Herceg Novi: Treća runda Demokratskog fronta i Demokrata\nSvet Autor:Slobodna Evropa04. maj. 202116:32\nNa lokalnim izborima u Herceg Novom 9. maja ključna politička bitka vodiće se između Demokratske Crne Gore i Demokratskog fronta (DF), najjačih partija u vladajućoj većini na državnom nivou, kaže za Radio Slobodna Evropa (RSE) politički analitičar Zlatko Vujović.\nHerceg Novi: Zaključen birački spisak, odštampani listići\nSrbi u Hercegovini uskoro postaju konstitutivan narod\nO smeni Leposavića nakon izbora u Herceg Novom\nU Herceg Novom preko 2.500 birača iz drugih država\nNa izborima u Herceg Novom učestvuje šest izbornih lista. Opozicina koalicija Demokratske partije socijalista i Socijaldemokrata, otom koalicija vladajućeg, Demokratskog fronta, Socijalističke narodne i Radničke partije. I vladajuće Demokrate okupile su širu koaliciju u kojoj su, Demos, lista Novi pobjeđuje i Partija penzionera, invalida i restitucije. Na izborima učestvuje i Građanski pokret URA. Liste su predali proruska Prava Crna Gora i lokalna Novska lista.\nOvaj grad na crnogorskom primorju je jako uporište Demokrata i DF-a, koji su sa Građanskim pokretom URA na parlamentarnim izborima održanim 30. avgusta prošle godine smenili Demokratsku partiju socijalista (DPS) nakon trodecenijske vladavine.\nNa poslednjim izborima u Herceg Novom 2017. godine najviše glasova osvojili su upravo Demokrate devet i DF četiri, dok je DPS iako je pojedinačno osvojila najviše, 12 mandata, izgubila vlast. Pre tog poraza u Herceg Novom, DPS, čiji je lider Milo Đukanović, aktuelni predsednik Crne Gore, u oktobru 2016. godine, je nakon dugogodišnje vladavine, izgubila vlast i u Budvi i Kotoru.\nInače, izbori u Herceg Novom dolaze u trenutku pojačanih tenzije u državi između pristalica pro-crnogorske opozicije, predvođene Demokratskom partijom socijalista (DPS) i podržavalaca vladajućeg Demokratskog fronta, koje su za rezultat imale više incidenata.\nIzborna nacionalna retorika i incidenti\n„Herceg Novi je srpski grad“ izjavio je jedan od lidera DF, Andrija Mandić 26. aprila najavljujući dolazak predstavnika turističkih organizacija iz Srbije i Republike Srpske u Herceg Novi, uoči predstojeće turističke sezone. To je samo jedna od izjava koja opisuje atmosferu podignutog nacionalnog sentimenta u kojoj protiče predizborna kampanja.\nIz opozicione DPS poručuju da će u Herceg Novom odbraniti „sve što je crnogorsko, građansko i evropsko“ od onih „kojima smeta zemlja u kojoj žive“ .\nIz DPS su osudili napad koji se dogodio proteklog vikenda na, kako su naveli “mirnu auto-kolonu kroz Bijelu, kada je grupa velikosrpskih nacionalista nasrnula na učesnike čija je jedina krivica bila ispoljavanje ljubavi i patriotizma prema Crnoj Gori“. U incidentu u Bijeloj, mestu nadomak Herceg Novog, 25. aprila došlo je do sukoba pro-crnogorskih, anti-vladinih učesnika auto kolone sa meštanima Bijele, koji podržavaju suprotnu političku opciju. Sedam osoba je privedeno.\nNastavak borbe za prevlast u gradovima\nAnalitičar Zlatko Vujoviću ocenjuje da će ishod izbora u Herceg Novom značajno uticati na odnose Demokrata i DF i u drugim crnogorskim opštinama, ali i u vlasti na nacionalnom nivou.\n„Novi politički obračun Demokratske Crne Gore i DF u Herceg Novom biće nastavak uslovno rečeno obračuna na lokalnom nivou kakav smo imali na izborima u Budvi u avgustu prošle godine, kada je DF odneo ubedljivu pobedu, da bi Demokrate, uz otvorenu podršku i premijera Zdravka Krivokapića uzvratili na izborima u Nikšiću, u martu ove godine, kada je DF pretrpeo ozbiljan pad“, podseća Zlatko Vujović.\nOn očekuje da će obe, kako ih naziva, prosrpske liste u ukupnom zbiru, očekivano osvojiti najviše glasova.\n„Međutim odnos snaga u Herceg Novom uticaće na odnose u okviru vladajuće većine na nacionalnom nivou i odlučivanje o daljim kadrovskim rešenjima u državnim institucijama i organima“, ističe Vujović.\nVujović smatra da će rezultat ovih izbora uticati i na podelu vlasti u Nikšiću, grada u centralnoj Crnoj Gori i rodnom mestu predsednika Đukanovića. Naime, iako su u martu osvojili vlast u tom gradu Demokrate i DF se još uvek nisu dogovorili podelu funkcija.\nHoće li u Novom glasati i oni sa prebivalištem u Srbiji?\nBiračko pravo ima 25.502 stanovnika Herceg Novog. Međutim, konačan broj birača za ove izbore se ne zna, s obzirom na to da se pojavio problem od preko 2 hiljade birača sa duplim prebivalištem.\nDržavna izborna komisija je saopštila da su u birački spisak za Herceg Novi, upisana 1.973 birača sa biračkim pravom i u Srbiji. Do podataka su došli poređenjem hercegnovskog i jedinstvenog biračkog spiska Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave Srbije, dostupnom na njihovom portalu.\n“MUP je utvrdio da će za 2.108 lica biti pokrenut postupak za gubitak crnogorskog državljanstva po sili zakona, ukoliko oni poseduju nezakonito i državljanstvo druge države”, naveli su u odgovoru Radiju Slobodna Evropa (RSE) iz MUP.\nI pored konkretnog pitanja nije precizirano da li će ta procedura biti završena do izbora u Herceg Novom, čime bi se faktički onemogućilo da gotovo 11 odsto glasača koji su nezakonito glasali na prošlim izborima, to ponovo učine 9. maja.\nZlatko Vujović ne očekuje da će aktuelna vlast do izbora izbrisati iz biračkog spiska građane koji imaju dvojna državljanstva i prebivališta, a od kojih je najveći deo iz Srbije i Bosne i Hercegovine.\n„Oni i pored svih dokaza apsolutno nemaju nameru da brišu te građane iako se oni nezakonito nalaze u biračkom spisku. Očigledno je da nadležni organ MUP-a to neće učiniti zbog političkih razloga. A ovoliki broj nezakonito upisanih birača će dramatično uticati na ishod predstojećih izbora u Herceg Novom“, navodi Vujović.\nPrema popisu iz 2011. godine u Herceg Novom živi nešto preko 30 hiljada stanovnika od kojih se gotovo polovina, 49 odsto izjašnjavaju kao Srbi. Crnogoraca je 33 odsto, a Hrvata 2 odsto dok je Bošnjaka, Muslimana, Albanaca manje od jednog procenta.\nCrna GoraDemokrateDemokratski frontDFHerceg NoviIzbori u Herceg Novomzlatko vujović


Ko prima Cvijanovu porodičnu penziju\nHronika Autor:Jovana Aleksić24. apr. 202122:04 > 22:05\nNakon smrti Vladimira Cvijana njegove kolege iz Advokatske komore Beograda saznali su za njegovu smrt pošto je Poreska uprava od komore zatražila utvrđivanje Cvijanovog statusa za određeni vremenski period, radi ostvarivanja prava na porodičnu penziju. Pošto je Nova.rs došla do podataka da Cvijanova bivša supruga i sin nisu primali porodičnu penziju, otvara se pitanje na čiji račun leže Cvijanov novac.\nSmrt Vladimira Cvijana od samog objavljivanja u medijima, predstavljala je veliko iznenađenje za celu srpsku javnost i za njegovu porodicu, ali ne i za kolege advokate jer je njima jula 2018. godine dostavljen dopis iz Poreske uprave.\n„AK Beograda je saznala za smrt kolege Cvijana negde krajem jula 2018. kada nam se obratila Poreska uprava sa obaveštenjem da u postupku kancelarijske kontrole, radi utvrđivanja prava na porodičnu penziju, žele da im odgovorimo na njihov dopis podacima vezano za njegov status za od 2013. do 2018. godine“, rekao je prvi čovek Advokatske komore Beograda Jugoslav Tintor u gostovanju u emisji „Probudi se“ sredinom marta.\nProcedura je takva da se postupak za ostvarivanje prava pokreće se zahtevom uz koji treba priložiti izvod iz matične knjige umrlih u originalu ili overenu fotokopiju kod notara.\nAdvokat Ninić: Cvijan bio uplašen, govorio mi je da ga prate\nCvijanovi dobili jezivu poruku: Potražite Vladu u mrtvačnici\nUz to moraju se predati fotokopija lične karte, izvod iz matične knjige venčanih, izdat posle smrti osiguranika, odnosno korisnika prava.\nPrema saznanjima Nova.rs od dobro upućenih izvora, Cvijanova supruga i njihov sin nikada do sada nisu primili nijedan dinar porodične penzije koja im je sledovala nakon Cvijanove smrti. I ne samo da nisu primili novac, već njegova supruga nikada nije podnela zahtev za ostvarivanje tog prava.\nZbog toga na dugačku listu pitanja bez odgovora koja se odnose na Cvijanovu smrt, može se dodati i ovo pitanje porodične penzije.\nIzbeštaj o razgovoru sa Cvijanovom suprugom, od 22.03.2021. pic.twitter.com/ky6iNv2d7n\n— Ivan Ninić (@INinic) April 21, 2021\nU izveštajima Bezbednosno informativne agencije (BIA) koja su na upit dostavljena advokatu Ivanu Niniću, nalazi se i razgovor sa suprugom interpretiran od strane jednog ili više radnika agencije.\nU tom izveštaju navedeno je da ga je njegova bivša supruga poslednji put videla 31. decembra 2017. godine prilikom jedne posete.\n„Nakon toga nije imala bilo kakva saznanja o (podaci sakriveni), sve do prethodnih nekoliko dana kada je saznala da je imenovani od 2018. godine mrtav. U tom smislu, do pomenute su tokom prethodnih nekoliko godina stizale samo neproverene informacije o Vladimirovom navodnom kretanju kao i glasine da je preminuo…“, navodi se u izveštaju BIA koji je sačinjen tek marta ove godine.\nporodična penzijavladimir cvijan\nNovinar Bošković priznao da je tukao suprugu: Dobio pet meseci uslovno


MEĐUNARODNA INVESTICIONA POZICIJA SRBIJE - T1 2013. GODINE\nMeđunarodna investiciona pozicija (MIP) Srbije, kao neto dužnika prema inostranstvu, krajem marta 2013, iznosila je 29.780,5 mln evra. Pozitivna pozicija Narodne banke Srbije, kao neto kreditora prema inostranstvu iznosila je 10.540,0 mln evra. Negativna pozicija javnog sektora, banaka i ostalih sektora, kao neto dužnika prema inostranstvu, iznosila je 13.483,6 mln evra, 8.674,1 mln evra i 18.162,7 mln evra, respektivno.\nStrana finansijska aktiva Srbije iznosila je 18.049,5 mln evra, gde su najveće učešće imale devizne rezerve NBS (65,6%), gotov novac i depoziti koji se sastoje od disponibilnih deviznih rezervi domaćih banaka u inostranstvu i efektivnog stranog novca u posedu rezidenata (21,7%) i direktne investicije rezidenata u inostranstvu (10,0%). U strukturi strane finansijske aktive dominiralo je učešće NBS (65,6%), ostalih sektora (27,7%) i banaka (6,6%).\nStranu finansijsku aktivu NBS čine devizne rezerve NBS koje su iznosile 11.844,4 mln evra. Tokom prvog tromesečja 2013, devizne rezerve NBS su, po osnovu realizovanih transakcija povećane za 859,3 mln evra.\nStrana finansijska aktiva ostalih sektora iznosila je 4.993,1 mln, gde je najveće učešće imao efektivni strani novac u posedu rezidenata (57,7%) i direktne investicije rezidenata u inostranstvu (34,8%) a po osnovu realizovanih transakcija, povećana je za 219,7 mln evra u toku prvog tromesečja 2013.\nStrana finansijska aktiva banaka iznosila je 1.185,5 mln evra, gde su najveće učešće imale disponibilne devizne rezerve domaćih banaka u inostranstvu (87,7%) a po osnovu realizovanih transakcija, smanjena je za 265,5 mln evra u toku prvog tromesečja 2013.\nStrana finansijska pasiva Srbije iznosila je 47.830,0 mln evra, gde su najveće učešće imale strane direktne investicije (41,3%), finansijski krediti (40,4%) i portfolio investicije (14,2%). U strukturi strane finansijske pasive dominiralo je učešće ostalih sektora (48,4%), dok je učešće javnog sekotra, banaka i NBS iznosilo 28,2%, 20,6% i 2,7%, respektivno.\nStrana finansijska pasiva ostalih sektora iznosila je 23.155,9 mln evra, gde najveće učešće imaju strane direktne investicije (65,8%) i zaduživanje u inostranstvu po osnovu finansijskih kredita (29,3%). Tokom prvog tromesečja 2013, strana finansijska pasiva ostalih sektora, po osnovu realizovanih transakcija, povećana je za 333,3 mln evra.\nStrana finansijska pasiva javnog sektora iznosila je 13.510,1 mln evra, gde najveće učešće ima zaduživanje u inostranstvu po finansijskim kreditima od inostranih poverioca (57,2%) i zaduživanje po izdatim dužničkim hartijama od vrednosti u zemlji i inostranstvu, a koje su u posedu nerezidenata (39,4%). Tokom prvog tromesečja 2013, po osnovu realizovanih transakcija, strana finansijska pasiva javnog sektora povećana je za 1.574,4 mln evra, što se najvećim delom odnosi na novoizdate evrobondove.\nStrana finansijska pasiva banaka iznosila je 9.859,6 mln evra, gde najveće učešće imaju strane direktne investicije (45,7%) zaduživanje u inostranstvu po finansijskim kreditima od inostranih poverioca (35,8%), obaveze po depozitima nerezidenata u domaćim bankama (10,2%) i portfolio ulaganja nerezidenata u domaće banke (8,3%). Tokom prvog tromesečja 2013, po osnovu realizovanih transakcija, strana finansijska pasiva banaka smanjena je za 306,7 mln evra.\nStrana finansijska pasiva NBS iznosila je 1.304,4 mln evra a sastoji se od inostranih kredita po kojima je NBS dužnik. Tokom prvog tromesečja 2013, po osnovu realizovanih transakcija, strana finansijska pasiva NBS smanjena je za 147,0 mln evra.\nMeđunarodna investiciona pozicija Srbije - T1 2013. godine (ONLINE)\nIzvor: Press služba Narodne banke Srbije, 20.6.2013.


