posvećenost SAD-a promicanju i zaštiti demokratskih institucija, posebno u vremenu koje dolazi.\nDijana Stevanović je navela da Delegacija Europske UnijeUred specijalnog predstavnika Evropske Unije podržava koordinacijske sastanka policiske agencija u FBiH, imajući u vidu da je jedna od preporuka mišljenje i analitikog izvještaja Europske unije na pobojšanju i jačanju međuagencijske policijske saradnje, a sve u cilju jačanja međusobne i efikasnije razmjene podataka u borbi protiv svih vidova kriminala u BiH. Stevanović je takođe istaknula da će Evropska Komisija nastaviti sa pružanjem podrške policijskim agencija u BiH kroz tehničku, programsku i savjetodavnu podrašku, a sve u cilju jačanja kapaciteta u sektoru sigurnosti BiH u skaldu sa Europskim standardima.\nPrethodni članakU nedjelju malonogometni turnir na terenima Sportskog centra “SuperSport” u Turbetu\nNaredni članakMUP SBK: U Kiseljaku uhapšen provalnik, a u Novom Travniku pronađena droga


Hello, Serbia! Portal turističke privrede… Otvorena zimska sezona na Staroj planini\nNa Staroj planini ovog vikenda svečano je otvorena zimska turistička sezona za koju u hotelu “Falkensteiner”, sudeći po ranim rezervacijama, smatraju da će biti za 20% bolja od prošlogodišnje.\nSkijaška sezona na Staroj planini počela je tradicionalnim događajem “VIP Ski opening”, koji je ove godine bio organizovan od 12. do 14. decembra, uz prisustvo velikog broja medija i mnogobrojnih ličnosti iz javnog života. Tokom ovog vikenda na Staroj planini bio je priređen bogat program sa velikim brojem iznenađenja.\nSmeštajni objekat visoke klase – hotel “Falkensteiner Stara planina”, već je rasprodat u udarnim terminima i očekivanja su za ovu sezonu veoma pozitivna. Ovu planinsku lepoticu vole da posete i strani turisti i svake godine ih je sve više (ove godine ih je za 30% više nego prošle godine) pre svega iz Rusije, Bugarske i Rumunije.


UNICEF distribuira zimsku odeću i obuću za decu migrante i izbeglice u Srbiji\nBeograd, 2. novembar 2018 – Uoči predstojeće zime, UNICEF je započeo distribuciju 475 paketa zimske odeće i obuće za decu izbeglice i migrante starosti do 12 godina koji borave u izbegličkim i prihvatnim centrima u Srbiji.\nSvaki od paketa sadrži pantalone, jakne, termo donji veš, majice, zimske čarape, čizme, šalove, kape i rukavice za jedno dete.\nPrve pakete podelila je direktorka UNICEF-a Regina De Dominicis u prihvatno-tranzitnim centrima Adaševci i Principovac.\nDo 8. novembra, paketi će stići i u ostale centre - Sombor, Kikindu, Suboticu, Banju Koviljaču, Bogovađu, Krnjaču, Sjenicu, Tutin, Bujanovac, Vranje, Bosilegrad i Pirot.\n„Zima je pred vratima, a mnoga deca u izbegličkim i prihvatnim centrima nisu adekvatno obučena”, kaže Regina De Dominicis, i dodaje: “UNICEF sa partnerima kontinuirano radi na smanjenju rizika za decu izbeglice i migrante. Osim nabavke odeće i obuće prikladne za vremenske prilike, obezbedili smo da svako dete iz izbegličke populacije ima adekvatan prostor za igru i učenje u ranim godinama i dobije psihosocijalnu podršku, da se školuje dok boravi na teritoriji Repuiblike Srbije, da majke sa bebama imaju prostor gde mogu da se odmore i doje svoje bebe u privatnosti, da deca bez pratnje ili koja su razdvojena od porodica dobiju odgovarajuću zaštitu”.\nIsporuka paketa za zimu se sprovodi sa partnerskim organizacijama i u koordinaciji sa Komesarijatom za izbeglice i migracije Republike Srbije.\n"Saradnja sa UNICEF-om dugi niz godina je jako dobra. UNICEF pruža pravovremenu i preciznu pomoć za najugroženiji deo izbegličke i migrantske populacije u Srbiji - decu i njihove porodice. Baš kao što je i ova podela zimske obuće i odeće koja je stigla u pravo vreme", rekao je Ivan Gerginov, pomoćnik komesara za izbeglice i migracije Republike Srbije.


