M. D. 1. decembra 2015. 21:00\nU Vladi Srbije otvorene su konačne ponude šest kompanija koje su zainteresovane za kupovinu 58 odsto akcija Telekoma.\nPonude je ocenjivao privatizacioni savetnik, francuska kompanija „Lazar“, a Vlada odlučuje koja je ponuda najbolja, ne samo na osnovu cene već i ponuđenog investicionog plana i socijalnog programa. Ako nijedna ponuda ne bude zadovoljavajuća, odustaje se od prodaje Telekoma, navodi RTS.\nMinistar privrede Željko Sertić izrazio je zadovoljstvo što je ima šest ozbiljnih ponuda.\nSertić je za javni servis rekao da će Vlada Srbije odlučiti o eventualnoj prodaju Telekoma na osnovu više faktora, te da će nakon razmatranja svih šest ponuda situacija u narednim danima biti jasnija.\nSada je na potezu privatizacioni savetnik, „Lazar“ koji bi do kraja nedelje trebalo da uradi i Vladi i premijeru predstavi analizu tih poboljšanih ponuda.\nVlada bi do kraja nedelje trebalo da odluči da li će s nekim ponuđačem nastaviti pregovore o prodaji većinskog paketa akcija Telekoma što bi moglo da se završi u januaru, napominje RTS.\nPodsetivši da je pre pet godina bila samo jedna ponuda za Telekom koja nije zadovoljavala elementarne uslove, Sertić je istakao da je sada optimista da ćemo u ovom slučaju imati najbolje moguće tržišne ponude.\n„Kako ćemo se mi kao vlada prema tome odnositi zavisiće od mnogih elemenata, ne samo od cene za kupovinu akcija države Srbije, nego i od toga kakav je investicioni program, odnos prema socijalnim davanjima i svi drugi aspekti u budućnosti“, rekao je Sertić.\n„Govoreći o našem blagu, prošlosti, o istoriji nečega, izgubili smo mnogo u ovih 30 godina, pa moramo potpuno da menjamo naš koncept razmišljanja ka budućnosti“, zaključio je Sertić.\nPotpredsednik Vlade Srbije i ministar za telekomunikacije Srbije Rasim Ljajić ranije je izjavio da je od je sedam zainteresovanih potencijanih kupaca koji su podneli neobavezujuće ponude odustao samo jedan.\nAgencija za privatizaciju Srbije objavila je 3. jula poziv za prikupljanje neobavezujućih ponuda za učešće u prodaji kapitala Telekoma Srbije.\nMediji su preneli da su za kupovinu Telekoma Srbije zainteresovani Telekom Slovenije, koji je navodno podneo zajedničku obavezujuću ponudu sa američkim fondom Apolo, kao i Telekom Kine, čiji su se rukovodeći ljudi početkom meseca sastali sa nadležnim predstavnicima Vlade Srbije u Beogradu.\nPremijer Aleksandar Vučić ranije je izjavio je da će Telekom biti prodat samo ukoliko se za tu kompaniju dobije povoljna cena.\n„Ako dobijemo povoljnu cenu – prodaćemo ga, a ako ne budemo dobili – nećemo. I nema tu neke velike filozofije“, kazao je on.\nVučić je istakao da je sigurno da niko Telekom ne kupuje zbog toga što je „Samarićanin“, te poručio da će Srbija gledati da u tom poslu zaštiti svoje interese.\nBabić: Rušimo i gradimo iz početka\nKompanija Nestle nagradila mlade naučnike, dizajnere, umetnike\nDinar nastavio rast prema evru, kurs 118,2032\nSrbija i BiH neće učestvovati na sastancima CEFTA u…\nKompanija Nestle nagradila mlade naučnike, dizajnere,…


Informer lažima branio doktorat Malog, pa zaćutao - FakeNews Tragač\nInformer lažima branio doktorat Malog, pa zaćutao\nSenat Univerziteta u Beogradu juče je jednoglasno poništio diplomu doktora nauka ministra finansija Siniše Malog, zbog plagiranja u disertaciji koju je odbranio 2013. godine.\nDve nedelje pre donošnja ove odluke, Informer je ministra finansija pokušao da odbrani obimnim tekstom pod naslovom „Mali, plagijat, kampanja“, koji je – kako piše – nastao u saradnji Informera sa „profesorima Beogradskog univerziteta“, pri čemu imena konsultovanih eksperata nisu navedena.\nU tekstu se navodi veliki broj pristrasnih, neproverljivih i protivrečnih argumenata, a na ovom mestu osvrnućemo se na dve teze koje su posebno istaknute – prvom se dr Raša Karapandža, koji je ukazao javnosti na plagijat Malog, optužuje da je i sâm plagijator, a drugom se tvrdi da je Fakultet za menadžment Univerziteta u Poznanju (Poljska) utvrdio da Mali nije plagirao disertaciju.\nNe, doktorat Raše Karapandže nije plagijat\n„Ukoliko provučete doktorsku disertaciju Raše Karapandže kroz isti softver na koji se on u svom tekstu poziva, dobićete indeks plagijata mnogo veći od indeksa koji se dobija za disertaciju Siniše Malog – čak 55 odsto!?!“, navodi Informer, uz ironičan komentar da „to daje veliki kredibilitet Karapandži da priča o plagijatima, ali jako mali kredibilitet da govori o nečijoj akademskoj izvrsnosti“.\nReč je o softveru Turnitin, a FakeNews Tragač je odlučio da proveri Informerovu tvrdnju koristeći isti metod. Za sam koncept provere plagijata bitno je znati da će vam softver, ukoliko danas želite da proverite disertaciju profesora Karapandže, pokazati da je udeo prepoznatog teksta 100%, jer utvrđuje da se identičan tekst već nalazi na internetu, upravo u PDF verziji disertacije deponovanoj na servisu TDX, koji prikuplja teze odbranjene na pojedinim španskim univerzitetima.\nUkoliko isključimo navedeni izvor, softver nam pokazuje gde postoje preklapanja koja ne potiču iz PDF verzije disertacije. Rezultati ukazuju na nekoliko naučnih radova, a to su radovi koje je Karapandža ranije objavio u koautorstvu (2008, 2006), ili tuđi radovi koje je citirao u fusnotama, što softver ne registruje zbog preloma teksta. Turnitin, dakle, može da ukaže na potencijalno sumnjiva mesta, ali se dešava da crvenom bojom markira i one elemente rada koji su uredno citirani, zbog čega je neophodna dodatna kontrola, a izraženi procenat plagiranja ne može se uzeti zdravo za gotovo jer realan udeo može biti i veći i manji od prikazanog.\nNe, Univerzitet u Poznanju nije utvrdio akademsku čestitost Malog\nInformer navodi gradaciju „sumnjvih postupaka“ u procesu protiv Malog, a kao „najsumnjivije“ navodi to što je „Fakultet za menadžment Poznanjskog univerziteta u Poljskoj, na čijem sajtu je Mali 2012. objavio svoj doktorat, utvrdio da rad nije plagijat.“\nU navedenoj rečenici, koja bi trebalo da ima ulogu krunskog dokaza, navedeno je nekoliko besmislica.\nPrvo, Mali nije objavio doktorat na sajtu Univerziteta u Poznanju, niti je jasno zbog čega bi taj univerzitet objavljivao disertacije sa drugih univerziteta.\nDrugo, Mali nije mogao da 2012. godine u Poznanju objavi doktorat koji će odbraniti godinu dana kasnije u Beogradu.\nTreće, nije reč o doktoratu, već o naučnom članku.\nČetvrto, nije reč o Univerzitetu u Poznanju, već o Varšavskoj školi ekonomije, i to ne celoj instituciji, već njenom časopisu „Organizacja i kierowanie“.\nPeto, ovu lažnu tezu Informer zapravo prepisuje iz Srpskog telegrafa, čime se Tragač već bavio početkom oktobra. Ovaj dnevni list je tvrdio da je komisija Varšavske škole ekonomije „utvrdila da nema ni govora o prepisivanju“, ali se po otvaranju spornog rada nameće potpuno suprotan zaključak. Naime, nova onlajn (PDF) verzija počinje korekcijom dugom dve strane, u kojoj se navode sve rečenice koje su Mali i saradnici prikazali kao svoje, a zapravo potiču iz rada Stifanosa Hajlemarijama o restruktuiranju i upravljanju preduzećima u Eritreji. Da nije reč o perifernim propustima govori i činjenica da su prve tri rečenice rada u potpunosti prepisane, od slova do slova.\nIako je Informer, uz druge tabloide, mesecima vodio kampanju odbrane disertacije Siniše Malog, u današnjem štampanom izdanju ovog lista nema ni reči o jučerašnjoj odluci Univerziteta u Beogradu. Ista je situacija i sa onlajn izdanjem, koje je o Siniši Malom juče prenelo samo jednu vest, da je ministar finansija obznanio kako su „počele prve isplate uvećanih zarada u javnom sektoru“.


Fejsbuk kažnjen zbog skandala sa Kembridž analitikom - Dijalog.net\nNaslovna IT Društvene mreže Fejsbuk kažnjen zbog skandala sa Kembridž analitikom\nPostavljeno 13. July 2018.\nLondon, 13. jul 2018. – Fejsbuk se suočava sa prvom novčanom kaznom zbog toga što nije onemogućio firmi Kembridž analitika da dođe do informacija sa profila korisnika te društvene mreže.\nNadležna kancelarija britanske vlade koja je istraživala skandal saopštila je da namerava da kazni Fejsbuk sa pola miliona funti zbog loše zaštite podataka, što je maksimalna kazna koju poverenik za informacije može da naplati za kršenje britanskih zakona o privatnosti podataka.\nKazna od pola miliona funti je mali iznos za Fejsbuk koji, prema prijavljenih 11,97 milijardi dolara zarade u prva tri meseca 2018, taj novac generiše “grubo računato” svakih sedam minuta.\nAplikacija međutim nije prikupljala samo podatke od učesnika kviza već, zahvaljujući slabim ograničenjima na Fejsbuku, i podatke od njihovih prijatelja, uključujući detalje koje oni nisu nameravali da dele javno, prenosi Euractiv.\nPrethodno Sejdinović: Rešavanje problema u medijima je test za Vladu Srbije\nSledeće Otvoreno pismo povodom imenovanja v.d. direktora Savremene galerije Subotica\nTop Tags Civilno društvo konkurs OCD mediji Vlada Republike Srbije Srbija i Evropska unija Evropska unija vladavina prava Evropska komisija lokalna samouprava mladi Društvo istraživanje evropske integracije ljudska prava


Naslovnica NAJNOVIJE Privreda Izgradnja kružnog toka u Kolovratu ide po planu\nIzgradnju kružnog toka na ukrštanju ulica Ljubiše Miodragovića, koja vodi ka Suvodolu, Krajiških brigada ka Seljašnici i Trga Dimitrija Tucovića, radnici prijepoljskih „Puteva“ započeli su rekonstrukcijom kraka od mosta ka magistarlnom putu. Nakon skoro mesec dana od početka izgradnje, zemljani radovi se privode kraju na ovom kraku. Sledi priprema za asfaltiranje.\nZavršeni su radovi na kišnoj kanalizaciji, izrađeni su kolektori, završen je iskop rova za polaganje kablova za rasvetu. To ćemo raditi u naredna dva dana, nakon čega završavamo zemljane radove sa iskopom za gradski vodovod. Nakon toga počinjemo sa postavljanjem ivičnjaka i asfaltiranjem nakon čega ćemo pustiti za saobraćaj jednu traku ovog kraka – kaže šef gradilišta Dževad Hurić i dodaje da za sada nema značajnih problema, ali da nije isključeno da ih neće biti sa ulaskom i početkom radova u samoj raskrsnici.\nIzgradnja kružnog toka na ovoj raskrsnici trebalo bi da dovede do smanjenja gužvi i ubrza saobraćaj u ovom delu Kolovrata, mišljenje je projektanta. Vrednost radova je oko 42 miliona dinara, a investitor je Javno preduzeće „Putevi Srbije“.