Na današnji datum se slavio Dan Republike – GM Press\nNa današnji datum se slavio Dan Republike\nRedakcija 29 novembra, 2021\t0 Komentara\nU SFRJ slavilo se pet državnih praznika, a poslednji u godini bio je 29. novembar, Dan Republike. Praznovao se dva dana i to sve do 14. novembra 2002. godine, kada je ukinut odlukom Savezne skupštine.\nDan Republike se od Drugog svetskog rata slavio na dan kada je održano Drugo zasedanje AVNOJ-a, 29. novembra 1943. godine u Jajcu.\nPored Dana Republike, državni praznici bili su i 1. i 2. januar (Nova godina), 1. i 2. maj (Praznik rada), 9. maj (Dan pobede nad fašizmom) i 4. jul (Dan boraca).\nBaš kao i Praznik rada i Dan mladosti, i Dan Republike je slavljen uz pompu, organizovane su svečane akademije, počasni plotuni, đaci su dobijali pionirske marame, deljeno je ordenje. Radnici su koristili priliku da odu do rodnog sela ili na kraće putovanje.\nDanas Srbija ima četiri državna praznika – Novu godinu (1. i 2. januar), Sretenje – Dan državnosti Srbije (15. i 16. februar), Praznik rada (1. i 2. maj) i Dan primirja u Prvom svetskom ratu (11. novembar).\nDan pobede je i dalje praznik u Srbiji, ali se obeležava radno.\nTags: 29.novembar, dan republike, SFRJ\nKnjiga žalosti povodom smrti Milutina Mrkonjića u SPS-u u Gornjem Milanovcu


Titel domaćin najboljim modelarima Modelarstvo Vest Srbija Sport\nDrugo Državno prvenstvo Srbije u vazduhoplovnom modelarstvu u kategoriji F1E (magnetno upravljane jedrilice) održaće se u subotu 11. aprila 2009. godine u Titelu odnosno na južnim obroncima titelskog brega\nOgranizator ovog takmicenja je aeroklub "Titel" koji je jedan od najtrofejnijih klubova u Srbiji ali i takode dobar domacin što potvrduje svake godine nizom uspešno održanih takmicenja.\nDisciplina F1E - magnetne jedrilice, koja je od skoro uvedena u red takmicenja vazduhoplovnih sportova u Srbiji, izazvala je ogromno interesovanje i probudila takmicarski duh kod vazduhoplovnih modelara. Ovu kategoriju, koja se nikada pre nije „vozila“ kod nas, 2008. godine uveo je, nosilac diplome FAI-a Paul Tissandier, gospodin Ljubomir Radosavljevic iz aero kluba "Aerolux" iz Zemuna.\nProšle godine, kada je takmicenje u ovoj kategoriji prvi put organizovano kod nas, naši takmicari su odmah pokazali spremnost da se u ovom kategoriji nadmecu sa najboljim evropskim sportistima. Naime, na Svetskom kupu, organizovanom na Zlatiboru, naš takmicar Boško Lacimic našao se na drugom mestu, sa malom razlikom u odnosu na prvoplasiranog Alana Roux-a, u tom trenutku aktuelnog svetskog prvaka u pomenutoj kategoriji.\nSrbija Sport - 09:17 10/04/2009


Dan online - Politika: Han pozdravlja plan i zove u Brisel - 2018-06-14\nPolitika BEČIĆ I ABAZOVIĆ PREDSTAVILI DOKUMENT SA MJERAMA ZA PREVAZILAŽENJE TRENUTNOG POLITIČKOG STANJA\nHan Han pozdravlja plan i zove u Brisel Neophodno je definisanje zakonskog rješenja održavanja svih lokalnih izbora u jednom danu – rekao je lider Demokrata\nLideri Demokratske Crne Gore i Građanskog pokreta URA Aleksa Bečić i Dritan Abazović predstavili su juče na konferenciji za novinare rješenja za prevazilaženje političke krize u Crnoj Gori. Predsjednik Demokrata predstavio je sveobuhvatan plan za prevazilaženje složene političke i institucionalne krize u Crnoj Gori.\nEvropski komesar za pregovore o pridruživanju Johanes Han pozdravio je plan za rješavanje političke krize koji su ponudili Demokratska Crna Gora i Građanski pokret URA i njihovu najavu mogućeg povratka u parlament. Nakon što su Demokrate i Građanski pokret URA predstavili plan za prevazilaženje političke krize u Crnoj Gori, Han je ocijenio da svi politički akteri treba da se uključe konstruktivno u debate.\nHan je na svom Tviter nalogu najavio susret sa liderima Demokrata i pokreta URA Aleksom Bečićem i Dritanom Abazovićem.\n– Pozdravljam što su lideri crnogorske opozicije Aleksa Bečić i Dritan Abazović najavili postepeni povratak u parlament. Svi politički akteri u demokratskim institucijama treba da se uključe konstruktivno u debate i reforme. Radujem se diskusijama sa Aleksom Bečićem i Dritanom Abazovićem u Briselu početkom naredne sedmice – naveo je Han.\nBečić je istakao da su najmanje tri momenta u razvoju političke situacije i društvenih prilika determinisala hitnu reakciju sadašnjih predvodnika u opoziciji u smislu zauzimanja aktivne uloge.\n– Prvo, građani su u licu koalicije „Ljudi za 21. vijek“ dobili građansku i proevropsku alternativu koja je dominantna. Drugo, kolege iz opozicije su najavile bezuslovni povratak u parlament. Treće, bezbjednosna situacija je pogoršana, dešavaju se ubistva na svakom koraku i obračuni klanova, a kao šlag na tortu višemjesečnog pokušaja ponovnog stavljanja RTCG pod kontrolu DPS-a smijenjena je direktorica Andrijana Kadija. Za razliku od onih koji su se bezuslovno vratili ili najavili da će se bezuslovvno vratiti u Skupštinu, sada nudimo plan za prevazilaženje institucionalne i političke krize u državi, sa jasnom mapom puta, koji će dovesti do uslova za održavanje prvih slobodnih i fer uslova u državi – rekao je Bečić.\nKako je dodao, plan za prevazilaženje političke krize u Crnoj Gori sačinjen je imajući na umu da je evropska integracija ključni spoljnopolitički prioritet Crne Gore, koji podržava velika većina njenih građana, ali i imajući na umu da domaća politička scena ostaje polarizovana i da je obilježena bojkotom parlamenta.\n– Ponavljamo našu čvrstu posvećenost vrijednostima i principima EU, tekućem procesu pristupnih pregovora i budućnosti Crne Gore u EU. Obavezujemo se da ćemo učestvovati u radu ad hok parlamentarnog odbora, sačinjenog od predstavnika opozicije i vlasti, koji će naći održiva rješenja u vezi sa izborom članova Sudskog savjeta iz redova uglednih pravnika, ali i definisati nova zakonska rješenja u vezi sa načinom izbora i izborom članova Savjeta RTCG, koji će biti nominovani u parlamentu – navodi se u tekstu plana, koji je na konferenciji za medije pročitao Bečić.\nPlanom za prevazilaženje političke krize predviđena je i sveobuhvatna izborna reforma.\n– Implementacija svih preporuka OEBS-a/ODIHR-a u cilju povećanja transparentnosti i profesionalizma institucija koje su uključene u izborni proces (posebno Državna izborna komisija i Agencija za sprečavanje korupcije), kako bi se povećalo povjerenje javnosti u izborni proces, uključujući izmjene zakona o izboru odbornika i poslanika, o biračkom spisku, o finansiranju političkih subjekata i izbornih kampanja i o registrima prebivališta i boravišta – piše u planu za prevazilaženje složene političke i institucionalne krize u Crnoj Gori koji je medijima predstavio Bečić.\nNavodi se da je neophodno i definisanje zakonskog rješenja održavanja svih lokalnih izbora u jednom danu.\n– Neophodno je i donošenje kodeksa etičkog ponašanja u izbornim kampanjama i podzakonskih akata DIK-a, uključujući one koji regulišu njenu strukturu i način rada, kao i osnivanje nezavisnog tijela-odbora za nadzor nad doslednom primjenom usvojenih zakona i podzakonskih akata i nad ostvarivanjem sloboda i prava učesnika na izborima – pojasnio je Bečić detalje iz plana.\nPlanom je predviđena i izmjena seta medijskih zakona sa ciljem da se pravni okvir usaglasi sa EU i međunarodnim standardima.\n– Potvrđujemo spremnost da učestvujemo i glasamo u plenumu tek kada parlamentarne radne grupe dogovore sva konačna rješenja o gore pomenutim stavkama, zajedno sa potvrđivanjem datuma parlamentarnih izbora i dogovorom o datumu održavanja svih lokalnih izbora u jednom danu – rekao je Bečić.\nOn je dodao da je redosled poteza takav da kada članovi radne grupe usaglase zakonska rješenja, prije nego ih pošalju u zakonsku proceduru, potrebno je da se dogovore o datumu svih lokalnih izbora u jednom danu i potvrde datum parlamentarnih izbora.\n– Tek tada se stvaraju uslovi da se zakaže sjednica parlamenta na kojoj će biti verifikovano sve ono što je sadržano u planu koji predstavljamo. Mislim da je ovo demokratska i poštena ponuda. Ovo je put kojim želimo da idemo naprijed jer ne želimo unazad. Ovaj plan na prvom mjestu nudimo našim evropskim partnerima, institucijama EU u Briselu i u Podgorici. Oni su naši partneri, u pregovaračkom smo procesu. Od njih očekujemo reakciju i izjavu o prihvatljivosti, da oni budu garant ovoga što smo predstavili. Naravno, ovaj plan nudimo svim akterima parlamentarnog i političkog života u Crnoj Gori jer je za njegovu realizaciju potreban najširi mogući društveni i politički konsenzus u opoziciji – kazao je Bečić.\nOčekuju reakciju evropskih partnera\nČelnik pokreta URA Dritan Abazović kazao je da je konstituisana demokratska, moderna, građanska alternativa koja ima veliku snagu i koju sve to obavezuje da predlaže rješenja koja će dovesti do prevazilaženja situacije. On je podsjetio da je u ranijem potpisanom memorandumu o zajedničkom političkom djelovanju Demokrata i pokreta URA jasno navedeo da se ova dva politička subjekta, između ostalog, obavezuju da sa DPS-om nikada neće konstituisati vlast na bilo kojem nivou organizovanja, niti učestvovati u bilo kojoj Vladi u kojoj participira DPS, jer je to partija koja ovo društvo vuče unazad.\n– Kao najveća opoziciona grupacija u ovom trenutku, naša je obaveza da damo mapu puta. U zavisnosti od reakcija, vidjećemo da li će ona biti prihvatljiva ili ne. U svakom slučaju, ne može niko sumnjati u našu konstruktivnost i niko ne može da dovede u pitanje proevropsku orijentaciju Građansog pokreta URA i Demokratske Crne Gore – kazao je Abazović.\nOn je siguran da plan ima podlogu za nešto što bi trebalo da bude širi društveni konsenzus oko pitanja koja muče crnogorsko društvo.\n– Ukoliko ovo ne naiđe na podršku, vidjećemo kakvi će onda biti pravci djelovanja, ali svakako ne dozvoljavamo nikome – jer ne bi bila istina – da kaže da nema konstruktivnog pristupa sada najvećeg dijela opozicije u Crnoj Gori – naglasio je Abazović.


OVAKO NIKO NIJE PSOVAO I ISPROZIVAO TRAMPA JAVNO: Sirija se borila protiv ID, a vi ste je bombardovali (VIDEO)\nAleks Džons čuveni američki voditelj je burno i uz upotrebu psovki reagovao na odluku Sjedinjenih Država da bombarduju Siriju.\nAleks Džons je pun besa uz psovanje i udaranje rukom o sto odreagovao na američki raketni napad na Siriju, a u psovkama je najviše spominjao američkog predsednika Donalda Trampa koji se odlučio na ovakav potez.\nDžons je kritikovao Trampa i Belu kuću zato što su napali Siriju koja se bori protiv terorističkih Islamske države. Pored psovki upućenih Trampu, Džons se okomio na liberale, njihove pristalice i sve koji podržavaju ovakve vojne intervencije.\nU izlivu besa je takođe kritikovao protivnike Rusije, koja se takođe bori protiv terorista ID. “Naša vojska se pre pet godina pridružila Rusima u toj borbi posle odlaska obame, a sada …“, rekao je Džons.\nU video prilogu ispod možete pogledati Džonsovu reakciju, ali vas upozoravamo na psovke i svu nenormativnu leksiku koju je on koristio.