Kosovski premijer šef mafije? - The Guardian - Peščanik\nKosovski premijer šef mafije?\nNovi stari premijer Kosova, Hašim Tači, vođa je organizovane grupe nalik mafijaškoj koja je odgovorna za šverc oružja, preprodaju droge i prodaju ljudskih organa u Istočnoj Evropi, navodi se u izveštaju o organizovanom kriminalu Saveta Evrope.\nHašim Tači je naznačen kao vođa mreže koja je počela sa kriminalnim radom neposredno pred rat na Kosovu 1999. godine i od tada ima moćan uticaj na upravljanje zemljom.\nIzveštaj EU je rezultat dvogodišnje istrage koja se oslanjala na FBI i druge obaveštajne izvore. U njemu se navodi da Tači poslednju deceniju nasilno kontroliše trgovinu heroinom. Osobe bliske Tačiju takođe su optužene za zarobljavanje Srba, odvođenje u Albaniju gde su im vađeni bubrezi kako bi h prodavali na crnom tržištu.\nPravni postupak u slučaju navodne trgovine organima koju je policija otkrila 2008. počeo je u utorak u okružnom sudu u Prištini. Taj slučaj – u kojem su organi uzimani iz žrtava na poznatoj kosovskoj klinici AS MEDICUS – povezan je sa slučajem trgovine organima za koju se sumnjiči OVK još 2000. godine, navodi se u izveštaju .Suđenje dolazi u ključnom periodu za Kosovo gde su u nedelju održani prvi parlamentarni izbori od proglašenja nezavisnosti. Tači je proglasio pobedu na izborima i traži da formira koaliciju sa opozicionim strankama.\nDik Marti, istraživač ljudskih prava, predstaviće svoj izveštaj evropskim diplomatama iz svih 47 država članica na sastanku u Parizu u četvrtak. Njegov izveštaj sugeriše da Tačijeve veze sa organizovanim kriminalom datiraju više od decenije, kada su oni koji su bili lojalni njegovoj grupi iz Drenice preuzeli vlast i kontrolu nad OVK, a samim tim i “većinom ilegalnih kriminalnih poduzeća”, u koja su “Kosovari” bili uključeni u Albaniji južno od granice sa Srbijom.\nTokom sukoba na Kosovu trupe Slobodana Miloševića odgovorile su na napade OVK tako što su vodile jezivu kampanju protiv etničkih Albanaca na toj teritoriji. Procenjuje se da ih je čak 10.000 umrlo u rukama srpskih trupa.\nDok je osuđivala srpske zločine, međunarodna zajednica je istovremeno odlučila da ignoriše sumnje za zločine koje je izvršila OVK zbog postizanja određenog stepena kratkoročne stabilnosti, naveo je Marti u izveštaju u kome stoji i da su tokom rata na Kosovu i godinu dana posle, Tači i još četiri pripadnika Dreničke grupe činili “ubistva, hapšenja, premlaćivanja i ispitivanja”. Ista tvrdokorna frakcija OVK je održala značajnu vlast u Vladi Kosova, tokom poslednje decenije, uz podršku zapadnih sila koje su želele da obezbede stabilnost mlade države.\nIzveštaj Martija stvara sliku u kojoj su bivši komandanti OVK odigrali ključnu ulogu u kriminalnim aktivnostima u regionu tokom protekle decenije. U njemu piše: “U poverljivim izveštajima koji obuhvataju period dug više od decenije, agencije koje se bave borbom protiv krijumčarenja droge u najmanje pet zemalja navode Hašima Tačija i druge članove njegove Dreničke grupe kao izvršitelje nasilne kontrole nad trgovinom heroinom i drugim narkoticima.”\nMarti kaže: “Tači i drugi članovi Dreničke grupe navode se kao ‘ključni igrači’ u obaveštajnim izveštajima o grupi sličnoj mafiji na Kosovu. Pregledao sam ove raznovrsne, obimne izveštaje sa zaprepašćenjem i osećajem sramote.”