Za putovanje u EU od 2020. građani Srbije moraće da traže odobrenje i plate 10 EUR - Ozon Media\nDržavljani zemalja Zapadnog Balkana ubuduće će za putovanje u šengenski prostor morati prethodno da traže odobrenje od nadležnih službi EU. To će morati da čine iako će i dalje biti oslobođeni vađenja viza. Iz Odbora za građanske slobode Evropskog parlamenta rečeno je da je ceo postupak „složen“ i da bi „sistem, ukoliko bude usvojen, mogao da stupi na snagu tek početkom 2020. godine“.\nU elektronskom formularu kojim će se tražiti odobrenje, pored ličnih i podataka o pasošu, građani će morati da navedu i adresu boravišta u Uniji, tamošnji kontakt i zemlju ulaska u EU. Takođe će morati da „vlasti EU obaveste o tome da li su bili osuđivani za ozbiljne kriminalne prekršaje (terorizam, seksualnu eksploataciju dece, trgovinu ljudima ili drogom, ubistva i silovanja), kao i o boravku u specifičnoj zoni sukoba ili odluci da napuste neku zemlju i to sve za poslednjih deset godina“.\nElektronski formular s molbom će automatski biti proveren u bazama podataka EU, uključujući Šengenski informacioni sistem (SIS), Sistem ulaska/izlaska, kao i preko baza evropske policijske službe Europol i Interpola, „kako bi se proverilo nije li putni dokument izgubljen, ukraden ili je za tom osobom izdat nalog za hapšenje“, navodi se u obrazloženju. Od onog ko traži odobrenje može biti zatraženo da pruži dodatne informacije, a u izuzetnim slučajevima i zahtev za razgovor.\nPočinje rekonstrukcija Žitnog trga


Susreti učenika osnovnih škola, pod nazivom “GRAD DOBRIH DOMAĆINA”, održavaju se u Novom Pazaru, Sjenici i Tutinu od 3. do 6. oktobra, kao logičan nastavak veoma posećenih manifestacija “SNAGA RAZLIČITOSTI” održanih u avgustu, u okviru projekta “Unapređenje ljudske sigurnosti u Jugozapadnoj Srbiji”. Ovo je zajednički program koji sprovode četiri UN agencije u Srbiji (UNDP, UNOPS, WHO i UNFPA) uz finansijsku pomoć UN-ovog Investicionog Fonda za ljudsku sigurnost, sa ciljem da se stvore nova radna mesta, omogući pristup javnim i socijalnim servisima i promoviše osećaj jedinstva zajednica, što će pospešiti ljudsku sigurnost u Jugozapadnoj Srbiji. Promoter manifestacija je glumac Branislav Bane Trifunović.\nMladi ljudi iz različitih krajeva Srbije, na ovaj način, dobijaju priliku da posete Novi Pazar, Sjenicu i Tutin i upoznaju se sa svojim vršnjacima iz tih gradova. Projektom je predviđeno bratimljenje četiri osnovne škole iz Novog Pazara, i po jedne iz Sjenice i Tutina, sa šest škola iz drugih delova Srbije. Bratimljenje škola će doprineti približavanju zajednica i razvoju neposrednih prijateljskih veza među mladima. Na ovaj način, kroz povezivanje škola, ponovo se oživljavaju nekadašnji programi razmene učenika.\nPredviđeno je da preko 300 učenika sedmih i šestih razreda poseti Jugozapadnu Srbiju. Domaćini će biti njihovi vršnjaci u čijim porodicama će boraviti tokom tri dana posete, a za nastavnike će biti obezbeđen hotelski smeštaj. U planu je da na proleće 2014. godine dođe i do uzvratnih poseta bratskim školama. Uz pomoć Kancelarija za mlade Novog Pazara, deca će zajedno ići na izlete i u obilaske spomenika kulture, provešće po jedan dan na teritoriji opština Tutin i Sjenica, takmičiće se u sportskim disciplinama, pohađaće radionice i ići zajedno u pozorište. Kroz ove aktivnosti doprinosi se osnaživanju međuetničkog dijaloga i promovisanju mira i razumevanja među najmlađima. Učešćem u ovoj razmeni deci će biti omogućeno da se bolje upoznaju, razmene iskustva, nauče korisne stvari i dobro zabave.


Košarkaši Kolubare praznih džepova u Starim Banovcima - GEM info\nLazarevac Sport Valjevo\nKošarkaši Kolubare praznih džepova u Starim Banovcima\n16. novembra 2020. Redakcija 0 Comments KK Kolubara, KLS\nKada jedna ekipa u prve dve četvrtine primi 56 koševa, a pritom ubaci 41 poen, onda je jasno da ne može da se nada povoljnom rezultatu. Upravo tako nešto se dogodilo košarkašima Kolubare, koji su poraženi u Starim Banovcima od domaćeg Dunava, rezultatom 99:85.\nLazarevčani su dozvolili rivalu da lako stigne do trijumfau utakmici 8. kola Košarkaške lige Stbije. Pitanje pobednika, bilo je rešeno praktično u prve dve deonice, kada su igrači Dunava postigli čak 56 poena! Zeleno-crni nisu mogli da se oporave i pored velike želje i uloženog truda, pa je rival rutinski priveo utakmicu kraj.\nKao po nekom nepisanom pravilu, kapiten Kolubare Nikola Simić, i na ovom meču je bio najefikasniji u svoj ekipi sa 22 postignuta koša.\nUčenici trenera Marka Dimirijevića, doživeli su i drugi vezani poraz, pa sada sa skorom od četiri pobede i isto toliko poraza, zauzimaju peto mesto, uz konstataciju da je odloženo nekoliko utakmica iz ove runde.\nNarednog vikenda Lazarevački košarkaši na svom parketu dočekuju beogradski Dinamik, koji ima isti skor kao i Kolubara.\nShare the post "Košarkaši Kolubare praznih džepova u Starim Banovcima"\n← Milosavljev za bodove i kraj loše serije\nRukometaši preplivali Moravu →


Vanredno stanje zbog korona virusa u Srbiji – Info LIGA\nby infoLIGA · 15/03/2020\nPoštovani građani, Srbija je od danas u ratu protiv nevidljivog i opasnog protivnika, koju naša zemlja mora da pobedi. To je borba za naše roditelje, naše starije, ali i budućnost Srbije. Naši roditelji su izgradili sve što u ovoj zemlji imamo, oni su napadnuti i moramo da učinimo sve da im pomognemo – rekao je Vučić.\n– Na osnovu Ustava Republike Srbije, a u skladu sa odredbama Ustava, člana 5. Ustava, obaveštavam da smo deoneli odluku o proglašenju vanrednog stanja na teritoriji cele Srbije. Odluku o vanarednom stanju nismo doneli lako, jer se ona donosi u izuzetnim okolnostima – objasnio je predsednik Srbije.\nKada je reč o školskom programu, rekao je da će to „ići“ preko više programa, RTS 3 i RTS Planete, kojima se takođe zahvalio na tome što su se odazvali, te istakao da će to biti izuzetan program, jedan od najboljih u Evropi. Deci je poručio da uče i da rade, iako neće biti škola.\nIstakao je da je razočaran napadima na te, kaže, divne ljude i „očajan zbog bednog dobacivanja najhrabrijim ljudima kojisu nas spasavli u najtežim vremenima.\n– Doktoru Pelemišu, koji je rizikovao život u vreme variole vere, Nestoroviću, koji nam je koliko dečjih života spasio, Konu… A, ti ljudi nikakvih potreba nemaju, odazvali se pozivu države da pomognu… – dodao je Vučić.\nPredsednik dodaje da smo prošli i kroz tešku sitauciju po pitanju KiM, migranata, Srebrenica…\nTags: ivanjicakoronaSrbijavanredno stanje\nNext story Ivanjički „Stari Vlah“ organizovao besplatnu školu skijanja za decu (FOTO)\nPrevious story Radikali treći predali listu (VIDEO)