Tanjug 27. jula 2021. 14:04\nPOŽEGA – Ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović izjavio je danas da će država maksimalno olakšati proces legalizacije objekata onim građanima koji su na taj način rešavali stambeno pitanje.\nMomirović je u izjavi za Tanjug naglasio da to neće otvoriti prostor onima koji su nelegalno gradili objekte radi ličnog bogaćenja da legalizuju objekte.\n„Kada je zakon o legalizaciji donet 2015. godine do današnjeg dana uspeli smo da legalizujemo oko 25 odsto objekata, što je daleko od dovoljnog. Naš projektovani rok kada moramo sve da završimo je 2023. godina i od tog nećemo odustati“, rekao je Momirović.\nIstiče da će se država potruditi da se novim rešenjima maksimalno olakša ljudima koji su nelegalno gradili da bi rešili svoja socijalna pitanja, ali da, s druge strane, neće nekažnjeno proći oni koji su gradili da bi stekli imovinsku korist.\n„Predsednik Aleksandar Vučić je bio jasan, moramo to da ubrzamo, ne smemo da produžavamo rokove, i moramo da rešimo to pitanje“, istakao je Momirović.\nNa pitanje šta je do sada „kočilo“ legalizaciju objekata, Momirović smatra da svaka procedura koja nije jednostavna demotiviše građane.\n„Svaka procedura koja nije jednostavna, može da se pretvori u kontra priču, zato mi moramo ovo da učinimo maksimalno jednostavnim i efikasnim“, rekao je Momirović Tanjug.\nNaglasio je da 90 odsto objekata od 1,9 miliona koji čekaju na legalizaciju, pripadaju građanima koji su gradili nelegalno zbog socijalnog pitanja.\n„To su pošteni ljudi kjoi nisu kršili zakone da bi sticali dobit, već da bi rešili elementarno pitanje na dostojan život i krov na glavom“, rekao je Momirović.\nDirektor Uprave za trezor: Dobri rezultati Uprave i…\nGvero: Dobri rezultati Uprave za trezor i unapeđenje mreže\nDanas i sutra besplatan ulaz u muzeje i kulturne…


Kako tehnologija menja sektor zdravstvene nege iz korena\nRevolucionarna tehnologija za sektor zdravstvene nege već postoji, ali da li će stručnjaci iz ovog domena imati vremena da se prilagode?\nTehnologija transformiše savremeni svet, a taj pomak je možda najvidljiviji upravo u oblasti zdravstvene nege. Napredna robotika, udaljeno praćenje pacijenata i 3D štampanje nude revolucionarne mogućnosti za domen zdravstvene nege. Međutim, kako bi trebalo da uklopimo tehnološku transformaciju u delatnost koja se suštinski zasniva na interakciji među ljudima? U sklopu istraživanja kompanije Epson o radnom mestu sutrašnjice, intervjuisali smo evropske radnike i stručnjake iz raznih delatnosti da bismo stekli uvid u to kako će tehnologija transformisati delatnosti. Dr Tobijas Ganter, futurista za domen zdravstvene nege, smatra da će tehnologija značajno uticati na ljudsku interakciju u domenu zdravstvene nege. Međutim, on veruje da će taj uticaj tehnologije poboljšati i unaprediti postojeće stanje. Nove tehnologije nude sisteme podrške za lekare, što im omogućava da efikasnije upravljaju vremenom i ostvare veću interakciju sa pacijentima.\nŠtampanje zdrave budućnosti\nSedamdeset dva odsto evropskih medicinskih stručnjaka koje je Epson anketirao saglasno je da 3D štampanje, kao i štampanje organa i bioštampanje, mogu da skrate vreme čekanja na operacije, dok 70% njih smatra da će ove tehnologije pospešiti uspeh operacija i terapija. U vezi sa ovim tehnološkim inovacijama, 64% ispitanika smatra da štampanje personalizovanih lekova koji se izdaju na recept može značajno da poboljša ishode lečenja. Napredno štampanje nudi revolucionarne promene u domenu zdravstvene nege, čije rezultate možemo da vidimo već danas. Ukupno 63% ispitanika smatra da će 3D štampanje uneti revolucionarne promene u zdravstvenu negu, počev od stvaranja novih organa i prilagođenih lekova, pa do rešavanja logističkih izazova. Ova promena nije tako daleka; 48% ispitanika smatra da će štampanje organa i bioštampanje doneti revolucionarne promene tokom narednih deset godina.\nProširena zdravstvena nega\nProširena stvarnost nudi dodatne mogućnosti za transformisanje budućnosti zdravstvene nege. Zamislite hirurge sa maskama preko kojih mogu da pristupe najvažnijim podacima o pacijentima u realnom vremenu ili kako označavaju tela preciznim mapama kardiovaskularnog sistema. Preliminarne verzije ovih tehnologija već se koriste u određenim klinikama. Tokom istraživanja smo otkrili da 50% ispitanika smatra da će proširena stvarnost uneti revolucionarne promene u hirurgiju, dok 45% njih smatra da će proširena stvarnost u potpunosti izmeniti obuku za hirurge. Ovo je budućnost u kojoj studenti medicine mogu da pregledaju detaljne proširene podatke o anatomiji i da istražuju telo iz različitih perspektiva, što dovodi do manjih ulaganja kapitala i vremena. Tehnologija će u velikoj meri uticati na medicinsko obrazovanje i saradnju. Zapravo, 76% ispitanika smatra da će nove tehnologije omogućiti bolje deljenje informacija zahvaljujući udaljenom pristupu i virtuelnoj saradnji, dok 72% ispitanika veruje da će lakši pristup podacima o pacijentima unaprediti negu pacijenata.\nPozitivna zdravstvena nega\nTehnologija je spremna da unese revolucionarne promene u zdravstvenu negu. Ako je suditi po našem istraživanju, i medicinski stručnjaci su spremni da je prihvate. Ona će doneti povećanu efikasnost, poboljšanu preciznost i deljenje podataka, a na kraju krajeva, i bolje ishode za pacijente. Napredna robotika je podjednako spremna da ponudi revolucionarne mogućnosti, što ćemo istražiti u narednim člancima. Ako vam se čini da je sve ovo previše dobro da bi bilo istinito, još uvek postoji jedna prepreka na putu, a to je sasvim očekivano za sektor zdravstvene nege – vremenska ograničenja. Nove tehnologije zahtevaju prilagođavanje sistema zdravstvene nege i samih zdravstvenih radnika, ali se 70% ispitanika ipak brine oko vremena koje je potrebno za usvajanje novih veština. Iako tehnologija na kraju može da donese revolucionarne promene u domen zdravstvene nege, da li će stručnjaci iz ovog domena imati vremena da ih primene?


Srbija - datum: 2018-09-24 KOMISIJA ZA ISTRAGU POSLEDICA BOMBARDOVANJA NAREDNIH DANA U VRANJU NATO sijao smrt po Srbiji\nPredsjednik Komisije za istragu posledica bombardovanja Srbije Darko Laketić izjavio je da će komisija u narednih desetak dana otići u Vranje i ocijenio da će njeni rezultati definitivno implicirati pravni i politički put. Naglasio je da je osiromašeni uranijum samo vrh ledenog brijega, jer su tokom bombardovanja oslobađane i druge kancerogene materije.\nLaketić je u jutarnjem dnevniku RTS-a kazao da će komisija u Vranju prikupiti informacije koje su značajne za nastanak određenih oboljenja.\n-Komisija će prikupiti svjedočenja od lica koja su imala kontakt s kontaminiranim terenom, kao i od njihovih porodica- najavio je Laketić.\nU vezi s uticajem bombardovanja na životnu sredinu, on je rekao da će se istraživati uticaj toksina i posle asanacije terena koju je uradio Institut „Vinča“.\nNavodeći da je Vranje imalo problem s projektilima sa osiromašenim uranijumom, ukazao je na to da drugi gradovi imaju problema sa drugim toksinima.\n„Osiromašeni uranijum je samo vrh ledenog brijega“, kazao je Laketić.\nOn je podsjetio da je u Pančevu gađana „Petrohemija“, u Novom Sadu rafinerija, a u Nišu i Kragujevcu trafo-stanice, iz kojih se oslobodilo trafo-ulje sa kancerogenim pirulenom.\n„Komisija će ići na većinu lokacija, a gdje ne bude išla, prikupiće informacije sa terena- rekao je Laketić.\nOn je, prenosi Sputnjik, naveo da je prošle nedjelje održan proširen sastanak komisije, u koju su najeminentnije srpske ustanove poslale stručna lica.\n-Zaključci komisije, kako je ranije najavljeno, mogu se očekivati 2020. godine, a oni će Srbiji koristiti u svakom smislu, za sanaciju životne sredine, prevenciju i rano liječenje bolesnika- ocijenio je Laketić.\nPredsjednik Komisije za istragu posledica bombardovanja iznio je tvrdnju da će rezultati definitivno implicirati pravni i politički put.\n„Prethodne izvještaje UN stručna javnost ne smatra relevantnim“, naveo je Laketić i dodao da će tražiti objektivno istraživanje.


Polovno Multicar vozila za prevoz opreme za radza prodaju iz Nemačka - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Komunalna tehnika > Vozila za prevoz opreme za rad > Multicar > Nemačka\nPolovno Multicar vozila za prevoz opreme za rad iz Nemačka\nOvde se nalazi lista oglasa u kategoriji Multicar vozila za prevoz opreme za rad iz Nemačka. Mozete sortirati polovne Multicar vozila za prevoz opreme za rad po cenim godini proizvodnje ili modelu. Koristite navigaciju na levoj strani strane da smanjite pretragu. Mozete i prosiriti pretragu na Multicar vozila za prevoz opreme za rad iz.\nPredlazemo vam i da posetite Multicar vozila za prevoz opreme za rad stranu u Brend sekciji.


10 Mar 2017 Više\nATP I WTA TURNIR U INDIJAN VELSU: Pobede Jelene i Dušana, Viktor pao na prvoj prepreci\nSrpski predstavnici nisu imali sreće sa žrebom na velikom ATP/WTA turniru u Indijan Velsu. Ipak, Jelena Janković i Dušan Lajović uspeli su da prebrode prvo kolo, dok je Viktor Troicki...pročitaj više.\n5 Mar 2017 Više\nZAVRŠENO DVORANSKO ATLETSKO EP U BEOGRADU: Ivana Španović superiorno do zlata, zamalo svetski rekord\nNaša najbolja atletičarka, Ivana Španović, u potpunosti je opravdala prognoze i veoma lako stigla do odbrane titule evropske dvoranske šampionke u skoku udalj. Ivana je...pročitaj više.\n4 Mar 2017 Više\nEVROPSKO ATLETSKO DVORANSKO PRVENSTVO: Srbija bez medalje, u igri još Španovićeva i Dudaš\nAtletska reprezentacija Srbije nije imala mnogo uspeha u prva dva dana nadmetanja na Evropskom dvoranskom prvenstvu u Beogradu. Naši takmičari nisu uspeli da osvoje nijednu medalju, najbolji...pročitaj više.\nATP 500 AKAPULKO - ČETVRTFINALE: Novak izgubio od Kirjosa, presudio servis Australijanca\nNovak Đoković zaustavljen je u četvrtfinalu ATP 500 turnira u Akapulku. Bolji od srpskog tenisera bio je Nik Kirjos - 6:7 (9:11), 5:7. Australijanac grčko-malezijskih korena potpuno je dominirao...pročitaj više.\nUS OPEN 2014: Podvig Aleksandre Krunić, kiks Ane Ivanović, Novak bez milosti EVROPSKO PRVENSTVO ZA ODBOJKAŠICE: Rusija u finalu, Srbija za bronzu protiv Turske ATP MASTERS 1000 TURNIR U MADRIDU: Novak bez finala, Nadal mnogo bolji ATP FINALE LONDON: Kralj No1e odbranio tron, Federer predao, umesto borbe titana egzibicija ZAVRŠEN ATP MASTERS 1000 TURNIR U PARIZU 2018: Hačanov pobedio umornog Đokovića, Novak od sutra ponovo svetski broj jedan EVROPSKO PRVENSTVO U KOŠARCI: Srbija superiorna u grupi, Finska rival u osmini finala EVROPSKO PRVENSTVO FUTSAL BEOGRAD: Srbija bez finala, za bronzu sa Kazahstanom ATP/WTA MASTERS MAJAMI: Loš dan za srpski tenis, ispali Ana Ivanović i Nenad Zimonjić ŽREB GRUPA ZA FUDBALSKI MUNDIJAL U RUSIJI 2018: Rivali Srbije Brazil, Švajcarska i Kostarika ATP 500 DUBAI, WTA DOHA: Novak kao nov, Viktor ispao od Bagdatisa, Jelena po starom ZAVRŠENE XV PARAOLIMPIJSKE IGRE U RIO DE ŽANEIRU: Veliki uspeh Srbije, osvojeno čak devet medalja FINALE SVETSKE LIGE U ODBOJCI: Titula Francuskoj, Srbija po peti put vicešampion PRVA FAZA KOŠARKAŠKE EVROLIGE - 9. KOLO: Efes prejak za umornu Zvezdu ATP MASTERS 1000 TURNIR U TORONTU: Novak se namučio protiv Milera, naredni rival Štepanek EVROPSKO PRVENSTVO ZA KOŠARKAŠE 2017: Srbija pobedila Mađarsku, Italija rival u četvrtfinalu


Letnja kupališna sezona na Savskom jezeru na Adi Ciganliji biće zatvorena u nedelju 8. septembra u 19.00 časova, spuštanjem „Plave zastave“ koja se osmu godinu zaredom vijorila na popularnom „Beogradskom moru“.\nZa 86 dana trajanja sezone, Adu Ciganliju je posetilo preko tri miliona posetilaca, koji su mogli da uživaju u besplatnim sportsko – rekreativnim, kulturnim i zabavnim sadržajima. Bezbednost na kupalištu je, kao i svih prethodnih godina, bila na najvišem mogućem nivou. Spasilačka služba JP „Ada Ciganija“ imala je 23 uspešne intervencije bez smrtnog ishoda i još jednom pokazala da je kupalište na Savskom jezeru, po svim zvaničnim parametrima i statistikama, jedno od najbezbednijih kupališta u Evropi.\nKamp „Zaplivaj bezbednos 2019“, koji je realizovan u saradnji sa Sekretarijatom za sport i omladinu grada Beograda, posetilo je preko 350 dece školskog i predškolskog uzrasta, koji su uz zabavu i igru naučili osnovne plivačke i veštine ronjenja na dah, kao i pravila bezbednog boravka na kupalištima.\nKUPALIŠNA SEZONA NA ADI Koncerti veče pred otvaranje, spasioci na plažama OD 15. JUNA\nPovodom "Dana zaštitnika otadžbine" – nacionalnog praznika Ruske federacije, pomoćnik gradonačelnika Andreja Mladenović položio je danas vence na Groblju oslobodiocima Beograda 1944. godine, Spomenik Crvenoarmejcu i Spomenik Ruske slave na Novom groblju.