\nMartiju je poverena istraga nakon što je bivša glavna tužiteljka u Hagu Karla del Ponte, rekla da je bila sprečena da istražuje delatnost visoko pozicioniranih članova OVK. Njena najšokantnija tvrdnja za koju je rekla da traži dalju istragu bila je da je OVK krijumčario zarobljene Srbe preko granice u Albaniju gde su im vađeni organi, navodi pored ostalog Marti u izveštaju.\nIzveštaj, u kojem se jasno kaže da nije u pitanju krivična istraga i da se nakon ovoga ne može izreći presuda, daje kredibilitet tvrdnjama Del Ponteove. Ona je tvrdila da OVK drži uglavnom srpske zarobljenike u tajnoj mreži od šest zatočeničkih objekata u severnoj Albaniji, i za njih, te za sudbinu zarobljenih najveću odgovornost snose Tači i njegova Drenička grupa.\nTu uključuju i šačicu zatvorenika koji su bili prebačeni u improvizovani zatvor severno od Tirane gde su bili ubijeni kako bi im uzeli bubrege. U izveštaju se kaže: “Kada su hirurzi potvrdili da su slobodni za rad, zarobljenici su dovođeni iz “sigurne kuće” pojedinačno, po kratkom postupku pogubili bi ih revolveraši OVK a njihove leševe transportovali brzo do klinike”.\nIsti Kosovari i stranci koji su bili uključeni u ove zločine povezani su i sa slučajem Medikus, navodi se u izveštaju.\nMarti je kritičan i prema zapadnim silama koje su obezbedile nadzornu ulogu kada je Kosovo proglasilo nezavisnost, zbog neuspeha da visoke političke zvaničnike, uključujući i Tačija, nateraju da polože račune. Njegov izveštaj kritikuje “posrnulu političku volju međunarodne zajednice da efikasno krivično goni bivše vođe OVK”.\nMarti zaključuje: “Znaci dosluha između kriminalaca i najviših političkih i i javnih zvaničnika previše su brojni i previše ozbiljni da se ignorišu.”\n“Osnovno pravo građana Kosova je da znaju istinu, samo istinu, a takođe to je neophodan uslov za pomirenje između zajednica i prosperitetnu budućnost zemlje.” Ukoliko, kako se očekuje, izveštaj formalno bude usvojen od strane Komiteta ove nedelje, rezultati će ići pred Parlamentarnu skupštinu naredne godine.\nKosovska vlada u utorak uveče je odbacila optužbe, tvrdeći da je on proizvod “gnusne i bizarne akcije ljudi bez moralnog kredibiliteta”.\n“Guardian je objavio članak koji se odnosi na izveštaj člana Parlamentarne skupštine Saveta Evrope, Dika Martija, koji prati izveštaje objavljene tokom poslednjih 12 godina u cilju omalovažavanja uloge u ratu Oslobodilačke vojske Kosova i njenih lidera “, kaže se u saopštenju.\n“Lokalno i međunarodno pravosuđe nekoliko je puta istraživalo ove optužbe, i kao i u svakom slučaju, konstatovalo je da takve izjave nisu bile zasnovane na činjenicama i da su isključivo imale za cilj dovođenje u pitanje rata Oslobodilačke vojske Kosova.”\nPaul Lewis, The Guardian, 14.12.2010.\nSrodni link: Memoari Karle del Ponte: Žuta kuća