Železara profitabilna za četiri meseca - Istinomer\n„Ja verujem da ćemo moći da pravimo profit već za četiri meseca, a ugovorna obaveza je šest meseci.“\nŽelezara Smederevo poslovaće profitabilno četiri meseca nakon što dobije profesionalni menadžment, najavio je u aprilu prošle godine premijer Srbije nakon potpisivanja ugovora o upravljanju ovom srpskom kompanijom sa HPK Inženjeringom. Deset meseci kasnije, izvršni direktor HPK inženjering Peter Kamaraš raspršio je očekivanja da bi Železara mogla da posluje pozitivno.\nB92, 04. 02. 2016. godine\n„Još pravimo završne račune za 2015. godinu, ali nemamo profit. Niko nema profit. Sve kompanije u svetu su izgubile novac zbog niskih cena čelika na svetskom tržištu“, kazao je Kamaraš.\nS obzirom na to da Vlada Srbije ni godinu dana nakon potpisivanja nije obelodanila sadržaj tog ugovora, te da ne možemo znati šta je HPK obećao Vladi u tom dokumentu, najavu o profitabilnom poslovanju tretiraćemo kao premijerovo obećanje, a ne obećanje menadžmenta. Podsećamo da resorno Ministarstvo privrede i dalje odbija da objavi ugovor iako je čak dva puta kažnjeno, a o čemu je Istinomer već pisao. Takođe, finansijski izveštaj Železare za 2015. godinu još nije dostupan javnosti, ali smatramo da je izjava jednog od čelnih rukovodilaca Petra Kamaraša validan dokaz da smederevska firma nije ostvarila profit u prošloj godini. Zato premijer Vučić dobija ocenu neispunjeno obećanje.\nPodaci iz finansijskih izveštaja Železare za prethodnih nekoliko godina pokazuju da kompanija u gradu na Dunavu godinama beleži ogromne gubitke. (vidi grafik) Kada je HPK ušao u Železaru u martu 2015. godine, ta kompanija je imala gubitak od najmanje 11,4 milijarde dinara (rezultat na dan 31. decembar 2014 godine) što je čak 9,4 milijarde dinara iznad visine kapitala Železare. To znači da kompanija nema imovinu i da se finansira iz kredita ili dobavljača. Na duži rok, ovakvo poslovanje je moguće samo ako poverioci ne insistiraju na vraćanju dugova.\nDruga okolnost koja ne ide na ruku kompaniji su trendovi na svetskom tržištu čelika. Pad svetske tražnje i recesija godinama obaraju proizvodnju. U isto vreme, kineske železare prave ogromne viškove u Kini. Ovi giganti u proizvodnji imaju značajnu finansijsku podršku kineske vlade zbog čega rade „damping“ cena. Time ugrožavaju evropske proizvođače koji ne mogu da prate kineske cene jer su troškovi proizvodnje u Evropi znatno viši, a i nisu dozvoljene državne subvencije.\nS obzirom da nepovoljni trendovi na svetskom tržištu traju već nekoliko godina, postavlja se pitanje zašto je premijer obećao da će Železara, koja je već godinama u ozbiljnim problemima, početi da posluje u plusu za tako kratko vreme.\nN1, 09. 10. 2015. godine\n„Od januara (2016) i zbog mera koja EU preduzima, zbog antidamping mera, moraće (cena čelika) da ide na više, na najmanje 480 dolara, a onda postajemo profitabilni, zarađujete i dodatni novac“, rekao je premijer Vučić na paljenju druge peći u železari.\nTo znači da je premijer očekivao da će EU reagovati kontra merama na kineske niske cene, da će zaštiti evropske železare, a samim tim posredno i srpsku metalurgiju. To se, istina, i dogodilo, ali ne na onom nivou koji zadovoljava evropske proizvođače: 12. februara 2016. EU je podigla carine za uvoz hladno valjanih proizvoda iz Kine i Rusije. U Evropskoj asocijaciji čelika, međutim, kritikuju ovaj potez jer je carinska stopa povećana sa 13,8 odsto na skromnih 16 odsto, što nije dovoljno da se spreči cunami kineskih sirovina na tržište EU. Ukazujući da u SAD carine na kineski čelik idu i do 59 odsto, radnici iz čeličana širom Evrope najavljuju veliki štrajk u Briselu. Očigledno je da su predviđanja premijera bila zasnovana na nerealnim premisama.\n[AŽURIRANO 27. JUNA 2016. GODINE]\nUgovor sa firmom Petra Kamaraša raskinut je krajem juna 2016. zbog neispunjenih ugovornih obaveza, dakle četiri meseca nakon što je javnost već saznala da je premijerovo obećanje o profitabilnom poslovanju, neispunjeno. Saradnja je prekinuta neposredno pre konačnog preuzimanja Železare od strane novog vlasnika, kineske kompanije Hestil. Podsećamo, Hestil (originalno ime HBIS) je 18. aprila 2016. sa Vladom Srbije potpisao ugovor o kupovini naše čeličane za 46 miliona evra.\nŽelezara Smederevo HPK inženjering Peter Kamaraš HBIS grupa


Još uvijek nema zaraženih COVID-om u Novom Pazaru – Sandzacki\nNovi Pazar - centar ©sandzacki.com\nNovi Pazar – centar ©sandzacki.com\nDirektor Zavoda za javno zdravlje u Novom Pazaru Šefadil Spahić izjavio je danas da još uvek nisu dobili potvrdu sa Instituta “Torlak” da u ovom gradu ima zaraženih korona virusom prenosi Radio Sto plus.\nOn je nakon sednice Štaba za vanredne situacije kazao da su rezultati svih do sada poslatih uzoraka virusološki negativni, a da se čekaju nalazi za još tri.\n“Moramo biti svesni da analizu radi samo jedna laboratorija i da je im je priliv uzoraka iz dana u dan sve veći. Rade preko 700 uzoraka u jednom danu i ne možemo očekivati da posle dva ili tri sata dobijemo rezultate. Ono što je za sada zvanično, u Novom Pazaru nema zaraženih korona virusom”, rekao je Spahić.\nPojedini internet portali juče su objavili informacije da je u Novom Pazaru potvrđen prvi slučaj oboljenja od virusa COVID-19, ali je Spahić rekao da su to dezinformacije.\n“Na Štabu smo odlučili da Zavod za javno zdravlje jednom dnevno obaveštava građane o epidemiološkoj situaciji, a protiv svih onih koji budu objavljivali netačne informacije ćemo podnositi krivične prijave”, kazao je Spahić.\nOn je dodao da stručnjake zabrinjava trenutna situacija u Novom Pazaru i to što se građani ne pridržavaju propisanih mera, što su i dalje aktivni i okupljaju se na javnim mestima.\n“Još jednom, po hiljaditi put, apelujem na građane da se što manje kreću, da ostanu kući, da se ne druže, da izbegavaju kontakte”, poručio je Spahić.\nNa sajtu covid19.data.gov.rs objavljeno je da u Novom Pazaru imaju dve osobe zaražene korona virusom, dok ih u Sjenici nema, iako je pre dva dana bilo navedeno da su dve osobe iz te opštine zaražene.\nIsta situacija je i za Rašku gde, prema podacima tog sajta, trenutno nema zaraženih, iako ih je pre dva dana bilo troje.


Preminuo slikar Radovan Lale Ðurić | Najnovije vesti - Srbija danas\n12.04.2014. • 12:44 Tanjug\nPreminuo slikar Radovan Lale Ðurić\nBEOGRAD, NJUJORK - Posle duže i teške bolesti u Njujorku je preminuo Radovan Lale Ðurić, istaknuti slikar, skulptor, dizajner, osnivač "Niš art fondacije".\nÐurić je bio neumoran u obogaćivanju i osmišljavanju kulturnog života u svom rodnom gradu Nišu i čitavoj Srbiji, a njegova galerija i dom u Njujorku bili su stecište u koje su svraćali brojni umetnici, kulturni, javni i naučni radnici iz zemlje.\nSlikar Ðurić, koji je juče umro u Njujorku, ostavio je amanet da bude sahranjen u Beogradu, a datum i vreme sahrane biće naknadno saopšteni, saopšteno je iz "Niške art fondacije" (NAF).\nRadovan Lale Ðurić rođen je 7. maja 1945. godine u selu Ljubatovica kod Bele Palanke, u učiteljskoj porodici. U Nišu je završio osnovnu i srednju školu, a kasnije radio kao dizajner i scenograf u Narodnom pozorištu u Beogradu. Slikarstvo je učio u Veneciji, Amsterdamu i u Parizu gde je pre odlaska u Ameriku imao svoja ateljea.\nŽiveo je u Njujorku od 1973. godine gde je imao i reprezentativnu galeriju "Lale space" ("Prostor Lale"), kao i radionicu za izradu unikatnog nameštaja od plemenitog drveta u okviru kolekcije “Radovan”.\nNjegovi umetnički radovi nalaze se u privatnim, korporacijskim i bankarskim kolekcijama širom Amerike i Evrope. Pored bivše Jugoslavije uspešno je izlagao u Italiji, Holandiji, Nemačkoj, Španiji, Francuskoj, Belgiji, Švajcarskoj, Kanadi, Australiji i SAD.\nU medijima je proglašavan za jednog od najskupljih i najuspešnijih srpskih i jugoslovenskih slikara u svetu. Od 2003. godine Ðurić više vremena provodio u Nišu i Srbiji, nego u Njujorku, zalažući se za demetropolizaciju srpske kulture.\nOsnivanje Niške art fondacije smatrao je jednom od svojih najvećih životnih misija sa prevashodnim ciljem da afirmiše mlade talentovane umetnike u Srbiji. Fondacija je od 2006. godine raspisivala redovne godišnje konkurse za mlade umetnike sa po nekoliko stotina autora i više hiljada radova. Sa tih konkursa organizovane su izložbe najbojih radova u Nišu, Beogradu i Novom Sadu.\nFondacija je realizovala i nacionalne konkurse za dizajnere nameštaja i pisce. Bila je organizator vrednih izložbi slika, kao i svetske izložbe eksponata napravljenih po originalnim nacrtima Leonarda da Vinčija "Leonardovi kodeksi i mašine", koju je 2008. u Nišu i Beogradu videlo 100.000 ljudi, a realizovala i brojne kulturno - humanitarne projekte i sagradila ili renovirala pet reprezentativnih galerija u Nišu, Beogradu i Novom Sadu.\nDonacijom je pomogao i Galeriju Matice srpske u Novom Sadu, a u svojim javnim nastupima oštro je kritikovao metropolizaciju kulture i kulturnu učmalost.\nZanimljivo je da i pored neosporno velike misije koju je imao u Srbiji, nikada mu nije dodeljeno nijedno zvanično priznanje.\nRadovan Lale Ðurić


BIRN Srbija: Izrečene mere Upravnog suda bez uticaja na učestalost kršenja zakona i propisa u oblasti projektnog finansiranja medija - Dijalog.net\nNaslovna Politika BIRN Srbija: Izrečene mere Upravnog suda bez uticaja na učestalost kršenja zakona i propisa u oblasti projektnog finansiranja medija\nBIRN Srbija: Izrečene mere Upravnog suda bez uticaja na učestalost kršenja zakona i propisa u oblasti projektnog finansiranja medija\nPostavljeno 28. January 2019.\nBeograd, 28. januar 2019. – Upravni sud Srbije je u dve trećine postupaka u slučaju žalbi medija na rezultate konkursa za sufinansiranje medijskih projekata dao za pravo tužiocima, ali izrečene mere "nisu imale uticaja na učestalost kršenja zakona i propisa", ocenjuje se u analizi sudske prakse koju je sproveo BIRN Srbija.\nIstraživanjem su obuhvaćene tužbe i presude po osnovu postupaka koje su od 2015. do 2018. pokrenuli učesnici konkursa kako bi pred Ustavnim sudom osporili zakontost rešenja o dodeli sredstava na nacionalnim i lokalnim konkursima.\nU analizi BIRN se ukazuje da su mediji retko koristili žalbu Upravnom sudu, jer su bili obeshrabreni dužinom postupka i mogućim troškovima.\nAutor izveštaja "Analiza prakse Upravnog suda" konstatuje da su mediji bili obeshrabreni i činjenicom da presuda Upravnog suda nema uticaja na dodelu sredstava.\nAnaliza presuda Upravnog suda daje izuzetno korisne uvide u ključne slabosti propisa i praksi u procesu sprovođenja konkursa za sufinansiranje medijskih sadržaja, navode u BIRN Srbija i konstatuju da se posebno izdvaja netransparentnost obrazloženja odluka komisija za dodelu sredstava.\nKako se ukazuje, netransparentnost u obrazloženju odluka komisije onemogućava tužioce i javnost da steknu uvid po kojim kriterijumima je budžetski novac korišcen za promovisanje javnog interesa.\nU izveštaju se poziva Ministarstvo kulture i informisanja da pojača nadzor nad poštovanjem pravila konkursa koja su navedena u javnom pozivu, a vlastima se preporučuje i da razmotre proširenje delokruga rada Upravne inspekcije na oblast projektnog sufinansiranja.\nMediji se savetuju da redovno pokreću upravne sporove u slučaju kršenja pravila postupka.\nOznakeBIRN Srbijamedijiprojektno finansiranjeUpravni sud\nPrethodno Apel evropskih intelektualaca za spas Evrope\nSledeće Vučić: Država i lokalne samouprave direktno stimulišu “najlažljivije medije” novcem poreskih obaveznika\nTop Tags mediji Vlada Republike Srbije evropske integracije Evropska unija mladi Politika lokalna samouprava vladavina prava Srbija i Evropska unija Evropska komisija konkurs Društvo Pravosuđe Civilno društvo OCD