Ruska vojno-obaveštajna Jedinica „broj 29155“ optužena da podriva Evropu - Sputnjik Srbija\n23:54 21 Oktobar 2020\nRuska vojno-obaveštajna Jedinica „broj 29155“ optužena da podriva Evropu\n22:41 05.12.2019 Preuzmite kraći link\nSpecijalna „Jedinica broj 29155“ ruske vojno-obaveštajne službe optužena je od strane španskog poslanika u Evropskom parlamentu Žordija Kanjasa za podržavanje katalonskog separatističkog pokreta i podrivanje stabilnosti Evrope.\nVeteran ruske spoljne obaveštajne službe Lav Karaljkov ističe da ni u vojnoj ni u spoljnoj ruskoj obaveštajnoj službi ne postoje odeljenja koja se bave podrškom separatističkim pokretima bilo koje vrste.\n„GRU, ruska vojna obaveštajna služba, koju optužuju za subverzivne aktivnosti, po svojoj kompetenciji nema nikakve veze sa bilo kakvim pokretima otpora ili oslobođenja. Ona se prvenstveno bavi obaveštajnim aktivnostima u sferi oružanih sila, nadzire vojne objekte i u određenom stepenu vojno-industrijske komplekse, tako da nema nikakve veze sa podrškom katalonskim separatistima“, rekao je Karaljkov.\nOn dodaje da takvih aktivnosti nije bilo ni za vreme Sovjetskog Saveza i da čak ni tada nije podržavan „baskijski nacionalizam“, kada je to u potpunosti bilo moguće izvesti.\nNacionalni sud Španije i podrivanje Evrope\nEvropski poslanik se poziva na španski list „El Pais“, koji je objavio podatke iz neimenovanih izvora da je španski Nacionalni sud pokrenuo istragu zbog navodnog mešanja specijalne „Jedinice broj 29155“ ruske vojno-obaveštajne službe u unutrašnje poslove Španije, podržavajući katalonski separatistički pokret. Prema navodima ovog lista, ruska vojna obaveštajna služba je umešana u nekoliko pokušaja destabilizacije stanja u Evropi, a Kanjas ističe da je Evropski parlament više puta upozoravao na pokušaje Moskve da destabilizuje EU. On je postavio pitanje novoj Evropskoj komisiji — na koji način planira da se bori protiv ruskog mešanja u političke i izborne proces EU.\nRuska vojno-obaveštajna jedinica, koju španski list optužuje za subverzivne aktivnosti, ranije je bila na meti američkog „Nju Jork Tajmsa“, koji je kao glavni zadatak ove obaveštajne jedinice naveo destabilizaciju Evrope.\nInteresantno je da, osim toga što španski zvaničnici nisu obavešteni o ovom slučaju, ne postoje ni dokazi da je Nacionalni sud Španije zaista pokrenuo istragu o navodnom ruskom mešanju u unutrašnje poslove Madrida.\nRuski ekspert ističe da danas svako može da izmisli šta hoće, ali da je najvažnije pitanje da li postoje dokazi ili ne. On kao primer navodi najnovije optužbe na račun Rusije povodom ubistva jednog od bivših čečenskih terorista u Nemačkoj, iako se radi o unutrašnjem obračunu između članova grupe. Karaljkov na listu besmislenih optužbi dodaje i slučaj Skripalj, gde takođe nije bilo nikakvih dokaza, i ističe da „takvi slučajevi“ ne spadaju u nadležnost ruskih obaveštajnih službi.\n„Ruske vojne obaveštajne službe se bave isključivo oružanim silama zemalja članica NATO-a, a spoljne obaveštajne službe bave se političkim obaveštajnim aktivnostima, odnosno otkrivanjem skrivenih planova neprijateljskih zemalja“, objašnjava ekspert.\nMoskva ovakve navode smatra pokušajem da se našteti rusko-španskoj saradnji, koja je počela da se razvija u oblastima kao što su suzbijanje dezinformacija i sajber-bezbednost.\nRuski eksperti ističu da se evropski političari uglavnom bave Rusijom onda kada nisu sposobni da izađu na kraj sa unutrašnjim problemima. Sukob između Katalonaca i centralne vlasti se trenutno nalazi u ćorsokaku, a optužbe na račun Rusije su najpogodnije za pokretanje procesa rešavanja problema. Eksperti naglašavaju da su ovakve optužbe Madrida isključivo u vezi sa španskom nesposobnošću da upravlja svojim regionima.


Direktor Ahmić informirao je načelnika Anđelića o svojima planovima izgradnje poslovnog objekta na sadašnjoj lokaciji Uprave, koje će generirati i nova zapošljavanja. Također direktor Ahmić je za navedene planove iznio potrebu kupovine jedne parcele zemljišta u općinskom vlasništvu, o čemu su dogovoreni koraci procedura koja se mora provesti, a također informirao je se i o dinamici donošenja i implementacije Urbanističkog plana Žabljak zbog razvojnih planova ove firme na njihovom zemljištu koje je u obuhvatu urbanističkog plana. Direktor Dino Ahmić uputio je izraze potpore svoje firme Općinskom načelniku Anđeliću i općini Usora, kao i Udruzi poslodavaca Usora, sportskim klubovima i udrugama građana u svim aktivnostima koje budu provodili, kao i spremnost konkretnog sudjelovanja firme INTER u aktivnostima.\nNačelnik Anđelić izrazio je zahvalnost firmi INTER i direktoru Ahmiću na potpori i otvorenosti za suradnju, naglašavajući da mu je cilj izgraditi intenzivniju suradnju općinske uprave sa poslovnom zajednicom u Usori, na partnerskim osnovama, jer je gospodarski sektor osnova svakoga društva od čijeg poslovanja ovisi i sva društvena nadogradnja. S tim u svezi Anđelić, kao načelnik inicira omasovljenje i kvalitetnije funkcioniranje Udruge poslodavaca, kao nužnog mehanizma za bolje uvezivanje općinske uprave i samih gospodarstvenika, sve u funkciji bržeg razvoja Općine kao lokalne samouprave.


Vesti online / Sport / Fudbal / Baloteli i Ričards se potukli na treningu Sitija\nBaloteli je, navodno, uvredio Ričardsa koji je na to odgovorio pesnicama. Tuča između dva saigrača kratko je trajala, jer su ih razdvojili Ture i Kompani.\nRičards je na svom Tviter profilu napisao da je "sada sve izglađeno".\n"Sada je sve izglađeno između Marija i mene. To se dešava na treninzima. Na kraju smo jedan drugom dali ruku", rekao je Ričards.\nFUDBAL "Baloteli nije smeo da se bije sa mnom"\nFUDBAL Rajola: Baloteli neće dobiti tutora\nPetak 16.12.2011. 15:34\nKod sitija postoje dve frakcije,belci i ofarbani,nazalost tako je.


Holandija ostaje pri stavu o Srbiji i Hagu\nMaksim Ferhagen na skupu u Briselu\nHolandija nije promenila stav o saradnji Srbije sa Evropskom unijom, što je potvrdio danas i šef holandske diplomatije Maksim Ferhagen koji je u Briselu izjavio da "sumnja da se saradnja Srbije s Haškim sudom toliko promenila da i mi možemo da promenimo svoj stav".\nFerhagen je to rekao dolazeći na sastanak ministara inostranih poslova zemalja EU, koji razmatraju izveštaje Evropske komisije o evropskim reformama na Zapadnom Balkanu i "Strategiji proširivanja".\nIzvori u Savetu ministara EU su agenciji Beta preneli da je odbijanje Holandije da prihvati mišljenje ostalih partnera u Uniji da bi trebalo "odmrznuti" prelazni trgovinski sporazum sa Srbijom, obeshrabrilo i napore da danas u Brisel na zasedanje dođe šef srpske diplomatije Vuk Jeremić.\nFrancusko predsedništvo je, kako se navodi u izvorima u Briselu, posebno nastojalo da utvrdi može li dostignuti stepen saradnje Beograda s Haškim sudom biti uverljiv i za Holandiju da popusti u dosad tvrdom odbijanju mogućnosti da se primeni bar trgovinski deo sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju sa Srbijom, ako optuženi Ratko Mladić prethodno ne bi bio uhapšen i prebačen u Hag.\nTome je u prilog trebalo da ide i činjenica da su vlasti u Beogradu pokazale veliki stepen dobre volje da se nađe obostrano prihvatljiv okvir za razmeštaj i početak delovanja Euleksa na Kosovu, na šta su mesecima u svim saopštenjima i izjavama Srbiju pozivali čelnici Evropske unije.\nU nacrtu zaključaka ministarskog zasedanja EU se "pozdravlja činjenica da je Srbija ponovo istakla svoju privrženost Evropi" i "odaje priznanje za dostignutu ravan saradnje s Haškim sudom".\nAli, evropski ministri u pripremljenim zaključcima, za koje izvori zasedanja ne veruju da bi mogli biti promenjeni, "podvlače da Srbija, međutim, mora dopuniti taj povoljan razvoj punom saradnjom" s tribunalom u Hagu.\n"Savet ministara nanovo ističe stav da Srbija, sa svojim snažnim kapacitetom državne uprave, može ubrzati napredak ka EU, uz dobijanje statusa kandidata za članstvo, čim nužni uslovi budu ispunjeni", navodi se u pripremljenom završenom dokumentu sastanka.\nUprkos stavu ostalih članica EU i Evropske komisije, Holandija i dalje smatra da će to biti moguće tek kad tužilac Haškog suda Serž Bramerc označi saradnju Beograda s Haškim sudom kao "potpunu", rekli su agenciji Beta izvori Unije u Briselu.\nBramerc u sredu o tome podnosi izveštaj Savetu bezbednosti UN a, kako je rečeno u Savetu ministara EU, ako bi u tom izveštaju bilo "novih bitnih elemenata",moguće je da šefovi diplomatija EU i na početku samita Unije, u četvrtak uveče ponovo raspravljaju o stupanju na snagu sporazuma sa Srbijom.\nMinistri Evropske 27-orice će ponoviti punu podršku evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana. Šefovi diplomatija evropske dvadesetsedmorice takođe treba da istaknu da je na Kosovu došlo do napretka na nekim poljima, kao što je usvajanje mnogih zakona.\nOni će takođe podvući da se na Kosovu moraju osnažiti ustanove pravne države, zaštita srpske i drugih manjina, kao i ojačati bitka protiv korupcije i organizovanog kriminala.


Jeftini letovi iz Šri Lanke za Ganu - Avionske karte Šri Lanka Gana - eSky.ba\nLetovi iz Šri Lanke za Ganu\nPretražite letove iz Šri Lanke za Ganu\nProvjerite najbolje ponude letova iz Šri Lanke za Ganu\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Šri Lanke za Ganu na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Šri Lanke za Ganu?\n✔ Ako rezerviram let iz Šri Lanke za Ganu, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Šri Lanke za Ganu?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Šri Lanke za Ganu uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


Buskets: Želimo da overimo titulu na "Nou Kampu" | Novosti.RS\nsreda, 24. 04. 2019. u 14:33\nSerhio Buskets Foto: EPA\nVezni fudbaler Barselone Serhio Buskets izjavio je da želi da njegov tim osvoji titulu u španskoj Primeri pred svojim navijačima na "Nou Kampu".\n- Želimo da pobedimo pred svojim navijačima, jer ovo što radimo je istorijski. Srećni smo zbog ove pozicije, a pobeda protiv Alavesa (2:0) je samo nastavak napronog rada ove sezone. Želimo da titulu osvojimo na "Kamp Nou" - rekao je Buskets, a prenosi Mundo Deportivo.\nKatalonci bi večeras po osmi put u poslednjih 11 godina mogli da postanu šampioni, pod uslovom da fudbaleri Valensije pobede drugoplasirani Atletiko Madrid.\nU susprotnom ekipa Ernesta Valverdea na overu 26. titule u istoriji kluba moraće da sačeka do subote, kada baš na "Nou Kampu" dočekuje Levante.


Vučić kontra 9. januara Dana RS: Republika Srpska je Dejtonom stvoreni entitet - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\n“Mi ne želimo da urušavamo vaš teritorijalni integritet, molimo vas da takav odnos imate prema Republici Srpskoj, koja je Dejtonom stvoreni entitet na teritoriji BiH. Mislim da su tu stvari čiste. Imali smo mnogo vremena da razgovaramo i mislim da je svaki razgovor ljekovit”, poručio je jučer Vučić iz Istanbula.\nNa ovu Vučićevu izjavu nije reagovao niko pa ni predsjednik RS Milorad Dodik. Međutim, nije tako bilo i Dodik nije ostao bez komentara kada je predsjednica Hrvatske Kolinda Grabar Kitarović, prije samo mjesec i pol, tačnije u decembru prošle godine kazala da Republika Srpska nije nastala 9. januara, već na osnovu Dejtonskog sporazuma te da je taj datum falsifikat, prenose Vijesti.ba.\nDodik je tada odmah reagovao i istakao da 9. januar nije falsifikat, nego originalan datum kada je 1992. godine proglašena Republika Srpska.\nPočetkom ove godine Dodik je za Sputnjik izjavio sljedeće: “RS je 9. januara formirana kao država i ona će nastaviti da gradi svoj državotvorni karakter”, kazao je Dodik.\nObje tvrdnje, i ona o 9. januaru i RS kao državi, tako su dobile odgovor u jednoj Vučićevoj rečenici – Dejtonom stvoreni entitet na teritoriji Bosne i Hercegovine – kojom se predsjednik Srbije na najočitiji način očitovao u korist tvrdnji koje su potpuno suprotne Dodikovim.\nPostavlja se pitanje hoće li Dodik kao i u slučaju izjave Grabar Kitarović hitno reagovati ili ipak ne?\nOznačeno: aleksandar vučić, dan RS, dejton, entitet, jam Strmosten, krađa, nemanja bilbija, rudar\nPriča jednog Sirijca: Živim za dan kada ću ponovo vidjeti brata\nPosted on 17. Septembra 2018. Author Devleta Osmanagic\nAko ste se nekada pitali kakav je život migranta u Sarajevu, Bihaću ili nekom drugom dijelu Bosne i Hercegovine, bit će vam dovoljno pola sata susreta s njima, razgovora, da dobijete potpuno sliku da se nikada s njima ne bi mijenjali. U našoj zemlji, Hrvatskoj, Sloveniji, Mađarskoj.. oni su i mnogima samo brojke. Dok ih […]\nPropala “Dodikova budalaština”: Hitna sjednica Predstavničkog doma otkazana zbog nedostatka kvoruma\nPredsjedavajući Doma Mladen Bosić je nakon više od pola sata, koliko je odredio da bi se pokušao osigurati kvorum, kazao kako konstatuje da nema uslova za održavanje hitne sjednice zato što ne postoji kvorum za njeno održavanje. – Zadužujem parlamentarne službe da konstatuju ko je došao od poslanika i ovim završavam današnji poziv za sjednicu […]\nStudentski dom Islamske zajednice u BiH, čiju je izgradnju finansirala Generalna direkcija vakufa Republike Turske s više od osam miliona KM, danas je svečano otvoren u Sarajevu. Dom je namijenjen za smještaj studenata Fakulteta islamskih nauka i studenata drugih fakulteta u Sarajevu, i na pet etaža raspolaže prostorom od 4.745 kvadratnih metara sa 202 ležaja […]\nEmotivno na sarajevskom aerodromu: Beba Arslan putuje u Istanbul\nElmedin Konaković podnio ostavku na sve funkcije u SDA