PLATNE KARTICE I "LIBANSKA KLOPKA" Na Gradini uhapšen Bugarin sa napravama za pljačkanje bankomata\nGranična policija uhapsila je bugarskog državljanina M. A. (40) na prelazu Gradina kod kojeg je pronašla 20 blanko platnih kartica i uređaje koji se koriste za skidanje podataka sa platnih kartica, poznatije kao "libanske klopke".\nOsumnjičeni se tereti za krivčno delo pravljenje, nabavljanje i davanje drugom sredstava za falsifikovanje, saopšteno je iz MUP-a. Određeno mu je zadržavanje do 48 časova u kom roku će uz krivičnu prijavu, biti priveden Osnovnom javnom tužilaštvu u Pirotu.\nOPREZ NA BANKOMATIMA Šta je "libanska klopka" i da li postoji u Srbiji?\nPrema saopštenju Uprave carina sporni predmeti pronađeni su u automobilu "folksvagen" kojim je upravljao osumnjičeni i to sakriveni u prostoru motora, pored filtera za vazduh, u ladicama za dokumenta i u desnim vratima, ispod plastičnih lajsni na podu, kao i u fabričkim šupljinama prtljažnika i torbi sa ličnim prtljagom.\nOtkriveno je ukupno pet skimera, poznatijih kao "libanske klopke", precizira Uprava carina u svom saopštenju.\nNapominje da je ovakvih slučajeva bilo i ranije, a tokom nekoliko prethodnih godina zaplenjeno je više od 10 ovakvih naprava za skidanje novca sa tuđeg računa.\nPoslednji put je jedan takav uređaj za mahinacije pronađen takođe na Gradini, u januaru ove godine, prilikom ulaska u Srbiju "tojote auris" bugarskih registracija, kojom su trojica državljana te zemlje putovala ka Bratislavi.\nBUGARIN UHAPŠEN ZBOG KOKAINA Pao na Gradini sa 30 grama droge\nBUGARIN PAO NA GRADINI Rekao da "nije znao da su mu u kombiju sakrivene FARBE ZA KOSU"


Fudbal - Kovačević i Milosavljević u „brzom vozu“\nNapisano u kategoriji Fudbal, 1 februara, 2014\nBez obzira na teške vremenske uslove u Banatu fudbaleri srpskoligaša Dinama pod nadzorom trenera Gorana Mrđe i njegovih pomoćnika vredno treniraju u balonci „Arena“ gde imaju sve uslove za rad. Na treninzima svakog dana ima po nekoliko novajlija koji su na probi, a trener Mrđa ima slatke muke u izboru fudbalera koji će u prolećnim borbama konkurisati za sastav tima. Posle dolaska u klub golmana Stefana Čupića (OFK Beograd), Željka Stajčića (Dolina), Milana Zagorca (Inđija) i Gorana Markovića (Železnilar Sarajevo), klubu su pristupili štoper Zdravko Kovačević (OFK Beograd) i igrač sredine Uroš Milosavljević (Donji Srem).\nIskusni štoper Zdravko Kovačević (30 god.) u dosadašnjoj karijeri igrao je za klubove Banat, Hajduk (Lion), Radnički (Nova Pazova), i igrao u inostranstvu u klubu Zbrojovka (Brno), a poslednjih godinu dana u superligašu OFK Beogradu. Vezista Uroš Milosavljević (32 god.) igrao u mnogim prvoligaškim klubovima u zemlji Vojvodina, OFK Beograd, Hajduk (Kula) i nekoliko klubova u inostranstvu, a poslednjih klub bio mu je Donji Srem iz kojeg ponovo vratio u „brzi voz“. Direktor kluba Stevan Caković za koga nema odmora i ovih dana je u razgovorima je sa potencijalnim pojačanjima kluba.\n„ Dolaskom dvojice iskusnih igrača koji iza sebe imaju velike fudbalske karijere napravili smo dobar potez, jer sada smo blizu onog što smo se dogovorili i želeli da tim u nastavku prvenstva bude jači i kako bi se borili za prvo mesto“\n„U narednim danima videćemo koga ćemo još angažovati i samim tim zaokružiti listu pojačanja. Dosta igrača nam se nudi, ali posle konsultacije sa trenerom Mrđom videćemo ko će doći“\n– kaže Caković.\nPrvu proveru fudbaleri „brzog voza“ treba da odigraju na Karaburmi sa imenjakom iz Lajkovca, ali zbog loših vremenskih uslova ovaj duel je pod znakom pitanja.