Uvozićemo struju za 300 mil. evra godišnje\nAko narednih godina Srbija ne izgradi nijednu novu elektranu, mogli bismo doći u situaciju da godišnje uvozimo oko 10 odsto ukupnih potreba za strujom, što će koštati preko 300 miliona evra godišnje, tvrde stručnjaci.\nU narednih pet godina teško da će biti izgrađena i jedna elektrana\nS obzirom na to da je na rok kraći od pet godina nemoguće priključiti bilo koje novo veće postrojenje na mrežu, a da sadašnje elektrane ne mogu da podmire potrebe, sve je izvesnije da će se ove procene obistiniti.\n- Još nepovoljnija situacija će biti ako zaživi domaća industrija jer će tada rasti potrošnja struje. Izvesno je da će iz godine u godinu uvoz rasti, pogotovo u godinama ekstremno hladnih zima i loše hidrologije - kaže Nikola Rajaković, profesor na Elektrotehničkom fakultetu.\nDa bi uvoz mogao iznositi oko 10 odsto u narednim godinama slaže se i Maja Turković, ekspert za elektroenergetske sisteme.\n- Ne verujem da će uskoro biti pokrenut neki novi kapacitet, naročito sa ovom cenom struje - kaže ona.\nTurkovićeva, međutim, ne bi da u ovom trenutku kalkuliše o tome koliko bi uvoz struje mogao da košta Srbiju, jer kaže da će to zavisiti i od toga da li će nuklearke u Bugarskoj i Rumuniji biti zabranjene.\n- Struja koja se dobija iz nuklearki je prilično jeftina, a Srbija bi je i uvozila iz tog pravca - dodaje Turkovićeva.\nSagovornici Blica se ne slažu sa ocenama da su ulaganja u remont elektrana bila mala, pogotovo u termoenergetskom sektoru.\nRajaković kaže da kada bi se izgradile i sve najavljene hidroelektrane, koje su malih kapaciteta, proizvodnja struje bi u najboljem slučaju bila povećana za 10 odsto.\n- Elektrana TENT B3 bi mogla da proizvede od 15 do 20 odsto godišnje proizvodnje struje, a nju najavljujemo više od 10 godina, a završetak projekta Kolubare B više od 20 godina - kaže Rajaković.


Najavljena finansijska podrška projektu SEEIIST - CdM\nNajavljena finansijska podrška projektu SEEIIST\nDamjanović i Moedas\nKomesar za nauku i inovacije EK Moedas je tokom današnjeg sastanka sa ministarkom nauke Sanjom Damjanović iskazao čvrstu podršku projektu Uspostavljanje međunarodnog instituta za održive tehnologije u Jugoistočnoj Evropi (SEEIIST) i najavio da će u najskorije vrijeme Komisija izaći sa formulom o etapnom finansiranju ovog projekta.\n“Region Jugoistočne Evrope izuzetno je važan za nas i projekat SEEIIST će imati našu punu podršku u narednom periodu. Ovo je sjajan primjer koji zaslužuje našu pažnju i lično ću se angažovati da do kraja ove godine dobijete jasnu formulu finansiranja za naredni trogodišnji period”, najavio je Moedas.\nDamjanović je tokom boravka u Briselu istakla da joj je drago što je imala priliku da se ponovo susretne sa komesarom, osvrnuvši se na njihov prvi susret u maju prošle godine, na kojem je i prvi put predstavila Inicijativu za osnivanje instituta.\n“Danas, nakon godinu dana, to više nije samo ideja već ozbiljan projekat i podrška EK nam je jako bitna. Razgovarali smo o konkretnim mjerama i instrumentima, na koji način Komisija može da podrži ovaj projekat, odnosno drugu fazu koja podrazumijeva izradu tehničkog biznis plana i raduje da imamo otvorenu podršku komesara i Evropske komisije”, kazala je ministarka.\nDamjanović će ovog popodneva učestvovati na sastanku ministara nauke zapadnog Balkana, koji se održava takođe u Briselu.\nTagoviKarlos Moedas Ministarka nauke Sanja Damjanović SEEIIST\nTek će se utvrđivati da li je bilo štete


Skandal Archives – Page 85 of 85 – Sarajevograd.CLICK - Informativno zabavni portal\nHome \_ Skandal (Page 85)\nŠta je to „brutalno“ i „šokantno“ Radončić spremao Izetbegoviću?\n„Organizovaću konferenciju, dovesti žene i djecu Ugljena i Delalića i reći da su Bakir i Osmica odgovorni za to“, rekao je Fahrudin Radončić Safetu Oručeviću u razgovoru čiji je transkript pročitan na ročištu o određivanju pritvora lideru SBB-a. Podsjećamo, u transkriptima presretnutih razgovora i SMS poruka, koje je Radončić razmjenjivao sa Bakirom Dautbašićem, Safetom […]\nZASTRAŠUJUĆE! Dokumenti: Radončićeve prijetnje smrću Silajdžiću i njegovoj porodici!\nNa našu email adresu došli su zastrašujući dokumenti za koje možemo reći da su historijskog značaja za shvatanje osobnog karaktera i medjsko-političkog djelovanja bivšeg ministra sigurnosti BiH Fahrudina Radončića. POVEZANI SADRŽAJ: ČEGA SE PLAŠI SVJEDOK RADONČIĆ: Detalji optužnice sa suđenja Naseru Kelmendiju Uz dokumente smo dobili i njihovo objašnjenje. Koliko smo mogli vidjeti na […]\nVjerovatno znate da nikad ništa ne smijete pitati internet, osim ako ne očekujete potpuno besmislen i vrlo zabavan odgovor. Upravo se to dogodilo nakon objave da su talijanske vlasti pokrile gole kipove da im privatni dijelovi ne budu izloženi prilikom posjeta iranskog predsjednika, a korisnici interneta iz Irana reagirali su divnim sarkazmom, prenosi BBC . […]\nNAKON SKANDALA SA TRAŽENJEM NOVCA ZA BOLESNU DJEVOJČICU: Donna Ares odlučila da zatvori svoju fondaciju\nDonna Ares, bh. pjevačica čiju je borbu s kancerom pratila najšira javnost, pokrenula je Fondaciju koja za cilj ima prikupljanje novčanih sredstava za pomoć ljudima iz BiH koji se također bore s ovom bolešću i kojima je potrebna finansijska pomoć za liječenje. Ali.. Ona je sada razočarana, posebno nakon pisanja o skandalu sa […]\n« Previous 1 … 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85


EBRD odobrio Mikrofinu 4 miliona eura za kreditiranje MSP - Indikator.ba\n13.11.2017 15:13 | Indikator.ba\nEvropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) odobrila ja Mikrofinu kredit od 4 mil EUR za dalje kreditiranje domaćih privatnih preduzeća.\nDirektor EBRD-a u Bosni i Hercegovini ian Brown je istakao da je ovo nastavak odlične saradnje sa Mikrofinom.\n- Veoma nam je drago što smo odobrili ova nova finansijska sredstva za Mikrofin, što predstavlja nastavak izvanredne saradnje sa Mikrofinom koja traje već 10 godina. Naš cilj je jačanje realne ekonomije u državi olakšavanjem pristupa finansiranju za uspješna preduzeća koja će biti pokretač budućeg razvoja i prosperiteta - rekao je Brown.\n- Očekujemo nastavak zajedničkog rada ka istom cilju, a to je pružanje podrške preduzetnicima, koje smatramo najinventivnijim i najproduktivnijim dijelom privrede u Bosni i Hercegovini. Takođe smo veoma zahvalni EBRD-u što je prepoznao naše tehničke i strateške potrebe za finansijskim sredstvima kao podršku implementaciji novog standarda IFRS 9 - kazao je Bosnić.\nOd početka rada u BiH, EBRD je investirao više od dvije milijarde eura u preko 140 projekata u zemlji. Banka je fokusirana na podršku restrukturisanju i širenju lokalnog privatnog sektora, stvaranju jačih veza sa širim regionalnim tržištima i promovisanju efikasnijeg i održivog korišćenja resursa.


Svečano otvoreni XXVIII Susreti pod Starom maslinom | Opština Bar\nPredsjednik Opštine Bar dr Zoran Srzentić danas je na Mirovici svečano otvorio XXVIII po redu međunarodni festival dječjeg stvaralaštva i stvaralaštva za djecu “Susreti pod Starom maslinom” 2014. Na festivalu, koji je organizovao JP Kulturni centar Bar, a pod pokroviteljstvom Opštine Bar, će 25. i 26. novembra učestvovati veliki broj pisaca za djecu i mladih stvaralaca iz Crne Gore i regiona.\n– Izuzetno mi je drago što imam čast da danas budem sa vama i da ovom prilikom otvorim ovaj XXVIII po redu festival. Obzirom da su danas sa nama djeca iz regiona, želim vam da iz Bara ponesete lijepe uspomene, kao i da se lijepo družite, da to druženje preraste u pravo prijateljstvo koje ćete gajiti i opet se okupiti pod ovom maslinom koja je stara preko dvije hiljade godina – istakao je dr Srzentić.\nNa otvaranju su nastupili dječji pjesnici – učesnici festivala koji su recitovali svoje stihove i hor škole za osnovno i muzičko obrazovanje “Petar Petrović Njegoš” iz Bara, koji je izveo Himnu maslini.\nU sklopu proslave ovog festivala biće otvorena izložba likovnih radova i dodijeljene nagrade najboljnim pristiglim radovima za konkurs “Šapat masline”, dok će u srijedu 26. novembra pjesnički karavan posjetiti osnovne škole u Baru, kao i Srednju – poljoprivrednu školu.\nSvečano obilježen 24. novembar Dan opštine Bar