Kada je u pitanju bankarski sektor u Srbiji već sada je jasno da bi u narednoj godini moglo doći do promene vlasništva većih kuća.\nOčekuje se da prodaja “Komecijalne banke” dobije na ubrzanju, dok će “OTP” banka kompletno preuzeti “Vojvođansku banku”, a po svemu sudeći i “Societe Generale” u Srbiji. Novog vlasnika očekuje i JUBMES banka čija prodaja je oglašena još u novembru.\nOve promene doneće i značajna pomeranja u tržišnim udelima u bankarskom sektoru.Ukoliko “OTP” banka do kraja sprovede transkacije koje je planirala i već dogovorila oni će na svojih 2,2 odsto učešća na srpskom tržištu dodati još oko 12 odsto koje u ovom trenutku drže “Vojvođanska banka” (3,5) i “Societe Generale” (8,5) pa će mereno udelom aktive “OTP” imati 14,3 odsto udela na našem tržištu. Dodamo li tome i “Komercijalnu banku”, koja drži 11 odsto srpskog tržišta, tokom naredne godine bi skoro četvrtina bankarskog sektora u Srbiji mogla da dobije nove vlasnike, prenosi Dnevnik.\nIako se o preuzimanju “Societe Generale” banke od strane “OTP-a” u poslovnim krugovima već mesecima govori kao o završenom poslu, “blaga kočnica” se osetila iz Narodne banke Srbije odakle je guvernerka Jorgovanka Tabaković podsetila je da je sada u toku proces preuzmanja “Vojvođanske banke” od strane “OTP” i da je dok se taj postupak ne okonča, preuranjeno govoriti o ulasku “OTP” banke na tržište i preko još jedne banke.\nKad je reč o “Komercijalnoj banci”, raspisan je konkurs za izbor privatizacionog savetnika, a kao najozbljniji kandidat se pominje konsultantska kuća “Lazard” iz Francuske, koja je nedavno uspešno okončala posao oko preuzmanja beogradskog aerodroma ”Nikola Tesla” od strane “Vansija” i koncesije.\nKao novi mogući vlasnik “Komercijalne banke” pominje se “Erste banka” iz koje već duže vreme stižu najave da žele bolje da se pozicioniraju na našem tržištu, gde su trenutno na sedmom mestu sa tržišnim učešćem od pet odsto, dok su u svim drugim državama u kojima posluju, među tri najjače banke.\nMeđutim, ni domaći kapital nije bez ambicija. Kao mogući kupci pominju se vlasnici “Direktne banke”, domaći biznsimeni Andrej Jovanović i Bojan Milovanović. Oni su već preuzeli “Novu Kreditnu banku” - Maribor i “Pireus banku” koje sada rade pod imenom “Direktna banka”...


OSM Televizija - Tužilaštvo traži dopunu obdukcije napadača na Krunića\nU okviru istrage ubistva vlasnika agencije Sektor sekjuriti Slaviše Krunića iz Banjaluke i njegovog pratioca Žarka Pavlovića iz Pala, Republičko tužilaštvo je naredilo dopunu obdukcionog nalaza ubijenog napadača Željka Kovačevića kako bi se utvrdilo sa koje daljine je on usmrćen i kojim oružjem, saznaje Glas Srpske.\nIzvor Glasa Srpske je pojasnio da će u narednom periodu biti urađeno i vještačenje pušaka koje su koristili napadači, ali i pištolja "glok" koji je, koristio neko iz obezbjeđenja ubijenog Krunića.\nCilj toga je da se utvrdi da li je Kovačević ubijen hicem iz puške ili pištolja i kako je stradao.\nTužilaštvo namjerava da u ovom slučaju sasluša još neke svjedoke, kao i da naredi da se uradi DNK analiza bioloških tragova prikupljenih tokom istrage.\nUpravo zbog ovih istražnih radnji Tužilaštvo je juče uputilo prijedlog da bivšem radniku Sektor sekjuriti osumnjičenom Rodoljubu Gajiću bude produžen pritvor. Njega tužilaštvo tereti da je ubijenom napadaču Željku Kovačeviću odavao informacije o kretanju i navikama svog gazde.\nKrunić i njegov pratilac Pavlović ubijeni su u sačekuši 22. aprila uveče u blizini imanja banjalučkog biznismena u Glamočanima kod Laktaša. Napadači su čekali skriveni u žbunju pored puta, a kada je naišla "tojota" u kojoj su bili Krunić, Pavlović i vozač Goran Ilić osuli su rafalnu paljbu iz automatskih pušaka. Tom prilikom u razmjeni vatre usmrćen je osuđivani kriminalac Željko Kovačević. Zbog ovog zločina, osim Gajića iza rešetaka se nalaze Emilio Baldo (55) i Benedi Đukanović (42) koga terete da je zajedno sa Kovačevićem počinio zločin. Baldi se na teret stavlja da je bio osmatrač i dojavljivač tokom izvršenja zločina odnosno da je napadačima dojavio kada je Krunić krenuo prema sačekuši.\nGajić je bio Krunićev čovjek od povjerenja, a prema nepotvrđenim informacijama, navodno ga je izdao jer je Kovačeviću dugovao novac. Istragom je utvrđeno da je on imao ulogu "tipera" i da je odavao detalje o Krunićevom obezbjeđenju, za koje je znalo samo nekoliko ljudi. On je to tokom ispitivanja u tužilaštvu na neki način priznao, ali je istakao da ne poznaje Đukanovića i Baldu i da sa njima nikada nije bio u kontaktu. Tužilaštvo kako saznajemo još nije ispitalo da li on zaista njih ne poznaje ili njegove tvrdnje nisu tačne. Ubijeni Krunić bio je vlasnik kompanija Sektor sekjuriti, Žitopeka, Žitoprodukt, Sektor ADS i Sektor ZOS koje imaju oko 1.800 zaposlenih.\nRepubličko tužilaštvo predložilo je da se bivšem radniku Sektor sekjuriti Rodoljubu Gajiću, bude produžen pritvor za još tri mjeseca. To je zatraženo zbog bojazni da bi na slobodi mogao da utiče na svjedoke i dokaze i težine djela, ali i bojazni od remećenja reda i mira. Prijedlog je upućen Okružnom sudu u Banjaluci koji će ga zajedno sa izjašnjenjem odbrane uputiti Vrhovnom sudu Republike Srpske da donese odluku. Gajićev branilac Marinko Brkić protivio se produženju pritvora.\nJoš iz iste kategorije: « Otvaranje dvorane "Kosovo i Metohija" u Han Pijesku Dodik: Mjesec dana za Savjet ministara ili duboka kriza »


Uhapšen i predat Okružnom tužilaštvu\nSOKOLAC - Muškarac čiji su inicijali G.B. /31/ sa Sokoca nakon hapšenja predat je uz izvještaj o počinjenom krivičnom djelu ubistvo u pokušaju okružnom...\nSOKOLAC - Pčelarski centar "Batinić" sa Sokoca zaokružuje 2017. godinu sa dvadesetak priznanja, te izložbom preparata na bazi meda i ljekovitog bilja na Devetom...\nČlanovi Lovačkog udruženja "Glasinac" Sokolac, grupe Bukovača, nedavno su u blizini Sokoca ustrijelili šakala, što je prvi put službeno potvrđeno na ovim prostorima. Sekretar...\nNa Ravnoj Romaniji danas je na najveći jarbol ponovo podignuta zastava Republike Srpske, koju su nedavno srušili vandali. Nekadašnji komandant specijalne jedinice "Vukovi sa Drine"...\nSOKOLAC - Na Sokocu je počela izgradnja hotela vrijednog više od 1.000.000 KM sa svim pratećim sadržajima za sportsko-rekreativni turizam. Investitori Milan Jolović i Milan...\nSOKOLAC - Lovac Drago Kafadar iz Viteza odstrijelio je medvjeda kapitalca u komercijalnom lovu u rejonu brda Mednik kod Sokoca, rekli su Srni u...\nSnijeg na Rogoju, Han Pogledu i Romaniji\nSOKOLAC - Preko planinskih prevoja Rogoj na putu Trnovo-Foča i Han Pogled na putu Han Pijesak-Vlasenica, kao i preko Romanije na putu ...\nSOKOLAC - Policija je u Sokocu lišila slobode muškarca čiji su inicijali S.M. /39/ zbog osnova sumnje da je počinio krivično djelo davanje mita...\nSOKOLAC - U manastiru Svete Trojice u selu Ozerkovići, na tromeđi opština Sokolac, Rogatica i Pale u toku je izgradnja konaka u kome bi,...\nSOKOLAC - Pripadnici Policijske uprave Istočno Sarajevo danas su tokom pretresa kuće i pomoćnih objekata u mjestu Pločnik na području opštine Sokolac pronašli veću...\n123...208Stranica 1 od 208


Apple kažnjen sa dva miliona zbog prodaje iPhone modela bez punjača - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nApple kažnjen sa dva miliona zbog prodaje iPhone modela bez punjača\nProcon-SP, udruženje za zaštitu potrošača iz Sao Paula, odlučilo je da kazni kompaniju Apple zbog njene bezobzirne odluke da ukloni punjače iz kutija svojih iPhone modela...\nSa iPhone 12, Apple je uklonio adaptere za punjenje iz kutija, obrazlažući svoju odluku smanjivanjem emisija štetnih po životno okruženje i sprečavanjem upotrebe retkih metala naše planete.\nTokom decembra prošle godine, ova brazilska agencija informisala je kompaniju Apple da će prodaja njihovih iPhone uređaja u Brazilu bez punjača u kutiji direktan atak na potrošače i kršenje koda odbrane kupaca. Apple je odgovorio na zabrinutost agencije izjavljujući da većina kupaca njihovih telefona već poseduje rezervne adaptere, tako da obezbeđivanje još jednog u kutiji uopšte nije potrebno.\nIzvršni direktor Procon SP agencije, Fernando Kapez, ponudio je još jednom usmeno upozorenje kompaniji Apple, nakon čega je usledila kazna, obrazlažući svoju odluku time da je potrebno da čelnici ovog brenda razumeju i poštuju zakone vezane za prava potrošača i zakonodavne institucije u Brazilu. Zajedno sa nedostatkom punjača, Apple je kažnjen i zbog nepravilnog marketinga i varanja kupaca vezano za vodootpornost svojih proizvoda.\nJoš od iPhone 7, iPhones modeli telefona sertifikovani su različitim specifikacijama vodootpornosti. Poslednji model u dvanaestoj seriji, na primer, sertifikovan je na dubinu od šest metara, zajedno sa trajanjem boravka u vodi od trideset minuta.\nProcon-SP tvrdi da Apple odbija da popravi uređaje kupcima koji su pretrpeli vodena oštećenja njihovih "vodootpornih" telefona, uprkos tome što se nalaze pod zvaničnom garancijom. Ostale optužbe upućene kompaniji Apple predstavljaju tvrdnje da ona namerno usporava svoje starije modele sa iOS ažuriranjima, kako bi osigurala da ljudi kupuju njene novije modele.\nApple će imati priliku da se zvanično žali na kaznu od dva miliona dolara, dok ćemo za nešto više informacija sa njihove strane morati da sačamo još malo.


Završen memorijalni turnir u Lebanu - juGmedia\nLEBANE – Memorijalni turnir u malom fudbalu „Dragan Colić Mance“ , koji se održava u Velikom Vojlovcu završen je sinoć proglašenjem najboljih ekipa.Organizator ovog četvrtog po redu turnira je bila Mesna zajedica Veliko Vojlovce u saradnji sa Sportskim savezom opštine Lebane a pod pokroviteljstvom lokalne samouprave.\nNajbolja ekipa ovogodišnjeg turnira u kategoriji seniora bila je ekipa „SMB“ Bošnjace, u kategoriji veterana „Danix“ iz Lebana, iz kategorije pionira ekipa FK „Jedinstvo“ Bošnjace i u kategoriji petlića najbolja ekipa je „Baki“ Bošnjace.\nZa najboljeg golmana proglašen je Miloš Ristić iz ekipe „Dragan Colić Mance“ Veliko Vojlovce dok je za najboljeg igrača proglašen Mikica Zdravković iz ekipe „SMB“ iz Bošnjaca.\nFinalnoj utakmici u ovom selu je prisustvovalo oko hiljadu gledaoca, a novčane nagrade i zahvalnice najboljima je uručila majka pokojnog Dragana Colića.\nDragan Colić Mance tragično je stradao u saobraćajnoj nesreći.\n„Nišville“ u Vranju\nIz budžeta grada Leskovca isplaćena je danas rata od 6,3 miliona dinara sportskim klubovima kao programsko finansiranje, saopšteno je iz kabineta gradonačelnika.…\nNIŠ - U prepunoj sali bioskopa "Vilin grad" sinoć je projekcijom filma "Ejmi" Asifa Kapadia počeo 11.Filmski festival "Slobodna zona" istovremeno u…\nMladiću koji je izazvao anti-gay proteste u Leskovcu ugrožena bezbednost\nDvadesetjednogodišnjem mladiću koji je najavio gay paradu u Leskovcu preko društvenih mreža, što je početkom marta izazvalo kontra-paradu u centru…


f Kosidba na Rajcu ostavila otkose smeća - Arhus Centar Subotica\nPosle turističko-privredne manifestacije "Kosidba na Rajcu" to izletišste ostalo je u smeću i otpadu, kažu danas meštani koji ovde žive i turisti koji trenutno tu borave.\nU ime grupe nezadovoljnih građana, Branka Milić (63) novinarima je pokazala fotografije sadašnjeg stanja na Rajcu gde se vide gomile smeća koje su ostale od raznih tezgi i šatri koje su bile postavljene za vreme manifestacije, koja je održana pre mesec dana.\n"To se sve nalazi pored puteva koji vode do vrha tog izletišta, odmarališta za decu 'Kolubara' i brojnih vikendica, a ovde su pored redovnih gostiju i planinari koji često pohode ovo područje", kazala je Milićeva.\nOna je izjavila da su se građani obraćali nadležnim službama u Ljigu, kome Rajac pripada, ali da one nisu reagovale iako Turistička organizacija ubira značajna sredstva od boravišnih taksi koje dnevno iznose 60 dinara po osobi.\n"Na gomilama smeća se stalno nalaze psi lutalice, što stvara mogućnost zaraze, a sve to ostavlja ružnu sliku u ovom predivnom prirodnom okruženju", rekla je ona.\nVršilac dužnosti direktora Turističke organizacije u Ljugu Zoran Milisavljević rekao je agenciji Beta da je posle "Kosidbe na Rajcu" organizovano čišćenje i da su četiri kamiona komunalne službe uklonila smeće.\n"Moguće je da je negde nešto ostalo i mi ćemo odmah sa komunalnim inspektorima izaći na teren da vidimo šta je u pitanju jer lepotu Rajca samo čovek može da pokvari", rekao je Milisavljević.