Danas novi pokušaj pronalaženja rješenja u slučaju Sejdić - Finci - Klix.ba\nDanas novi pokušaj pronalaženja rješenja u slučaju Sejdić - Finci\n6.3.2012. u 08:00\nKolegijum Privremene komisije oba doma Parlamentarne skupštine BiH za provođenje odluke Evropskog suda za ljudska prava u slučaju "Sejdić i Finci" danas bi trebalo da održi sastanak sa predsjednicima svih 13 političkih stranaka zastupljenih u parlamentu BiH.\n"Poziv na radno-konsultativni sastanak upućen je predsjednicima svih 13 političkih stranaka. Imamo potvrdu da su svi primili poziv, a do sada niko nije javio da neće doći", izjavio je juče Srni predsjedavajući Komisijom Šefik Džaferović.\nPrema njegovim riječima, sastanak je sazvan da bi se iscrpile sve mogućnosti koje parlament ima na raspolaganju za postizanje potrebnog stepena političke volje radi sačinjavanja amandmana na Ustav BiH u smislu provođenja odluke Evropskog suda za ljudska prava u slučaju "Sejdić i Finci".\nDžaferović smatra da sastanak političke šestorke u petak, 9. marta, u Banjoj Luci, na kojem će, kako je najavljeno, biti razgovarano i o provođenju odluke Suda u Strasbourgu nije u koliziji sa sutrašnjim sastankom. "To može biti samo kompatibilno", uvjeren je Džaferović.\nOn je naglasio da na sastanku Kolegijuma Komisije i predsjednika 13 parlamentarnih stranaka neće biti traženo konačno rješenje za ustavne amandmane kojima bi bila provedena odluka Evropskog suda za ljudska prava u slučaju "Sejdić-Finci".\n"Ovo su konsultacije sa ciljem postizanja političke volje, a konačno rješenje će svakako biti na sjednici Komisije zakazanoj za 12. mart", precizirao je Džaferović.\nPredstavnički i Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH dali su Privremenoj komisiji za provođenje odluke Evropskog suda za ljudska prava u slučaju "Sejdić i Finci" rok da do 12. marta završi pripremu amandmana na Ustav BiH kojima bi bila provedena odluka Suda u Strasbourgu.\nNakon sjednice zakazane za 12. mart, Komisija je dužna da o rezultatima svog rada obavijesti parlament BiH.\nDo isteka prethodnog roka, 30. novembra, Komisija nije postigla dogovor o amandmanima na Ustav BiH kojima bi bila provedena presuda Suda iz Strazbura, pa su joj parlamentarni domovi produžili rok.\nParlamentarna skupština Vijeća Evrope usvojila je u januaru Rezoluciju o funkcionisanju demokratskih institucija u BiH, kojom se Parlamentarna skupština BiH poziva da do 15. marta usvoji ustavne amandmane u vezi sa odlukom u slučaju "Sejdić-Finci". BiH u slučaju da do tog roka ne primijeni u Ustavu BiH presudu Suda u Strazburu u aprilu prijeti suspenzija iz članstva u Vijeću Evrope.\nPočetak radno-konsultativnog sastanka, koji će biti održan u zgradi Parlamentarne skupštine BiH, zakazan je za 11.00 sati.