Osnovan Fond solidarnosti kulturnih radnika i radnica Srbije - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Osnovan Fond solidarnosti kulturnih radnika i radnica Srbije\nOsnovan Fond solidarnosti kulturnih radnika i radnica Srbije\nAsocijacija Nezavisna kulturna scena Srbije (NKSS), Udruženje likovnih umetnika Srbije (ULUS), Savez udruženja likovnih umetnika Vojvodine (SULUV), BAZAART, STANICA Servis za savremeni ples i udruženje likovnih kritičara AICA Srbija pokrenuli su i osnovali Fond solidarnosti kulturnih radnika i radnica Srbije.\n0Piše: Danas Online 13. jula 2020. 21.49\nIlustracija Foto: Likovno udruženje ULUS\nFond solidarnosti predstavlja odgovor na aktuelnu pandemijsku krizu u kojoj je veliki broj umetnika i kulturnih radnika i radnica ostao bez posla i sredstava za život i realizuje se kao direktna akcija koja treba da nadomesti nedostatak sveobuhvatnih mera države za pomoć različitim kategorijama kulturnih radnika.\n„Za korišćenje sredstava Fonda mogu da se prijave i umetnici i kulturni radnici koji nisu članovi udruženja koosnivača, a prioritet za dodelu jednokratne pomoći imaće oni koji se nalaze u najtežoj socijalnoj i ekonomskoj situaciji. Posebno želimo da pomognemo onim kulturnim radnicima i radnicama koji su nezaposleni, koji plaćaju rentu za stan, koji imaju penziju ispod proseka i koji izdržavaju porodice bez drugih primanja“, navodi se u saopštenju organizacija koje su osnovale Fond solidarnosti.\nDo sada su prikupljena sredstva za jednokratnu solidarnu pomoć za bar 150 ugroženih kulturnih radnika i radnica u iznosu od po 30.000 dinara bruto, koja će biti distribuirana u skladu sa Pravilnikom Fonda solidarosti.\n„Ova sredstva su donirana od strane Fonda za otvoreno društvo, Švajcarske agencije za razvoj i saradnju (SDC) i FundAction platforme, kao i Fondacije Hajnrih Bel koja je podržala rad na pripremi Fonda. U ovom trenutku očekujemo i odgovor Ministarstva finansija od kojeg smo tražili oslobađanje od plaćanja poreza pri isplati solidarne pomoći, kako bi ugroženi dobili maksimalnu pomoć“, ističe se u saopštenju.\nNarednih dana biće pokrenuta i crowdfunding kampanja u kojoj će biti pozvani građani Srbije, pojedinci i grupe, kao i pravna lica, da doniraju sredstva Fondu kako bi što veći broj ugroženih kulturnih radnika mogao da bude pomognut u, očigledno, produženom periodu krize.\nOrganizacije se nadaju da će u drugoj fazi vrednost Fonda biti višestruko uvećana, kako bismo bili u mogućnosti da odgovorimo na nadolazeće potrebe prouzrokovane nastavkom pandemije Covid19.\n„Naglašavamo značaj udruživanja i pokretanja zajedničke solidarne akcije više različitih udruženja, među kojima je i nekoliko reprezentativnih udruženja u kulturi, kao pozitivan primer za, inače, razjedinjenu kulturnu scenu u Srbiji i pozivamo sve druge aktere da se pridruže ovoj akciji ili je pomognu na način koji odgovara njihovim mogućnostima. Poruka koju šaljemo javnosti je da moramo na delu biti solidarni sa svima kojima je pomoć potrebna i da svi zaslužuju dostojanstven život“, zaključuje se u saopštenju organizacija koje su osnovale Fond solidarnosti.\nAsocijacija Nezavisna kulturna scena Srbije, Fond solidarnosti kulturnih radnica i radnika Srbije, Korona virus, pandemija, SULUV, ulusBeograd


Beta 13. januara 2016. 08:35\n„Zdravstveni sistem nije ugrožen jer nemamo povratnu informaciju. Nije taj broj pravi broj ljudi koji je zaista otišao u inostranstvo. Mnogi lekari, medicinske sestre i tehničari overavaju te licence, ali za odredjena studijska usavršavanja. Tako da broj koji odlazi nije adekvatan broju overenih sertifikata“, rekao je Vekić agenciji Beta.\nOn je rekao da od 2013. godine postoji „blagi porast“ broja lekara koji žele da overe svoju licencu u Lekaroj komori Srbije da bi „pripremili i trasirali put odlaska u inostranstvo“.\n„Tu dominantno prednjaći pedijatrija, radiologija, anestezija, hirurške grane – kako opšta hirurgija, vaskularna, kardiohirurgija… transfuziologija, patologija i opša medicina zbog izuzetno visoke starosne dobi izabranih lekara“, naveo je on.\nVekić je rekao da je u Srbiji bilo neadekvatno podmladjivanje kadrova u odredjenim specjalističkim granama i naveo primer pedijatrije, gde 60 odsto pedijatara ima od 55 do 65 godina.\n„Promenom pravilnika i smanjenjem kliničkog staža, odnosno ukidanjem kliničkog staža od dve godine, smanjili smo taj vakum na putu podmaladjivanja naših lekara u odredjenim oblastima“, kazao je on.


Za vikend gostujemo Lehelu\nCrvenoplavi će u 12. kolu PFL Zrenjanin gostovati u Mužlji gde će im protivnik biti dobro poznati FK Lehel. Biće ovo teška i neizvesna utakmica za igranje a verujemo i gledanje ako uzmemo u obzir nekoliko činjenica. Naime, FK Lehel nije pobedio već 2 utakmice i nalazi se u mini seriji loših rezultata, jer je kod kuće prvo remizirao sa ekipom Crvene Zvezde iz Ruskog Sela u 10. kolu, dok je u prošloj utakmici zabeležio ubedljiv poraz od 4:0 od ekipe Mladosti iz Lukićeva, ali treba napomenuti da su gosti iz Mužlje utakmicu završili sa 2 igrača manje, koji će ovu utakmicu gledati sa tribina zbog kartona.\nSa druge strane, Borac koji se nalazi u znatno lošijoj situaciji na tabeli, gde je cilj opstanak u ligi i razigravanje mladih igrača, dolazi nešto rasterećeniji jer nema šta da izgubi. Crveno-plavi su u poslednje 3 utakmice zabeležili tri pobede i to sa gol razlikom 10:1, a nisu imali baš lake protivnike. U seriji od tri pobede prvo je nastradala ekipa 2. Oktobra iz Kumana, čiji je golman čak 6 puta vadio loptu iz mreže. Potom su u Aleksandrovo doneli bodove iz Farkaždina a u poslednjoj utakmici su u grčevitoj borbi savladali ekipu Vojvodine iz Novog Miloševa.\nSve ekipe su u trenutku igranja utakmice imale bolji plasman od Aleksandrovčana. Treba napomenuti da će i Aleksandrovčani biti oslabljeni, što zbog povreda, ali i kartona. U redovima Borca nećemo gledati Vladimira Brakusa, ali i Ćulafića zbog kartona. Neizvestan za ovu utakmicu je i Mladen Novak koji je meč protiv Vojvodine posmatrao sa klupe zbog povrede mišića butine. Ni ove nedelje na gol neće stati povratnik u redove crveno-plavih sa Lukarela Damir Tomić, pa će ga zameniti Popov, koji je začarao gol Borca. Nije primio gol na 2 utakmice i tako postao heroj, skinuvši penal protiv ekipe Tamiša, ali i odbranivši šut protiv Vojvodine u prošlom kolu, kada su svi već maltane videli loptu u golu.\nNeće se znati do poslednjeg trenutka da li će šef stručnog štaba gostiju iz Aleksandrova uvrstiti igrače kojima preti suspenzija zbog parnih kartona. Čini se da Aleksandrovčani idu desetkovani u Mužlju i imaće veoma težak zadatak da osvoje bodove na neugodnom gostovanju.\nŠto se tiče istorije susreta ova dva tima, ona je na strani Borca. Borac je u poslednjih 6 utakmica pobedio čak 4 puta, jednom se utakmica završila egalom- 2:2, dok je Lehel prošle godine zabeležio prvu pobedu u utakmici na kojoj smo gledali najmanje fudbala, kada je Borac poveo golom u ranoj fazi meča a ekipa Lehela sa igračem više i sudijskom nadoknadom od 10 minuta uspela da savlada Aleksandrovčane i tako ih zadužila za narednu sezonu. Vreme je došlo da se dugovi naplate.\nSvi se nadamo da će Aleksandrovčani uspeti da zabeleže i četvrtu vezanu pobedu i priključi se samoj sredini tabele. Zato pozivamo navijače da u što većem broju dodju u nedelju u 13:30 na stadion u Mužlji i tako pomogne Borcu da dodje do nove pobede. Nadamo se da ćemo gledati lep fudbalski meč, sa puno golova i fer-plej igru aktera obe strane.


Bijeljina dobila inkluzivno dječije igralište - Semberske\nDate: Mart 27, 2019\nZahvaljujući finansijskoj podršci Vlade Bugarske i Vlade Švajcarske, kao i donaciji privatnih komanija „Steko centar“ i „Megadrvo“ iz Bijeljine i nevladine organizacije „Rotarakt“ u Bijeljini je izgrađeno novo inkluzivno igralište u Gradskom parku na prostoru od 1320 kvadratnih metara.\nDio igrališta je namijenjen djeci uzrasta od prve do četvrte godine, drugi dio je namijenjen većoj djeci, uzrasta od četiri do dvanaest godina, a u okviru igrališta je i dio prilagođen djeci sa poteškoćama u razvoju.\nPrilikom osmišljavanja ovog projekta, Grad Bijeljina, odnosno, gradski Odsjek za lokalni ekonomski razvoj i evropske integracije, imao je za cilj da djeca u Bijeljini dobiju savremeno, sveobuhvatno i inkluzivno igralište koje je izgrađeno po najvišim standardima, dostupno za svu djecu.\nUkupna vrijednost radova na izgradnji dječijeg igrališta bila je nepunih 72.000 konvertibilnih maraka, od čega je donacija Vlade Republike Bugarske iznosila 40.000 KM, Vlada Švajcarske Konfederacije je donirala 14.400 KM, dok je učešće Grada Bijeljina bilo oko 17.500 KM.\nPored ovoga kompanija „Steko centar“ je poklonila drvenu kućicu za igru površine šest kvadratih metara koja je u skladu sa standardima o bezbjednosti i sigurnosti djece, a kompanija „Megadrvo“ je poklonila drvenu garnituru od dva stola i 12 stolica u obliku pečuraka, čime je na igralištu kompletirano pravo malo dječije drveno domaćinstvo.\nKako bi se preduprijedilo neodgovorno ponašanje i uništavanje igrališta, Gradska uprava je postavila video nadzor.\nU Odsjeku za LERiEI ističu da je posebna vrijednost ovog projekta što je, u skladu sa Globalnom agendom 2030 i ciljevima održivog razvoja realizovan kroz partnerski odnos javnog, privatnog i civilnog sektora, koji zajedničkim djelovanjem doprinose održivom razvoju Grada, sa ciljem da se unaprijedi kvalitet pružanja usluga građanima. Projekat su podržale dvije evropske vlade i može da bude model za implementaciju navedene Agende.\nPrevious : Vranješ proveo noć u zatvoru\nNext : BH državljanin u Švajcarskoj vozio 213 km/h, dobio 22 mjeseca zatvora