Održana prva trka robotskih automobila - AutoExclusive - Auto vesti, Novi, Luksuzni, Polovni automobili\nTri verzije DevBot 2.0 automobila su predstavljena i Roborace tvrdi da ovi automobili voze sami i da vozač nikako nije potreban. Ipak, trka je zamišljena tako da ljudski faktor mora da bude prisutan, ali u boksu. U boksu će timovi kontrolisati automobile i davati mu određene komande kako bi on pokušao da pređe u vođstvo i da bude što efektivniji, ali neće postojati trenutak kada će neko preko kompjutera direktno upravljati vozilom, već će to auto sam raditi u svim situacijama. Ljudski tim biće tu samo da usmerava auto i da mu zadaje nove zadatke koje mora da ispuni.\nPrva trka prošla je iznenađujuće dobro i auotombili su savršeno preatili upustva i pomoću posebne navigacijeuspeli da ostanu na stazi i da pri većim brzinama izbegnu sve incidente.


Ako postoji jedna veština koju treba da naučite decu, to je ova, tvrde psiholozi\nA. J. 4. oktobra 2021. 04:09\nPostoje brojni načini da pomognete detetovom učenju i razvoju, ali jedan vodeći psiholog kaže da postoji jednostavan aspekt kojem je vredno posvetiti dodatnu pažnju kako bi dete usvojilo osnovne veštine.\nDan O’Hare, osnivač internets zajednice obrazovnih psihologa, rekao je za CNBC putem videopoziva da stručnjaci puno govore o važnosti igre za učenje i razvoj deteta.\n„Na igru se često gleda kao na sredstvo za postizanje cilja za demonstriranje društvenih veština djeteta, ali ova aktivnost je vredna i u nestrukturiranom obliku“, kaže.\nNestrukturirana igra usmerena na dete ili koja vodi dete, bitna je jer deci omogućuje razvijanje mašte.\n„Često mi se čini da ljudi smatraju da je ispravno igranje jedino ono u kojem se deca igraju s drugom decom i sarađuju, ali potrebno je usvojiti puno veština da biste došli do te faze. Zapravo je normalno da se mala deca igraju sama ili pored drugog djeteta, a ne nužno s njim“, objasnio je O’Hare, a prenosi Index.hr.\nIstiče da samostalna igra pomaže detetu u razvoju motoričkih sposobnosti, kao i veštine pregovaranja i upravljanja sukobima.\nO’Hare se pozvao na istraživanje koje je 2019. godine objavio Institut za obrazovanje Univerziteta London koje je otkrilo da su školarci stari od 5 do 7 godina imali 45 minuta manje odmora od dece 1995. godine. Istraživanje je zaključilo da bi skraćivanje školskih praznika u Engleskoj moglo biti štetno za razvoj dece.\nO’Hare upozorava i da roditelji ne bi trebalo da smišljaju kako će slobodno vreme svog deteta ispuniti aktivnostima.\n„Imati slobodno vreme, vreme u kojem ima mesta i za dosadu, zapravo je vrlo važno u smislu upravljanja i učenja kako se zabaviti. To podstiče da budete kreativni, da rešite problem“, dodao je.\nIstraživanja su povezala dosadu s povećanom kreativnošću. Na primer, studija koju su 2013. godine objavili akademici sa Univerziteta Central Lancashire sugerisala je da bi prihvatanje dosadnog zadatka moglo nekome da pomogne da dođe do kreativnijeg rešenja problema jer su misli mogle da mu odlutaju.\n„Ne protivim se tome da se deca bave vanškolskim aktivnostima, ali samoregulacija bi mogla da bude korisna za razvoj određenih veština“, zaključuje.


Pavlović: Vratiti Prijedoru mjesto koje zaslužuje - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Društvo»Pavlović: Vratiti Prijedoru mjesto koje zaslužuje\nPavlović: Vratiti Prijedoru mjesto koje zaslužuje\n24. aprila 2021. Updated: 24. aprila 2021. 3 Mins Read\nPrijedorski gradonačelnik Dalibor Pavlović izjavio je danas da će sve što je započeto u ovom gradu biti i urađeno, kao i da je jedini zadatak njemu i saradnicima da vrate Prijedor na mjesto koje zaslužuje, u čemu ih ništa neće pokolebati.\n„Sva podmetanja, zle namjere i sabotaže samo nas čine još jačim da se izborimo, dokažemo i radimo još više“, rekao je Pavlović na konferenciji za medije povodom prvih 100 dana rada na mjestu gradonačelnika.\nOn kaže da je kreirani budžet grada za oko tri miliona KM manji od prošlogodišnjeg, da ukupan deficit iznosi 4.225.521 KM, od čega su 1.350.041 KM potpisani, a nerealizovani ugovori.\n„Uvodimo domaćinsku praksu i svako je dužan da vodi računa o tome, a novoimenovanim direktorima je skrenuta pažnja na to da rashodi moraju da prate prihode i pred njima su visoki ciljevi uz obavezne uštede. Budžet nije rupa bez dna. Sredstva iz budžeta će dobiti samo oni kojima je najneophodnije“, istakao je Pavlović.\nOn je najavio i analize kojima će se doći do uštede, od troškova za prevoz radnika Gradske uprave, zatim kontrole trošenja abraziva tokom zimskog održavanja lokalnih puteva, kontrole javne rasvjete, a isto će primjenjivati i na ostale poslove.\nPavlović kaže da je, zahavljujući brojnim razgovorima sa visokim zvaničnicima koji su dolazili u Prijedor, izvjesno ulaganje 15 miliona KM u zaštitu od poplava, mimo osam miliona KM koji su već ranije dogovoreni za regulaciju vodotoka Gomjenice i Miloševice.\nOn je najavio da će biti urađena rekonstrukcija bolnice mimo projekta energetske efikasnosti od četiri miliona maraka i nabavka opreme, izgradnja novog vrtića za koji se traži odgovarajuća lokacija, sanacija krova škole u Donjoj Dragotinji i fiskulturne sale škole u LJubiji, izgradnja dječijeg igrališta u LJubiji, završetak industrijske zone Celpak i izgradnja nove kod Janjića pumpe, izgradnja dva kružna toka i rekonstrukcija željezničke pruge LJubija-Prijedor.\nGrađanima novih naselja Pavlović je rekao da je nađeno zakonsko rješenje za legalizaciju zemljišta na kojem imaju kuće i da očekuje da sav posao bude završen do kraja godine, a taj proces se odužio jer dio građana nije obnovio zahtjev za legalizaciju, a dio nije naznačio tačnu adresu.\nPavlović očekuje da će uskoro finalizovati razgovore sa dvije italijanske, jednom slovenačkom i jednom američkm firmom, a da od bratimljenja sa opštinom Inđija očekuje partnerstvo kada su u pitanju investicije.\nZa višegodišnji problem kanalizacije u naselju Tukovi, Pavlović je najavio da će biti raspisan tender za izbor firme koja će izvršiti uvid u do sada izgrađenu primarnu i sekundarnu kanalizacionu mrežu i sagledati kako se može završiti i tercijarna mreža, a za novi vodovod Crno vrelo da će biti pušten u oktobru, ukoliko ne bude nepredviđenih okolnosti.\nU završnoj fazi je projekat rekonstrukcije Ulice Milana Tepića i izgradnje biciklističke i trim staze na Pećanima, za šta će u maju biti raspisan tender, a na inicijativu građana Gašića naselja biće zatvoren saobraćaj za motorna vozila na malom podvožnjaku.\nPovećana su davanja za novorođene bebe, svim studentima koji su konkurisali stipendija je odobrena, grad po prvi put učestvuje u projektu Ponosne kartice Republike Srpske, kao i u projektima Ritam Evrope i biciklistička trka Beograd- Banjaluka.\n„Uspjeli smo mnogo toga za 100 dana iako će mnogo toga od nekih naših građana naići na osudu. Više me ne interesuju političke igre, komentari na društvenim mrežama onima kojima ništa nije dobro, već me samo i isključivo zanimaju rezultati“, poručio je Pavlović.


Za neke u RS-u, malo posla, a dobra plata - CIN\nZa nekoliko sati rada sedmično u komisijama, pojedinci u Republici Srpskoj (RS) zarađivali su od 1.000 KM do 1.100 KM mjesečno.\nTri člana Komisije za informisanje i priznavanje dokumenata iz oblasti visokog obrazovanja zarađivali su mjesečno između 1.000 KM i 1.100 KM do prvog marta 2009. godine, kada im je visina naknada prepolovljena.\nČlanove komisije je imenovao ministar prosvjete i kulture RS, a predsjednika Vlada RS. Komisija je propisana Zakonom o visokom obrazovanju RS, a sa radom je počela u septembru 2007. godine.\nMile Dmičić, vanredni profesor Pravnog fakulteta u Banjoj Luci i generalni sekretar službe Predsjednika RS, imenovan je za predsjednika Komisije i za tu funkciju je primao mjesečnu naknadu od 1.100 KM, odnosno 17.600 KM za period od septembra 2007. do decembra 2008 godine.\nPredsjedavajući se snašao\nOsim naknade za rad u komisijama, Dmičiću se iz budžeta RS isplaćuje i redovna mjesečna plata za rad u kabinetu Predsjednika RS. Tačan iznos on nije želio otkriti novinaru Centra za istraživačko novinarstvo (CIN) iz Sarajeva.\nDmičić je također vanredni profesor na Pravnom fakultetu u Banja Luci za što dobija platu od 1.800 KM mjesečno za vrijeme trajanja semestra.\nDmičić je također u 2006. i 2007. godini bio angažovan u komisijama Ministarstva pravde RS, za šta mu je isplaćeno 6.400 KM. Njegovo ime se ne nalazi u izvještaju o isplatama naknada ovog ministarstva za period od januara do jula 2008. godine.\nČlanice Komisije za informisanje i priznavanje dokumenata iz oblasti visokog obrazovanja Mirjana Rađenović i Ivanka Marković, vanredne profesorice na banjolučkom Pravnom fakultetu, zaradile su po 16.000 KM, odnosno 1.000 KM mjesečno od septembra 2007. do decembra 2008. godine. Njihova plata na fakultetu iznosi po 1.800 KM. Do jula prošle godine njihova profesorska primanja su bila manja od komisijskih i iznosila su u prosjeku 800 KM.\nNekoliko sati posla sedmično\nOva komisija se bavi priznavanjem diploma stečenih na visokoškolskim ustanovama u inostranstvu što je preduslov za svakoga ko želi da nastavi dalje školovanje na nekom od fakulteta u Bosni i Hercegovini ili da nađe zaposlenje.\nDmičić kaže da jedna sjednica traje ‘najmanje sat do dva vremena’, te da njegova priprema zahtijeva nekoliko sati. Komisija zasjeda tri do četiri puta mjesečno, a po potrebi i više, kaže on. Sjednice komisije se održavaju u toku radnog vremena predsjednika komisije.\nDina Zorić, odnedavno sekretarica komisije, kaže da se članovima sva potrebna dokumentacija dostavlja tri dana prije sjednice.\nDmičić kaže da komisija po potrebi angažuje i druge fakultetske profesore kako bi dali stručno mišljenje iz oblasti koju je završio podnosilac molbe koju komisija razmatra na sjednici. Prema njegovim riječima, ministarstvo je angažovalo 50 profesora koji su do marta bili plaćeni 150 KM po predmetu, a danas dobijaju 100 KM.\nMinistarstvo prosvjete i kulture RS potvrdilo je da su, od prvog marta ove godine, naknade članovima komisije prepolovljene.


Parastos za poginule borce u krugu Fabrike “Famos” | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Parastos za poginule borce u krugu Fabrike “Famos”\nParastosom i polaganjem vijenaca i cvijeća juče je na Palama na spomen-obilježju u krugu Fabrike “Famos” Koran odata počast za 25 poginulih boraca Odbrambeno-otadžbinskog rata Republike Srpske iz ovog preduzeća, kao i za tri pripadnika Vojske Republike Srpske, bivših radnika “FMSN” Koran. Vijence i cvjeće na spomenik radnicima “Famosa” položile se delegacije Boračke organizacije opštine Pale, Skupštine opštine, Crvenog krsta Republike Srpske, SUBNOR-a Pale i članovi porodica poginulih boraca, u prisustvu predstavnika javnog života Pala i Srpske.\nPredsjednik Boračke organizacije opštine Pale Mihajlo Parađina istakao je da boračka populacija u Srpskoj zaslužuje bolji egzistencijalni i ekonomsko-socijalni staus u društvu.\n“Nisam siguran da se Srpska svih ovih godina adekvatno odužila svojim stvaraocima i braniocima. Boračka organizacija ne može biti zadovaljna odnosom vlasti prema boračkim kategorijama sve dok ta nepravda ne bude ispravljena”, rekao je Parađina.\nOn je naglasio i značaj neophodnosti zapošljavanja djece poginulih boraca, što, kako je istakao, mora biti prioritet vlasti na svim nivoima u Srpskoj.\nIstakavši da je to kompleksno i najbitnije životno pitanje, Parađina je napomenuo da žrtve za slobodu, odbranu vjere pravoslavne i Republike Srpske zaslužuju da se ono riješi.\nPrethodni članakZabrinutost zbog događaja u Vlasenici\nNaredni članakDrugi nastavak ispitnog ročišta 12. decembra


Exyuvoice - Satanski stihovi\nMisteriozno šifrovano pismo, koje je u 17. veku napisala časna sestra koja je tvrdila da ju je zaposeo sam đavo, konačno je dešifrovano pomoću algoritma koji je nađen, začudo, na dark vebu (skrivenom delu interneta kome ne može svako da pristupi).\nSestra Marija Krocifisa de la Koncecione je tvrdila da je Lucifer pokušavao da je namami kako bi postala sluga zla, dok je pisala pisma u manastiru Palma di Montekjaro, 11. avgusta 1676. godine, piše „Stampa“.\nTada je napisala poruku koristeći razne simbole i jezike, uključujući grčki jezik, ćirilicu, arapsko i rusko pismo. Vekovima su stručnjaci, kriptografi, mistici i okultisti bezuspešno pokušavali da dešifruju tekst.\nNedavno je tim iz „Ludum naučnog centra“ na Siciliji na dark vebu naleteo na algoritam koji im je omogućio da dešifruju naizgled nerazumljiv kod\n„Čuli smo za softver koji verovatno koriste obaveštajne službe za dešifrovanje“, rekao je Danijel Abate, direktor centra, preneo je „Tajms“.\n„Pripremali smo softver drevnim grčkim, arapskim, rumunskim i latiničnim alfabetom za razbijanje koda pisma kako bismo pokazali da je stvarno đavolje“, rekao je on.\nNovoskovani prevod bizarno složenog pisma podstakao je spekulacije da ne samo da je časna sestra bila talentovani lingvista, već i da je možda bolovala od šizofrenije.\nPismo navodno opisuje Sveto trojstvo u katolicizmu, Boga, Isusa i Svetog Duha, kao „beskorisne mase“ i dalje navodi da „Bog misli da može da oslobodi smrtnike“, istovremeno ohrabrujući ljude da napuste Boga.\n„Ja lično verujem da je sestra dobro poznavala jezike, što joj je omogućilo da smisli šifrirano pismo, a možda je patila od šizofrenije, zbog čega je zamišljala dijalog sa đavolom“, dodao je Abete.\n„To nije zaustavilo brojne zainteresovane satanističke sekte koje sa mnom kontaktiraju od kada sam objavio naše zaključke“, dodao je Abete.\n„Moja teorija je bila da je ovo precizan alfabet koji je izmislila časna sestra koja je sa velikom pažnjom izmešala znakove. Svaki simbol je dobro osmišljen i strukturiran, postoje znaci koji se ponavljaju, možda namerno ili možda nesvesno“, rekao je Abete, navodi „Internešnel biznis tajms“.