Home / VESTI / Vesti iz EU / DISKRIMINACIJA ŽENA U NAUCI, TEHNICI, INŽINJERINGU I MATEMATICI POSEBNO IZRAŽENA\nDiskriminacija se javlja u mnogim oblicima i žene na ’’STEM’’ poslovima prijavljuju mnoga iskustva, između ostalog i tretiranje kao da nisu kompetentne (29%), zarade manje od muških kolega za isti posao (29%), kao i dobijanje manje podrške od nadređenih od muškaraca na istoj poziciji (18%). Ova saznanja govore o složenim pitanjima koja se tiču različitosti, pošto je otkriveno da je ’’STEM’’ radno okruženje drugačije i ponekad više neprijateljsko prema zaposlenim ženama. Istraživanje takođe pokazuje da je samo 19% žena zaposleno na pozicijama gde veliku većinu njihovih kolega čine muškarci, međutim, među tim ženama 78% navelo je da je da je iskusilo bar jedan od oblika rodne diskriminacije. Skoro isti procenat (79%) žena izjavilo je da moraju bar određeno vreme da dokazuju da su dovoljno kompetentne kako bi bile poštovane od strane svojih kolega. Najzad, skoro polovina (48%) tvrdi da im je činjenica da su žene dosta otežala napredovanje u ovim poslovima.\nJedna ispitanica, 36-godišnja tehnička konsultantkinja izjavila je za vreme istraživanja: ’’Ljudi automatski predpostavljaju da sam sekretarica ili da nisam na nekoj tehničkoj poziciji zato što sam žensko’’ i dodala ’’Zbog toga mi je veoma teško da izgradim ’tehničku mrežu’ i obavim svoj posao’’.\nMinesota State CAREERwise education se takođe bavio pozicijom žena na ’’STEM’’ poslovima i objavio je listu najčešćih prepreka sa kojima se susreću žene u oblasti nauke, tehnike, inženjerstva i matematike, među kojima su: nedostatak mentora za žene u STEM oblasti, nedostatak prihvaćenosti od strane kolega i nadređenih, kao i suočavanje sa rodnim razlikama na radnom mestu. Međutim, navode se i jednostavna rešenja za svaki od ovih problema, a na sajtu se može naći i lista profesionalnih udruženja koja nude dodatnu edukaciju i praksu, ukoliko je ženama teško da pronađu mentora u sopstvenoj kompaniji.\nSasvim je sigurno da se sa nekim od ovih izazova suočavaju i žene koje nisu zaposlene u oblasti ’’STEM’’ poslova. Na primer, ista je verovatnoća da će žene u obe grupe u u istom broju (22%) reći da su doživele seksualno uznemiravanje na poslu. Međutim, ova saznanja dolaze u vreme kada su zaposlenja u ’’STEM’’ oblasti prevazišla ukupan rast zaposlenosti u privredi, sa naročitno ubrzanim rastom u računarskim poslovima. Žene su, međutim, često izostavljene iz ovog rapidnog rasta zaposlenosti, a procenat žena zaposlenih na nekim od ovih poslova ostao je isti kao i 1990-ih godina. Pored toga, studija pokazuje da muškarci i žene na ovim pozicijama ponekad imaju različita mišljenja o ravnopravnosti na radnom mestu.


U Milanu su dvojica srpskih internacionalaca bila blizu velikog iznenađenja, ali Real Madrid je u poslednjoj četvrtini uspeo da preokrene rezultat i stigne do pobede rezultatom 78:73.\nVladimir Micov je uz Moraskinija vodio Olimpiju do prednosti na poluvremenu kada je na semaforu pisalo - 45:35, ali u nastavku se sve srušilo. Treća četvrtina donela je mali broj poena, ali je Real u poslednjoj deonici postigao čak 32, što je bilo dovoljno za 21. pobede u sezoni.\nMicov je upisao 13 poena i šest skokova, dok je Nemanja Nedović ostao manje zapažen sa tri poena.\nU Kaunasu je Stefan Jović pružio dobru partiju, ali je njegov Himki izgubio od Žalgirisa sa 96:85. Srpski plejmejker je postigao 10 poena i upisao još sedam asistencija za 28 minuta na parketu. Himki je samo u trećoj deonici uspeo da bude bolji od rivala, što nije bilo dovoljno da se izbegne poraz.\nOd Srba, igrao je još i Vanja Marinković, čija je Valensija izgubila od Alvesa u Lionu, rezultatom 72:65. Bivši košarkaš Partizana, proveo je u igri 13 minuta i za to vreme je upisao dva poena i dva skoka.\nOlimpijakos je u grčkom derbiju savladao Panatinajkos sa 81:78, a za tim iz Pireja zbog povrede nije bilo Nikole Milutinova.\nU preostalom susretu, CSKA je u Moskvi rutinski izašao na kraj sa Zenitom. Rezultat tog meča bio je 86:78.