T-ćelije ostaju u organizmu i šest meseci posle korona virusa - Biznis i Finansije\nHome\tVestiIT i nauka\tT-ćelije ostaju u organizmu i šest meseci posle korona virusa\nT-ćelije ostaju u organizmu i šest meseci posle korona virusa\nKod većine onih koji su bili zaraženi korona virusom T-ćelije, odgovorne za stvaranje imuniteta na njega, traju bar šest meseci, pokazuju rezultati nove naučne studije.\nNju su sproveli britanski Konzorcijum za imunologiju, Institut za javno zdravlje i fondacija NHS sa Mančesterskog univerziteta. Oni su otkrili da su i šest meseci posle infekcije T-ćelije prisutne u organizmu osoba koje su bile zaražene.\nT-ćelije su inače deo imunog sistema koji napada ćelije inficirane virusima ili drugim patogenima. One pomažu organizmu da pruži adekvatan odgovor na ovu pretnju.\nIstraživanje je obuhvatilo 100 obolelih od korona virusa, a pokazalo se da su oni sa izraženim simptomima imali mnogo jaču reakciju T-ćelija na virus. Prethodno je još jedna studija dokazala da su oni za izraženijim simptomima duže zadržavali antitela na ovaj virus.\nOba ova istraživanja donose dobre vesti – da značajan broj ljudi ipak može stvoriti imunitet na korona virus.\nIT tržište u Srbiji vredi oko tri milijarde...\nZa deceniju digitalno tržište uvećano više od 6...\nNaučnici kreirali sistem koji prilikom prečišćavanja otpadnih voda...


Burne reakcije u Crnoj Gori: Negiranje genocida u Srebrenici je sraman čin\nNAKON IZJAVE MINISTRA\nUslijedila je i reakcija potpredsjdnika BS-a Jasmin Ćorović, koji je naveo da u toj stranci nisu iznenađeni izjavom Leposavića\nAntena M 27.03.2021\nNAKON IZJAVE MINISTRA Burne reakcije u Crnoj Gori: Negiranje genocida u Srebrenici je sraman čin\nIvan Vujović: Jedan u nizu dokaza prave orijentacije ove vlasti\nBošnjačka stranka (BS) pozvala je premijera Zdravka Krivokapića i potrpredsjednika Vlade Dritana Abazovića da se ograde od izjave ministra pravde, ljudskih i manjinskih prava, Vladimira Leposavića o Srbrenici.\nNegiranje genocida u Srebrenici od strane ministra Leposavića, koji je utvrđen od relevantnih međunarodno-sudskih instanci i prihvaćen kao takav od čitavog civilizovanog svijeta, sraman je čin koji na još jednom primjeru ogoljuje pravu prirodu ove vlasti, saopštio je generalni sekretar SDP-a Ivan Vujović.\n- Jedan u nizu dokaza prave orijentacije ove vlasti, vjerovatno do sada najbrutalniji jer relativizuje zločin nad preko 8.000 nedužnih srebreničkih žrtava, samo pokazuje da je ova vlast u vrijednosnom smislu nastavljač i protagonista ratne politike koju je osudio sav civilizovani svijet. Omakne se predstavncima vlasti sve češće u posljednje vrijeme iskrenost u protežiranju velikodržavno-nacionalističkog koncepta čime se najbolje demaskiraju sva prozirna blefiranja i evropska šminkanja reciklirane politike iz 90-ih godina prošlog vijeka - navodi Vujović, piše AntenaM.\nNajveći zločin poslije 2. svjetskog rata\nDodaje da Leposavić i njegovi mentori iz srpskog svijeta, kojima su očito uzori ratni zločinci koje su na kraju i sakrivali od ruke pravde, moraju znati da građanska Crna Gora neće dozvoliti reinkarnaciju retorike i politike koja je zapalila čitav region i na kraju, u svom finalu, dovela do genocida u Srebrenici, najvećeg zločina poslije 2. svjetskog rata.\n- To neka znaju Leposavić i družina, ali još više i naši građanski alhemičari koji od takvih pokušavaju da naprave progresivne snage koje nas vode u svijetlu budućnost i demokratiju. Vjerovatno je i ovdje u pitanju samo sitan, nebitan propust, kako nas to zna anestezirati potpredsjednik Vlade objašnjavajući skandale koje njegova Vlada gotovo dnevno proizvodi.\nNeka vide građani i na ovom primjeru do čega se dolazi kada se sa kleronacionalizmom žele sprovoditi političke promjene. Da li ima iko danas u Crnoj Gori ko ne vidi da je ovo, umjesto puta u demokratiju, ustvari put u mrak nacionalizma i velikodržavlja čiji je Leposavić samo jedan od advokata - navodi Vujović u saopćenju.\nKrivokapić i Abazović da se ograde od izjave\nUslijedila je i reakcija potpredsjdnika BS-a Jasmin Ćorović, koji je naveo da u toj stranci nisu iznenađeni izjavom Leposavića kako genocid u Srebrenici nije nedvosmisleno utvrđen i da je ministar pravde samo iskreno i otvoreno iznio svoj stav.\nĆorović smatra da je to ujedno je i stav Vlade u kojoj je Leposavić ministar.\n- Ako to nije stav Vlade, pozivamo premijera, vicepremijera i ministre u Vladi da se ograde od ovako retrogradne politike - rekao je Ćorović agenciji MINA.\nOn je kazao da su takvu Vladu formirali subjekti koji su genocid podržavali prije njegovog nastanka, u vremenu kada se on desio i sada nakon dvadeset i šest godina od dana kada je genocid izvršen.\n- Ideološka matrica koja je dovela do genocida i danas je veoma živa. Čak se ni u imenu mnogo nije promijenila. Nekada se to zvalo velikosrpska politika, danas je to politika Srpskog sveta. Nažalost, danas je ova ideologija zvanična državna politika Crne Gore - rekao je Ćorović.\nPrema njegovim riječima, Leposavić je otišao i korak dalje i doveo je u pitanje legitimitet evropskih institucija.\nĆorović je kazao da je Leposavić dao sebi za pravo da procjenjuje opravdanost postojanja Međunarodnog suda za ratne zločine u Hagu.\n- Ovakvim izjavama se nedvosmisleno narušavaju odnosi Crne Gore i Evrope. Ali, to i jeste cilj politike koju zagovara aktuelna vlast - rekao je Ćorović.\nOn je dodao dato nije jedini primjer gdje se uporno pokušavaju pokvariti dobri onosi koje je prethodna vlast izgradila sa evropskim partnerima - piše AntenaM.\nU nedjelju u Crnu Goru stiže 24.000 AstraZenecinih vakcina\n27.03.2021 u 10:00\nCrnogorski ministar ne negira, ali i ne priznaje genocid u Sebrenici\n26.03.2021 u 23:18\nCrna Gora Srebrenica Zdravko Krivokapić Dritan Abazović Ivan Vujović


Predstavnički dom Kongresa SAD formalizovao proceduru opoziva Trampa - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Predstavnički dom Kongresa SAD formalizovao proceduru opoziva Trampa\n0Piše: Beta 31. oktobra 2019. 20.11\nFoto: Beta/ AP Photo/Andrew Harnik)\nGlasanje je potvrdilo podelu u Predstavničkom domu između većine koju imaju demokrate i manjinskih republikanaca koji su se do sada protivili istrazi kao previše zatvorenom procesu u kojem im nije omogućeno da učestvuju na ravnopravnim osnovama, navodi Glas Amerike.\n„Preduzimamo ovaj korak kako bismo uklonili svaku sumnju u to da li Trampova administracija može da uskraćuje predavanje dokumenata, da sprečava svedočenja svedoka, da zanemaruje obavezujuće pozive ili da nastavlja da opstruiše Predstavnički dom“, navela je Pelosi u pismu upućenom demokratama.\nLider republikanske većine u Senatu Mič Mekonel rekao je da rezolucija „ni izbliza ne uspeva“ u pokušaju da se proces istrage učini fer i pravičnim.\n„Razumem da su se mnoge demokrate u Predstavničkom domu odlučile za opoziv pre mnogo godina, ali osnovne norme pravde neće ispariti samo zato što su se demokrate u Vašngtonu već odlučile“, kazao je Mekonel.\nUsvajanje rezolucije Tramp je prokomentarisao na Tviteru, ocenivši ga kao „najveći lov na veštice u američkoj istoriji“.\nOdbori Predstavničkog doma za obaveštajne poslove, spoljne poslove i nadzor imali su prilike da čuju svedočenja diplomata i drugih zvaničnika iza zatvorenih vrata, dok istražuju da li bi Tramp trebalo da bude opozvan, zbog toga što je od druge države – Ukrajine, tražio da „iskopa prljavštinu“ o njegovom političkom rivalu Džozefu Bajdenu, kako bi povećao svoje šanse na izborima 2020. godine.\nTramp je navodno izvesno vreme zadržavao gotovo 400 miliona dolara vredne vojne pomoći, preko potrebne Ukrajini, uslovljavajući predsednika te zemlje Volodimira Zelenskog da istraži da li je Bajden kao potpredsednik SAD prekinuo istragu ukrajinskog tužioca o gasnoj kompaniji „Burisma“ u čijem je Upravnom odboru bio njegov sin Hanter.\nAmerički kongres, Donald Tramp, Kongres SAD\nMekonel: Dok traje epidemija, nema mesta izgradnji nove zgrade FBI u Vašingtonu