Susret Bajden – Ši u Pekingu\nPotpredsednik SAD, Džo Bajden i kineski predsednik, Ši Djinping uoči razgovora u Pekingu, 4. decembra 2013.\nAmerički potpredsednik Džo Bajden se danas sastao u Pekingu sa kineskim predsednikom Ši Djinpingom, ali dvojica državnika nisu javno komentarisala kinesku novoproglašenu odbrambenu vazdušnu zonu, koja je proteklih dana dovela do pojačanih tenzija u regionu.\nPosle prvog susreta sa kineskim predsednikom Ši Djinpingom, potpredsednik Džo Bajden je izjavio je da odnosi dve zemlje treba da budu zasnovani na poverenju. Medjutim, on nije pomenuo kinesku kontroverznu vazdušnu odbrambenu zonu koja je bila jedna od glavnih tema njegovih razgovora u Japanu:\n„Mene su učili da verujem da promena predstavlja priliku za poboljšanje. U ovom slučaju to je prilika za jačanje regionalne bezbednosti, prilika za promenu po pitanjima klime i energije i niza drugih pitanja koja svet treba da rešava u narednih deset i više godina.“\nPredsednik Ši takodje nije direktno pomenuo spornu odbrambenu zonu, rekavši samo da odnosi Vašingtona i Pekinga generalno beleže pozitivan razvoj:\n„I medjunarodna situacija i prilike u regionu prolaze kroz duboke i kompleksne promene. Svetska ekonomija uzlazi u period dubinskih prilagodjavanja. Javljaju se nova regionalna žarišta, dok globalni izazovi poput klimatskih promena i energetske bezbednosti dobijaju na značaju. Svet u celini nije miran. Kao dve najveće svetske ekonomije i stalne članice Saveta bbezbednosti UN, Kina i Sjedinjene Države imaju važne odgovornosti u održavanju svetskog mira i stabilnosti i unapredjenju ljudskog razvoja i progresa. Jačanje našeg dijaloga i saradnje je jedini ispravan izbor.“\nAmerički zvaničnici, koji su želeli da ostanu anonimni, u medjuvremenu su izjavili da je potpredsednik Bajden izrazio zabrinutost Vašingtona u vezi sa tim pitanjem, rekavši da SAD ne priznaju tu zonu i da žele da Kina preduzme korake da smanji napetost u regionu. Isti američki zvaničnici kažu da je predsednik Ši takođe vrlo jasno izneo kineski pogled na zonu i teritorijalne sporove u toj oblasti.\nKinesko ministarstvo inostranih poslova je medjutim javno komentarisalo kontroverznu odbrambenu zonu. Na konferenciji za novinare u sredu, portparol kineskog ministarstva inostranih poslova, Hong Lei rekao je da mnoge zemlje poštuju kinesku odbrambenu zonu:\n„Do sada su 19 država, 3 regiona i 55 aviokompanija obavestili Kinu o preletu njihovih aviona. To znači da velika većina zemalja razume Kinu. Ljudi sve više shvataju da je ovo bezbednosna zona, a ne zona opasnosti. To je zona saradnje, a ne zona konfrontacije.“\nPotpredsednik Bajden se kasnije danas sastao i sa potpredsednikom Kine, Lijem Juančaom, naglasivši pri tom da će odnosi Vašingtona i Pekinga zbog svog značaja uticati na tok 21. veka i da stoga zahtevaju visok stepen kontinuiranog angažovanja obe strane.


Detaljno objašnjenje u vezi sa zamenom tablica\nZamena tablica sa Č, Ć, Š, Ž, Đ, Y i W od 2018. godine\nKo mora da menja tablice i kad, a ko ne mora? Kakva je procedura i koliki su troškovi?\nOvaj tekst je objavljen u januaru 2018. g. Zbog promena u Zakonu, preporučujemo da pročitate novi tekst iz januara 2020.g.: Tablice više nemaju rok važenja\nZbog mnogobrojnih problema sa tablicama koja sadrže slova sa dijakritičkim znacima, o kojima smo već pisali u tekstu Zamena tablica sa kvačicama - zašto?!, doneta je odluka da se ona izbace iz upotrebe u julu mesecu 2017. godine.\nTakođe je rok tablica koje ne sadrže pomenuta slova produžen sa 7 na 9 godina i njihov red na zamenu dolazi tek 2020. godine.\nKako da znam do kad mi važe tablice?\nRok tablica je zapravo rok saobraćajne dozvole.\nUkoliko nemate "problematična" slova, taj rok je produžen za još dve godine i prilikom produženja registracije u toku ove, 2019. godine, ne morate da menjate tablice i plaćate dodatne troškove. Umesto toga, dobijate dvojezičnu potvrdu (na sprskom i egleskom jeziku) da je važnost saobraćajne dozvole produžena sa 7 na 9 godina.\nIpak, izradu saobraćajne dozvole sa produženim rokom od 2 godine možete zahtevati ako putujete van Srbije, kako ne biste imali problema na granici.\nUkoliko vaše registarske oznake sadrže slova: Č, Ć, Š, Ž, Đ, Y i W, moraćete da izrađujete nove tablice, što znači i novu saobraćajnu dozvolu (jer se sa svakom promenom podataka, a u ovom slučaju to je broj registarskih oznaka, izrađuje saobraćajna dozvola sa tim izmenjenim podacima) i njihov rok važenja je sada 9 godina.\nKada moram da zamenim "problematične" tablice?\nPogledajte datum isteka na registracionoj nalepnici i na saobraćajnoj dozvoli.\nAko se datumi poklapaju ili saobraćajna dozvola ističe pre isteka nalepnice (što je redak slučaj, ali se ipak dešava), onda prilikom produžetka registracije morate da zamenite i saobraćajnu i tablice.\nAko registracija ističe npr. u februaru, a saobraćajna tek u oktobru, onda imate dva izbora:\na) ili da zamenite sve u isto vreme;\nb) ili da prvo produžite registraciju, a kasnije, kad dođe vreme, zamenite tablice i saobraćajnu.\nKoliko košta zamena tablica?\nUz zamenu tablica, neizostavno ide i zamena saobraćajne i registracione nalepnice, a to sve košta oko 5.000 dinara.\nDo kada će trajati ova zamena?\nUkoliko ne promene zakon, zamena pomenutih tablica starih 7 godina trajaće do 2024. godine, s obzirom na to da su poslednje "problematične" tablice izdate 2017. godine.\nNemam tablice sa Č, Ć, Š, Ž, Đ, Y i W, ali mi saobraćajna ističe ove godine?\nKada je u januaru 2018. godine počela zamena "problematičnih" tablica, vlasnici "neproblematičnih" tablica kojima je istekao rok saobraćajne dozvole su dobijali dvojezičnu potvrdu na kojoj je pisalo da je rok saobraćajne dozvole, odnosno tablica, produžen za 2 godine i taj papir je navodno bio garancija da je saobraćajna dozvola važeća, iako joj je istekao rok. Međutim, mnogi naši građani su prilikom prelaska granice imali problem, jer dvojezičnu potvrdu na granici nisu priznavali kao validnu.\nSada se verovatno pitate šta onda treba raditi? Izbor je na Vama: možete uzeti dvojezičnu potvrdu i rizikovati da Vas možda ne puste preko granice, a možete i podneti zahtev za izradu saobraćajne dozvole na kojoj će pisati da važi još 2 godine i taj trošak iznosi oko 1500 dinara (ukoliko zahtev podnosite prilikom registracije u našoj kompaniji), odnosno 2500 dinara ako za Vas to radimo uslužno.


Humanost na delu – „Korpa solidarnosti“ iz godine u godinu punija | ZR KLIK\nZRENJANIN- Tradicionalna “Korpa solidarnosti” organizovana je u subotu, 31. marta, u Supermarketu GOMEX „Total“. Ovu humanu akciju kompanija Gomex u saradnji sa Rotaract klubom iz Zrenjanina organizuje već osmu godinu za redom.\n-Tradicionalna manifestacija humanitarnog karaktera, pod nazivom „Korpa solidarnosti“ održava se 16. put u objektu „Total“ u saradnji sa našim prijateljima iz Rotaract kluba iz Zrenjanina sa kojima već punih osam godina organizujemo ovu akciju. Svake godine Korpu solidarnosti organizujemo dva puta godišnje, uoči novogodišnjih i uskršnjih praznika. Sa velikim zadovoljstvom mogu da konstatujem da smo u odnosu na prethodne godine uspeli da animiramo veći broj potrošača, i da su korpe punije- rekao je naglasio Nedeljko Golušin menadžer kompanije „Gomex“.\n-Pomoć je namenjena socijalno ugroženim porodicama koje školuju veliki broj dece. Suština cele priče je da naši članovi, uz pomoć sugrađana, prikupljaju namirnice i stvari za higijenu, kako bi socijalno ugrožene porodice praznike provele bar malo ugodnije. Akcija se najčešće sprvodi u saradnji sa Centrom za socijalni rad koji nas upućuje na one porodice kojima je pomoć najpotrebnija. Ovo je najstarija akcija Rotaract kluba i posebno smo ponosni na nju. Svake godine je sve većih razmera, pogotovo pred Novogodišnje praznike, kada u istoj učestvuju i klubovi u Novom sadu, Sremskoj Mitrovici i Pančevu, i „Gomex“ objekti u tim gradovima- rekao je Zoran Davidovac koordinator „Rotaract“ kluba u Zrenjaninu.


Nastavljeni radovi na gasovodu Severni tok 2 uprkos sankcijama SAD\nBiznis Autor:Beta07. feb. 202117:452 komentara\nIzvor: REUTERS/Stine Jacobsen\nRuska kompanija Gasprom je objavila da su nastavljeni radovi na izgradnji gasovoda Severni tok 2, uprkos američkim sankcijama.\nRadovi na izgradnji gasovoda, kojim će prirodni gas ići od Rusije do Nemačke kroz Baltičko more, nastavljeni su u danskim vodama, navodi agencija Dpa.\nMerkel i dalje za realizaciju nemačko-ruskog gasovoda Severni tok dva\nMediji: Nastavlja se izgradnja gasovoda Severni tok, uprkos najavi sankcija\nMerkel: EU da reaguje zbog Navaljnog, ali sankcije da ne utiču na Severni tok 2\nTreba završiti još svega 75 od 1.200 kilometara dugog gasovoda, i to u nemačkim i danskim vodama, piše briselski portal Politiko.\nNastavak izgradnje gasovoda u danskim vodama bio je najavljen za 15. januar.\nDoskorašnji američki predsednik Donald Tramp uveo je 18. januara, dva dana pred istek mandata, nove sankcije na čijem su udaru svi entiteti koji omogućavaju završetak izgradnje gasovoda pružajući različite usluge ruskom brodu sa kojeg se polažu cevi u more.\nNemačka kancelarka Angela Merkel nije odustala od podrške gasovodu uprkos američkim sankcijama i načinu na koji se Moskva odnosi prema opozicionaru Alekseju Navaljnom, uhapšenom i osuđenom na tri i po godine zatvora zbog kršenja uslovne kazne.\nMerkel je u petak navela da njena vlada ne povezuje odnos prema gasovodu i tenzije s Moskvom zbog Navaljnog koji se u Nemačkoj mesecima oporavljao od trovanja za koje on optužuje Kremlj. Navaljni je uhapšen neposredno po povratku iz Nemačke u Rusiju 17. januara.\nSAD, nekoliko istočnoevropskih zemalja i ekološke grupe snažno se protive izgradnji gasovoda, dok nemačke vlasti ne odustaju od planova za taj projekat.\nVašington tvrdi da će gasovod povećati energetsku zavisnost Evrope od ruskog gasa i ugroziti evropsku energetsku bezbednost.\nDanskagasovodNemačkaRusijaSeverni tok 2\nTim za škole objavio model nastave, kaže – odluku o onlajnu 22. okt. 2021