Milo Đukanović u prvoj zvaničnoj poseti Kosovu - Medija centar\nMilo Đukanović u prvoj zvaničnoj poseti Kosovu\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović danas i sutra boravi u prvoj zvaničnoj poseti Kosovu. Crnogorskog predsednika na glavnom trgu u Prištini, uz najviše počasti dočekala je predsednica Kosova Vjosa Osmani. Nakon sastanka Osmani i Đukanović održali su konferenciju za medije na kojoj su kazali da su odnosi Crne Gore i Kosova odlični i istakli da ovu posetu vide kao “priliku za jačanje međusobnog poverenja i otvaranje novih prostora za unapređenje međudržavne saradnje“.\nVjosa Osmani zahvalila se Đukanoviću i Crnoj Gori, na kako je rekla, stalnoj podršci i kazala da je tokom satanka sa crnogorskim predsednikom razgovarala o daljoj saradnji.\n“Tokom današnjeg sastanka sa predsednikom Đukanovićem diskutovali smo o našoj nepokolebljivoj posvećenosti održivom miru i stabilnosti u našem regionu. O bitnosti napretka naše ekonomske saradnje i o našoj zajedničkoj budućnosti u evroatlanskim strukturama. Sa Crnom Gorom delimo saradnju u nizu oblasti, a posebno u turizmu. Ne smemo zaboraviti izuzetan doprinos koji je Crna Gora dala Kosovu 1999. godine, otvarajući put našim izbeglicama“, rekla je Osmanijeva.\nOsmanijeva je od predsednika Crne Gore zatražila podršku oko učlanjenja Kosova u Savet Evrope, kao i u druge međunarodne organizacije, ponavljajući da Kosovo, kako je kazala, što pre želi da postane članica NATO-a.\n“Za Kosovo je posebno bitno partnerstvo za mir kao prvi korak ka učlanjenu u NATO. Crna Gora je jesan primer kako je članstvo u NATO poslužilo samo jačanjubezbdnosti našeg regiona s toga bi se i na učlanenje Kosova u NATO trebalo gledati iz prizme doprinosa većoj stabilnosti i bezbednosti na čitavom Zapadnom balkanu”, kazala je Vjosa Osmani.\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović rekao je da su Crna Gora i Kosovo okrenuti istim strateškim ciljevima, a to su, prema njegovim rečima evropske integracije. Đukanović je rekao da Crna Gora podržava nastojanje Kosova za članstvo u Savetu Evrope.\n“Složili smo se da je najbolji mogući izbor sistem evropskih vrednosti članstva u EU i NATO. Smatramo da je vreme da se okončaju dileme kada je u pitanju politika proširenja širom Evrope. Mislim da je došlo vreme da Evropa ponovi svoju prvobitnu poruku, a poruka je da sve zemlje Zapadnog Balkana imaju svoje mesto u Evropskoj uniji“, rekao je Đukanović.\nPredsednik Crne Gore rekao je i da zvanična Podgorica prati dešavanja vezana za dijalog Beograda i Prištine, podržava ga i veruje da samo politički dijalog može da dovede do normalizacijae odnosa između Kosova i Srbije.\n“Pažljivo pratimo razvoj događaja na rešavanju ovog ključnog problema kojim se Kosovo bavi u ovom vremenu. To je problem normalizacije odnosa sa Srbijom. Ono što je logično, Crna Gora kao država koja je pokazala istrajnost pa i umjeće da političkim putem riješava otvorena pitanja sa susedima. Podržavamo dakle dijalog koji postoji između Prištine i Beograda i verujemo da jedino politički dijalog može dovesti do sveobuhvatnog i pravno-obavezujućeg sporazuma koji će obezbjediti da se Kosovo razvija na temeljima multietničke demokratije i da odnosi između Kosova i Srbije krenu putem obnove, povjerenja i putem dobrog razvoja”, kazao je Đukanović.\nNakon sastanka sa Vjosom Osmani, Đukanović se sastao i sa predsednikom Skupštine Gljaukom Konjufcom. Tokom drugog dana boravka na Kosovu predsednik Crne Gore će se sa sastati sa predstavnicima crnogorske zajednice na Kosovu, obići će bazu KFOR-a, održati predavanje na AAB koledžu i učestvovati na Biznis forumu u organizaciji počasnog konzula Crne Gore na Kosovu i zajedno sa Vjosom Osmani, govoriti i na manifestaciji „Dani Crnogoraca na Kosovu“ u organizaciji Udruženja Crnogoraca „Lovćen“.


iPhone 13 mini prototip se pojavio na fotografiji uživo - BIGportal.ba\niPhone 13 mini prototip se pojavio na fotografiji uživo\n23 Aprila, 2021 23 Aprila, 2021 0230\nProšle nedelje smo imali priliku da vidimo rendere iPhone 13 mini telefona, koji su pokazivali nešto drugačiji dizajn kamera sistema na poleđini. Najnovija fotografija, koja prikazuje iPhone 13 mini prototip uživo, potvrđuje da će telefon imati dijagonalno pozicionirane kamera senzore.\nPotrebno je istaći da se na fotografiji nalazi prototip uređaja, te da je Apple mesecima daleko od početka masovne proizvodnje iPhone 13 serije, tako da ovaj dizajn možda nije konačan. Ukoliko se kompanija iz Kupertina odluči za ovaj dizajn, on bi se mogao primeniti i na veći iPhone 13 model.\nTo potvrđuju i raniji CAD renderi, dok bi dva iPhone Pro modela trebalo da zadrže nepromenjen dizajn kamera (zbog toga što u modulu moraju da budu smeštene tri kamere i LiDAR senzor).\nRazlog promene dizajna modula sa kamerama na iPhone 13 mini (i verovatno standardnom iPhone 13 modelu) bi moglo biti to što Apple želi da implementira veći senzor za fotografisanje i snimanje videa.


Srpska donira vakcine FBiH - princip.news\nSrpska donira vakcine FBiH\nRepublički štab za vanredne situacije prihvatio je informaciju o donaciji vakcina protiv virusa korona Federaciji BiH, te je saglasan da se FBiH donira 15.200 doza vakcina Astra Zeneka.\nŠtab je na današnjoj telefonskoj sjednici prihvatio informaciju o donaciji vakcina protiv virusa korona za građane opština Bosansko Grahovo, Glamoč, Bosanski Petrovac i Drvar.\n“Republički štab za vanredne situacije saglasan je da se Domu zdravlja Drvar donira 2.000 doza vakcina protiv virusa korona proizvođača Astra Zeneka za vakcinaciju građana opština Bosansko Grahovo, Glamoč, Bosanski Petrovac i Drvar”, saopšteno je iz Biroa Vlade Srpske za odnose sa javnošću.\nNa sjednici je prihvaćena i informacija o donaciji vakcina protiv virusa korona Univerzitetu u Tuzli, te je Republički štab saglasan da se ovom univerzitetu donira 1.000 doza vakcina Astra zeneka.\nRepublički štab je donio i zaključke o raspodjeli ukupno 75.000 doza komponente jedan vakcine Sputljik. U saopštenju se navodi da je Štab upoznat sa informacijama o raspodjeli ovih 75.000 doza.\n“Ovim zaključcima zadužen je Institut za javno zdravstvo Republike Srpske da izvrši raspodjelu u skladu sa navedenim u informacijama. Takođe, zadužuje se Institut da prati potrebe zdravstvenih ustanova koje sprovode vakcinaciju za vakcinama protiv virusa korona, te da u skladu sa njima obavlja preraspodjelu isporuka doza vakcina zdravstvenim ustanovama koje sprovode vakcinaciju”, naglašava se u saopštenju.\nNa današnjoj sjednici je donesen zaključak o raspodjeli 25.000 doza komponente dva vakcine Sputnjik.\n“Republički štab za vanredne situacije upoznao se sa informacijom o raspodjeli 25.000 doza komponente dva vakcine Sputnjik. Zadužuje se Institut za javno zdravstvo da izvrši raspodjelu u skladu sa navedenim u informaciji”, ističe se u saopštenju.\nŠtab se upoznao sa informacijama o raspodjeli ukupno 290.000 doza vakcine proizvođača Sinofarm, te zadužio Institut za javno zdravstvo Republike Srpske da izvrši raspodjelu u skladu sa navedenim u informacijama.\nRepublički štab za vanredne situacije donio je danas zaključak o raspodjeli 93.600 doze vakcine proizvođača Fajzer.\n“Štab se upoznao sa informacijom o raspodjeli 93.600 doze vakcine proizvođača Fajzer, te zadužio Institut za javno zdravstvo Republike Srpske da izvrši raspodjelu u skladu sa navedenim u informaciji”, naglašava se u saopštenju.\nDoneseni su zaključci i o raspodjeli ukupno 64.190 doza vakcine proizvođača Astra Zeneka.\n“Republički štab za vanredne situacije se upoznao sa informacijama o raspodjeli vakcine proizvođača Astra Zeneka, te zadužio Institut da izvrši raspodjelu u skladu sa navedenim u informacijama”, navodi se u saopštenju.\nNajbolji odnosi i najveće razumijevanje\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da rukovodstvo Srbije danas ima najbolji odnos i najveće razumijevanje kada je riječ o Republici Srpskoj. “I mi treba da shvatamo njihovu međunarodnu poziciju. Savršeno dobro znaju da na ekonomskim projektima i pitanjima i saradnji sa nama ne smije da bude bilo kakve prepreke, niti to može […]\nRepublika Srpska danas se suočava sa najvećim pritiscima od 2009. i vremena propasti pokušaja nametanja reformi Ustava BiH posredstvom “Butmirskog paketa”, navedeno je u novom izvještaju o političkim pravima Srba u regionu za 2020/2021. godinu. Okolnosti govore u prilog tvrdnji da je stanje najsličnije vremenu prije 2006. godine, kada je sa mjesta visokog predstavnika UN […]


FBiH: U protekla 24 sata registrirano 19 slučajeva COVID-19, prijavljen jedan smrtni ishod - Federalno ministarstvo zdravstva: COVID19\nFBiH: U protekla 24 sata registrirano 19 slučajeva COVID-19, prijavljen jedan smrtni ishod\nObjavljeno: 07.07.2021 ; Ažurirano: 07.07.2021\nPrema podacima Zavoda za javno zdravstvo FBiH (ZZJZ FBiH), u Federaciji BiH u protekla 24 sata (do 12h) prijavljeni su rezultati testiranja 1.186 uzoraka, od kojih je 19 pozitivno na COVID-19. Novi slučajevi registrirani su u Unsko-sanskom, Hercegovačko-neretvanskom, Posavskom, Tuzlanskom i Kantonu Sarajevo.\nU Federaciji BiH do sada je testirano ukupno 724.673 uzorka, a COVID-19 je potvrđen kod 134.053 osobe.\nU protekla 24h, u Federaciji BiH prijavljen je jedan smrtni ishod, i to u Tuzlanskom kantonu. S današnjim danom, broj smrtnih ishoda na području Federacije BiH je 5.530.


Nema ekskurzije bez licence za vozača autobusa | Radio Luna\nNa ekskurzije, izlete i druga đačka putovanja ne može se ići ako vozači autobusa koji prevoze decu nemaju licencu, odnosno kvalifikacionu karticu, izričiti su i u Ministarstvu unutrašnjih poslova i u Ministarstvu saobraćaja.\nNakon što su u velikom broju škola i predškolskih ustanova prethodnih dana otkazane ekskurzije i izleti, Ministarstvo saobraćaja je saopštilo da je jedan od razloga to što vozači autobusa nisu imali kvalifikacione kartice, ali odgovornost prebacuju na prevoznike. Podsećaju da je Agencija za bezbednost saobraćaja počela da izdaje kvalifikacione kartice od 30. januara.\nNapominju da se prve ekskurzije u ovoj školskoj godini realizuju u oktobru, te da su prevoznici bili dužni da tokom čitave godine ispune uslove koje propisuju kako pravilnici iz oblasti osposobljavanja vozača, tako i kasnije donet Pravilnik o organizovanom prevozu dece.\n„Posedovanje kvalifikacione kartice za vozača je obaveza koja proističe iz Zakona o bezbednosti saobraćaja i lako je do nje doći, prostim podnošenjem zahteva u postupku koji ne traje duže od dvadesetak dana. Ta kartica se dobija na osnovu vozačke dozvole koju poseduje, bez prethodnog pohađanja obuke i polaganja ispita. Problem je sada nastao zbog činjenice da se Pravilnik o organizovanom prevozu dece sprovodi bez izuzetaka, jer prevoznici nisu pribavili neophodna dokumenta, što su bili obavezni još od januara“, navode iz Ministarstva saobraćaja.