Više od tri milijarde dinara u gradskom budžetu u narednoj godini – RADIO TELEVIZIJA BOR\nViše od tri milijarde dinara u gradskom budžetu u narednoj godini\n9 meseci ago Goran Gramic\nBOR – Odbornici Skupštine grada Bora na Desetoj sednici dali su saglasnost na predlog budžeta za narednu godinu kojim su predviđene 2 milijarde 991 milion dinara prihoda iz sopstvenih sredstava, uz dodatnih 226 miliona dinara od projekata. Najviše sredstava, oko 703 miliona dinara, planirano je za saobraćajnu infrastrukturu, zatim za zaštitu životne sredine oko 134 miliona dinara, a između ostalog predviđeno je i 30 miliona dinara za subvencije socijalno ugroženim porodicama za plaćanje komunalnih usluga. Planirano je i povećanje sredstava koja se izdvajaju za sport sa 45 na 60 miliona dinara.\n„Budžet za 2020. godinu je najveći u istoriji grada Bora, a reč o razvojnom budžetu. Rađen je šest meseci u dogovoru sa sugrađanima. Na nivou Gradske uprave, zajedno sa većnicima obišli smo svako mesto i ulicu gde se ukazala potreba za rešavanjem problema. Ono što je u narednoj godini u oblasti urbanizma planinaro je nabavka građevinskog zemljišta u industrijskog zoni i sprovođenje eksproprijacije. Bor je prvi grad u Srbiji koji radi komasaciju u skladu sa Zakonom o planiranju i izgradnji. 68 miliona dinara biće iskorišćeno za stambenu gradnju. Ovim sredstvima gradiće se stanovi za mlade bračne parove, ali i da rešimo pitanje Mulen Ruža. Za rekonstrukciju fasada zgrada u Boru na raspolaganju je 30 miliona dinara. Za komunalne delatnosti u narednoj godini biće izdvojeno 515 miliona“, rekao je Aleksandar Milikić, gradonačelnik Bora.\nOdbornici su prihvatili i predlog odluke o rebalansu budžeta za 2019. godinu tako da on sada iznosi dve milijarde 84 miliona dinara iz sopstvenih i dodatnih 68 miliona iz ostalih izvora. Kako se prethodno čulo na sednici Gradskog veća budžet je potpuno likvidan i nema nikakvih zaduženja.\nOdlukom odbornika u Gradskoj upravi ukinuto je Odeljenje za planiranje i razvoj, a zaposleni u njemu biće raspoređeni na druga radna mesta, dok će poslovi kojima se ono bavilo biti povereni Javnom preduzeću za stambene usluge Bor. Data je saglasnost na i izmene i dopune planova poslovanja pojedinih javnih preduzeća i subvencijama, kao i na povećanje broja zaposlenih u javnom sektoru u Boru čime se stvaraju uslovi za prijem radnika u predškolskoj ustanovi Bambi koji će raditi u novom obdaništu u Novom gradskom centru. Usvojen je predlog odluke o lokalnom akcionom planu za unapređenje položaja izbeglih, interno raseljenih lica, povratnika po sporazumu o readmisiji, tražioce azila i migranata u Boru do 2023. godine, a na mesto direktora Muzeja rudarstva i metalurgije imenovan je Nebojša Dimitrijević dosadašnji vršilac dužnosti direktora.\nTags: budžet, sednica, skupstina grada bora\nPrevious Pred odbornicima u Boru budžet za ovu i narednu godinu\nNext Poslednje ovogodišnje zasedanje SO Majdanpek\nViše cene komunalnih usluga\nZa sutra zakazana 15. sednica Skupštine grada Bora\nUkinuta vanredna situacija u Majdanpeku\nIndustrija hemijskih proizvoda Prahovo obeležila šest decenija rada\nUređenje objekata „Samačkog smeštaja“\nU Boru ukupno 10 obolelih od kovida 19\nOpremanje vrtića u Srbiji\nOrganizovana radionica o porukama mržnje na javnom prostoru\n9 sati ago Danijela Novović


Voće iz Čačka vraća se na rusko tržište - Agro TV\nPočetna Novo Voće iz Čačka vraća se na rusko tržište\nVoće iz Čačka vraća se na rusko tržište\nIzvoz koštičavog voća iz čačanskog kraja na rusko tržište ponovo je dozvoljen, saopšteno je iz kabineta gradonačelnika Čačka Miluna Todorovića.\n– U jednom periodu naši proizvođači nisu mogli da plasiraju koštičavo voće na tržište Rusije, zbog administrativnih procedura. Zahvaljujući brzoj reakciji ministra poljoprivrede ovaj problem je rešen, na veliko zadovoljstvo vrednih voćara iz ovog kraja – navedeno je u saopštenju.\nDodaje se da je ministar Nedimović posle razgovora sa čačanskim voćarima nedavno imao sastanak i sa ministrom poljoprivrede Rusije na kome je dogovoreno da se voćarima ponovo odobri izvoz na rusko tržište.\nPredsednik uduruženja voćara „Čačanska jabuka“ Nebojša Jovanović rekao je agenciji Beta da će ponovni izvoz voća na rusko tržište mnogo značiti čačanskim voćarima, jer će kako je istako, taj izvoz relaksirati domaće tržište.\nPrema njegovim rečima, na rusko tržište se najviše izvozi jabuka, breskva, nektarina i šljiva.\nOn je istakao da se od 50 do 60% jabuka, koje se uzgaje u čačanskom kraju, ranije izvozilo na rusko tržište, dok je ostali deo prodavan na lokalnom tržištu, u Crnoj Gori i delom u Severnoj Makedoniji.\nJovanović je dodao da je prema njegovim saznanjima do prestanka izvoza voća na rusko tržište poslednji put došlo krajem prošle sezone zbog pojave truleži na plodovima.\nUdruženja voćara „Čačanska jabuka“ osnovano je 2006. godine i okuplja 24 proizvođača voća u čačanskom kraju koji u svom vlasništvu imaju preko 120 hektara zasada pod raznim voćem, gde je jabuka najzastupljenija.\nFoto: Pixabay, Grad Čačak, Unsplash


Ana Pisonero: EU već finansira neke projekte koji se spominju u dokumentima koji su potpisani u Vašingtonu 4, septembra | Hronika\nPočetna strana > Hronika > Ana Pisonero: EU već finansira neke projekte koji se spominju u dokumentima koji su potpisani u Vašingtonu 4, septembra\nZvaničnici Evropske unije upozoravaju da briselske institucije već finansiraju neke projekte koji se spominju u dokumentima koji su potpisani u američkoj prestonici 4. septembra, prenosi RSE.\nPortparolka Evropske komisije nadležna za proširenje Ana Pisonero je za Radio Slobodna Evropa potvrdila da su mnogi projekti navedeni u Vašingtonu već obuhvaćeni u Okviru za investicije Zapadnog Balkana (WBIF).\n"Na primer, EU je pružila tehničku pomoć za ceo mirovni autoput i već je odobrila investicije za prve deonice autoputa u Srbiji i na Kosovu", navela je Pisonero u pisanom odgovoru koji je dostavila RSE.\nPrema rečima Pisonero, neki od spomenutih projekata su novi i treba ih temeljito proceniti "u smislu izvodljivosti i kompatibilnosti, kao i planova EU za region".\nPrištinu i Beograd je u protekla dva dana posetila američka delegacija koju predvodi izaslanik Bele kuće za dijalog Ričard Grenel, a u njoj učestvuje i izvršni direktor Međunarodne korporacije za finansiranje razvoja (DFC) Adam Boler. Prilikom posete u ponedeljak i utorak oni su se sastali sa najvišim državnim vrhom Srbije i Kosova. U Beogradu je takođe otvorena i Kancelarija američke Međunarodne razvojne finansijske korporacije.\nPrema navodima Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije, vrednost projekata koji su značajni za povezivanje Beograda i Prištine o kojima će se razgovarati sa predstavnicima DFC, "iznosi oko 3,7 milijardi evra".\nOva poseta sledi nakon dogovora koji je postignut 4. septembra u Vašingtonu, gde su dokumente potpisali predsednik Srbije Aleksandar Vučić i premijer Kosova Avdullah Hoti.\nU sporazumu se navodi da će dve strane sarađivati sa američkom Međunarodnom razvojnom finansijskom korporacijom i EXSIM, Eksport-import bankom, radi realizacije projekata autoputa mira, železničke veze između Prištine i Merdara, kao i između Niša i Prištine, te obezbeđivanja sredstava za finansiranje zajmova za mala i srednja preduzeća.\nPortaporlka Evropske komisije je pozdravila “financijski doprinos” Sjedinjenih Država, te izrazila spremnost EU za saradnju na relaciji Brisel - Washington. Finansijska podrška SAD-a je, prema rečima Ane Pisonero, posebno važna u trenutku kada EU radi da ekonomskom i investicionom planu za Zapadni Balkan, koji će Komisija objaviti najverovatnije narednog meseca.\n“Cilj ovog (EU) paketa je približiti region EU i stvoriti više nego potrebna radna mesta u korist preduzeća i građana“, poručila je Pisonero istakavši da će “okosnica ovog plana” biti povezivanje, posebno u transportu i energetici, zelena tranzicija, posebno dekarbonizacija, proizvodnje energije, kao i digitalna transformacija, koja uključuje širokopojasni pristup internetu.


OD DANAS ISPLATA 100 EVRA, prijavilo se više od MILION MLADIH! – Nacionalist\nOD DANAS ISPLATA 100 EVRA, prijavilo se više od MILION MLADIH!\nby nacionalist February 2, 2022, 7:10 am 2k Views\n“Upravo taj broj govori koliko smo pogodili u metu kada smo definisali ovu vrstu pomoći mladima. Drago mi je da se stvorila jedna lepa stmosfera, što se videlo na isntagramu po reakcijama mladih”, rekao je Mali gostujući na TV Prvoj.\nOcenio je da je ekonomski ova pomoć potpuno opravdana, jer se taj novac vraća u ekonomske tokove, što je i bila namera Vlade.\n“Mi ćemo do poreza na dodatu vrednost deo tog novca vratiti u budžet, a s druge strane smo u tom delu građana Srbije od 16 do 29 godina koji je za nas veoma važan stvorili jednu dozu optimizma i odgovornosti prema državi, s obzirom na pomoć koju država pruža i pokazali još jednaput snagu naših javnih finansija i da smo tu kada treba pomoći”, rekao je Mali.\nPodsetio je da će 10. februara svim penzionerima biti ispaćena pomoć od 20.000 dinara.\n“Nakon dve godine teške ekonomske krize u celom svetu naša država pokazuje svoju snagu, mi novca imamo kao što vidite svako obećnje koje smo dali smo ispunili u dan i u dinar i tako ćemo nastaviti”, rekao je ministar finasija.\nIstakao je da je u poslednje dve godine isplaćeno 8,7 milijardi evra kao pomoć građanima i privredi.\n“Mi smo prošle godine imali stopu rasta našeg BDP-a 7,5 odsto. Republika Srbija je prvi put prva u Evropi po stopi rasta u doba najveće ekonomske krize, pri tome uprkos pomoći koju smo pružili nama je udeo javnog duga u BDP-u 51,4 odsto. Daleko ispod nivoa Mastrihta od 60 odsto koga se ni daleko veće države ne pridržavaju”, naglasio je Mali.\nRekao je da će danas oko 300.000 mladih dobiti novac, u sredu 350.000 njih, a preostali u četvrtak da ne bi bilo velikog pritiska na banke i Trezor.\nOpovrgao je tvrdnje kako se novac deli neselektivno, rekavši da je država pozvala da se za pomoć prijave oni kojima je ona potrebana.\n“Prolazimo kroz izuzetno teške trenutke pandemije, ekonomske krize i država tereba da bude tu kada građanima treba pomoć”, rekao je Mali.\nOn je nalgasio da je prošle godine u Srbiju stiglo 3,9 milijardi evra stranih direktnih investicija, što je više nego pre krize.\n“Ne samo da smo pokazali koliko smo stabilni i koliko su nam jake javne finansije, nego smo stvorili kredibilitet kod stranih investitora”, rekao je ministar Mali.\nNaveo je da ni jedan makroekonomski pokazatelj Srbije nije ugrožen, da je država potpuno stabilna i likvidna i da će, ako bude potrebe ponovo pomoći onome kome pomoć bude potrebna.\nMali je pozvao sve obveznike nove fiskalizacije da se prijave za subvencije od 100 evra po fiskalnom uređaju i 100 evra po prodajnom mestu, jer je danas poslednji dan za prijavu.\nZamolio je sve obveznike da ne čekaju poslednji trenutak da se prijave za fiskalizaciju, jer je poslednji rok za to 31. april i istako da produženja roka neće biti.


Lepota, dobrota i poverenje - Glas Podrinja\nKonkurs za najlepšu novogodišnju i božićnu čestitku\nUčenici Šabačke gimnazije su za svoj trud dobili diplome i vredne nagrade, priliku da drugima požele sve najlepše za praznike, predstavljajući svoje ideje video čestitkama, crtežima, slikama ili porukama\nU Šabačkoj gimnaziji u Šapcu realizovan je Konkurs za izbor najlepše novogodišnje i božićne čestitke. Žiri u sastavu Stanka el Rabadi i Ljiljana Dimitrić profesorke srpskog jezika, Svetlana Vukašinović Guconić profesorka francuskog i latinskog jezika, Veroljub Ilić profesor filozofije i Marijana Isaković, direktorka Škole proglasili su za najlepše čestitke sledećih učenika:\n- Treće mesto: Andrijana Živković 4.5\n- Drugo mesto: Bojana Urošević 4.2\n- Prvo mesto: Nađa Gajić, Anastasija Isailović, Lana Grujičić i Ksenija Vidaković 1.7\nUčenici koji pohvaljeni za trud, ideje, kreativnost u izradi čestitki: Mina Misaljević, Tamara Stojićević, Emilija Lazarević, Nina Kažić, Andrijana Andrić, Marija Bursać, Tijana Nešković, Anđela Paunić, Jovana Firaunović, Sara Despotović, Julijana Iljić, Aleksandra Matić, Anja Bukorović, Nikolina Perić, Aleksandra Srnić, Bojana Đurić, Jelena Stekić, Kristina Mašić, Anđelina Bajić i Lazarela Garibović.\nŽelim da verujem da će nam svima sledeća godina biti daleko bolja, zdravija, srećnija i da će nam doneti sve što smo želeli, da ćemo biti zdraviji i radosniji\n-Učenici Šabačke gimnazije su za svoj trud dobili diplome i vredne nagrade, priliku da drugima požele sve najlepše za praznike, predstavljajući svoje ideje video čestitkama, crtežima, slikama ili porukama. Pokazali su nam da i u vreme pandemije mogu i žele da svima pokažu kako se osećaju i kako bi bilo lepo da se svi u sledećoj godini osećamo bolje, pokazali su empatiju, kreativnost, saradnju, znanje stranih jezika, na originalan način baš kako je to svojstveno mladim generacijama... U radu sa mladima zaista je lako osetiti praznični duh, pozitivnost i veru da nam bolji dani zaista predstoje. Kao autor, ovog Konkursa nadam se da će se ovaj i slični projekti realizovati i u nekom narednom periodu i da će nam se pridružiti još više učesnika učenika, jer ih je ovog puta bilo dvadeset i šest i da ćemo ideje o lepoti, dobroti, poverenju i poštovanju zajedno sa učenicima negovati i u budućnosti.\nNagrađene čestitke i one koje smo pohvalili možete videti na sajtu škole: i Fejsbuk stranici: Šabačka gimnazija.\nŽelim da verujem da će nam svima sledeća godina biti daleko bolja, zdravija, srećnija i da će nam doneti sve što smo želeli, da ćemo biti zdraviji i radosniji, rekla je Biljana Drobnjak, master pedagog, pedagoški savetnik.