Дачић разговарао са новоименованим амбасадором Норвешке у Србији | Socijalistička partija Srbije\nDačić razgovarao sa novoimenovanim ambasadorom Norveške u Srbiji Vesti\n2 decembra, 2019 u 16:43\nPrvi potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić primio je u kurtoaznu posetu novoimenovanog ambasadora Kraljevine Norveške Jorn Eugen Jelsta.\nMinistar Dačić je poželeo dobrodošlicu i uspešan mandat norveškom ambasadoru. Zahvalio je što Norveška, iako nije članica Evropske Unije, pruža konstantnu podršku procesu pristupanja Republike Srbije Evropskoj uniji, kao i procesu reformi koje se sprovode u našoj zemlji.\nU srdačnom razgovoru, konstatovano je da su odnosi dve zemlje dobri i imaju istorijsku tradiciju, ali da postoje brojne mogućnosti za daljim intenziviranjem svih vidova saradnje od obostranog interesa, naročito u ekonomskoj sferi.\nRazmenjena su i mišljenja o evropskim integracijama Srbije, pitanju Kosova i Metohije, situaciji u regionu i multilateralnoj saradnji.


Kroz rad sa mlađim kategorijama u Bogatiću pravićemo pogon za prvi tim – Podrinske\nu Bogatić, Sport\nMaja Perić, pomoćni trener ORK „Mačva“\nKada je krajem oktobra u jednoj takmičarskoj utakmici Bogatinaca kao pomoćni trener zamenila opravdano odsutnog Mitra Pavlovića i sa timom izborila pobedu, Maja Perić je dokazala da ima iskustvo i znanje da podjednako kvalitetno vodi i mušku, kao i žensku ekipu. Osim što radi kao profesor fizičkog vaspitanja u Osnovnoj školi „Nikolaj Velimirović“ i jedan je od koordinatora projekta „Rasti zdravo- sport u škole“, angažovana je i kao pomoćni trener ORK „Mačva“ Bogatić, koji ove godine debituje u Super ligi B.\n-U planu je da radim sa mlađim kategorijama u Bogatiću, ali sam inače uvek tu da pomognem u klubu, kao prijatelj, kad je Mitar odsutan, pošto imam licencu i za tu ligu. Seniori su ove godine izborili viši rang takmičenja, Super ligu B. To su odrasli momci, sa teritorije Bogatića, ali većinom bivši igrači „Metaloplastike“, šabačka deca. Ove godine su se pojačali, tako da ima i nekoliko igrača sa strane- kaže Perićeva.\nZa sada treniraju u hali u Sportskom centru „Protić“, a očekuje se da Bogatić u novembru dobije svoju halu, te da se takmičenja i treninzi presele tamo.\n-To su klubovi sa cele teritorije Srbije, pretendenti za ulazak u najviši rang takmičenja, Supreligu A. Ima mnogo dobrih i kvalitetnih timova i većinom su to ujednačene ekipe, tako da ne bih nikog posebno izdvajala- objašnjava pomoćni trener ORK „Mačva“, angažovana dve godine na toj funkciji.\nOsvrćući se na utakmicu četvrtog kola protiv „Sinđelića“, u kojoj je preuzela rukovođenje timom, ističe da nije razmišljala toliko o tome da li radi sa momcima ili devojkama, već se skoncentrisala samo na to da profesionalno uradi svoj posao.\n-To su kulturni, vaspitani momci i uzeli su u obzir da sam ja tu da zamenim Mitra, koji igrom slučaja nije mogao da prisustvuje zbog obaveza u školi. Pokazali su savesan odnos prema meni, klubu i njegovom rukovodstvu i lepo sam se osećala radeći sa njima. Jesmo ušli u egal završnicu i pobedili sa jednim golom razlike, ali nijednog trenutka nisam razmiljala da možemo da izgubimo ili da se nešto nepredviđeno ili neprijatno desi. Razmišljala sam pozitivno i tako je na kraju i bilo- podvlači Perićeva, kojoj iskustva u radu sa mladima ne manjka, budući da je zaposlena i kao profesor fizičkog vaspitanja u OŠ „Nikolaj Velimirović“, ali je i jedna od koordinatora projekta „Rasti zdravo- sport u škole“.\n-Naravno da mi je prethodno iskustvo predstavljalo olakšavajući faktor, jer, kao i u svakom poslu, tokom rada stičete rutinu i vremenom vam je sve lakše. Navikla sam da budem okružena decom dugi niz godina, tako da se nadam da će i to što radimo u Bogatiću dati rezultate. Čekamo da se hala završi i počne da radi punim kapacitetom, da se okupe deca, jer deca se, u krajnjem slučaju, ni po čemu ne razlikuju, samo se mi razlikujemo po pristupu i načinu rada- kaže i dodaje da različite situacije, grupe dece i uzrasne kategorije zahtevaju svoj pristup koji se određuje na osnovu prethodnog iskustva, te da su za ozbiljne rezultate potrebne godine rada, jer se nikakav uspeh ne postiže preko noći.\nU školi, kao profesor fizičkog vaspitanja, radi na pripremi takmičarskih ekipa, sa đacima od petog do osmog razreda. Ove godine predstoje kvalifikacije za Male olimpijske igre, sa ciljem da se obezbedi plasman na državno prvenstvo. Ideja je i da se u Bogatiću otpočne rad sa mlađim kategorijama, po ostvarivanju saradnje ORK „Mačva“ i tamošnjih škola, kako bi se odatle crpeo pogon za takmičarsku ekipu.\n-Postoje deca koja se u startu prepoznaju, talentovana su za sport, ali preporuka je da do trećeg razreda ne postoji rana specijalizacija dece u sportu, već da se bave samo sportskom aktivnošću, da učestvuju u školici sporta, imaju širok dijapazon sportova, prođu kroz sve elementarne igre, poligone spretnosti, a tek kasnije se opredeljuju za konkretan sport. Obično se roditelji konsultuju sa nama i traže preporuku za šta je njihovo dete talentovano. Važno je da što više dece uključimo u sport i to treba da nam bude prioritet. Njima je veoma bitno da postoji disciplina, da deca nešto nauče, a školica sporta je pravo mesto i prilika za to. Neki roditelji ne shvataju da to nije mesto isključivo za talentovanu, već za svu decu, da bi se bavila fizičkom aktivnošću, normalno rasla i razvijala se- navodi ona.\nKada je reč o ORK „Mačva“ Bogatić, prioritet u narednom periodu je da se uključi što više dece, a sve kreće iz škole, od mlađih kategorija, odakle se stvara pogon za prvi tim. U narednih mesec dana, kada počne sa radom sportska hala, očekuje se i početak realizacije programa rada sa mlađim kategorijama. Budući da je ekipi ovo prva godina u višem rangu takmičenja, te su brojni konkurentski klubovi još uvek nepoznanica igračima, cilj je sredina tabele Super B lige, a ako nastave u ovom ritmu, te ambicije će iz godine u godinu rasti.


Dva hrvatska kanadera gase požare u BiH\nTanjug 8. avgusta 2021. 20:32\nZAGREB – Dva kanadera iz sastava Protivpožarnih snaga Hrvatske upućena su danas da pomognu u gašenju požara na području kod Buškog Blata u blizini Tomislavgrada u BiH, uz granicu s Hrvatskom, saopštilo je hrvatsko Ministarstvo odbrane.\nKanaderi Hrvatskog ratnog vazduhoplovstva upućeni su na mesto na kojem je izbio požar na području Tomislavgrada zbog ugrožavanja kuća i imovine na tom području, prenosi Hina.\nPomoć je upućena na osnovu naredbe ministra odbrane o upotrebi Oružanih snaga RH radi pružanja humanitarne pomoći u gašenju požara u BiH, u dogovoru sa predsednikom vlade Andrejom Plenkovićem, navode iz Ministarstva odbrane.\n„Uputili smo dva kanadera u BiH kako bismo pomogli našim prijateljima i susedima koji se bore s požarima već nekoliko dana. Verujem da će naši avioni pomoći da se zaštite kuće i imovina stanovnika tog područja“, poručio je ministar odbrane Mario Banožić.


Obradović: Znam da nisam isti kao u Partizanu\nLevi bek Saragose i naše fudbalske reprezentacije Ivan Obradović priznao je da mu nije lako da se privikne na život i rad van Srbije.\nRonaldova lopta letela brzinom od 105 km/h u gol Saragose /video/\nFudbaler Reala Kristijano Ronaldo postigao je gol iz slobodnog udarca protiv Saragose (1:3) a lopta je letela neverovatnom brzinom od 105 kilometara na čas.\nIvan Obradović traži pomoć od Marijane Kovačević\nFudbalski reprezentativac Srbije Ivan Obradović povredio se u meču u kome je Saragosa stigla do boda protiv Hetafea (1:1), pa će po svoj prilici pomoć potražiti u Beogradu kod isceliteljke Marijane Kovačević.\nPovreda Obradovića u remiju Saragose\nFudbalski reprezentativac Srbije Ivan Obradović našao se u startnoj postavi Saragose u prvenstvenom meču sa Hetafeom (1:1) ali je već posle 22 minuta morao da napusti teren zbog povrede.\nHavijer Agire novi trener Saragose\nUprava Saragosa postigla je dogovor sa bivšim trenerom Meksika Havijerom Agireom da nasledi na klupi Aurelija Gaja.\nEkipu Reala iz Madrida delilo je samo devet minuta od preuzimanja liderske pozicije u španskoj Primeri, ali trijumf nad Tenerifama od 5:1 nije bio dovoljan s obzirom na to da je Leo Mesi doneo Barseloni pobedu u utakmici protiv Malage, iako su gosti u 81. minutu došli do izjednačenja - 2:1.\nForlan i Simao za prvi poraz Barse!\nFudbaleri Atletika iz Madrida savladali su ekipu Barselone rezultatom 2:1 u poslednjoj utakici današnjeg programa 22. kola španske Primere čime su najveću uslugu učinili gradskim rivalima iz ekipe Reala.


Citroen planira električni C4 - Auto Republika\nRukovodioci francuske marke najavljuju velike promene za novu iteraciju modela C4.\nHedžbek će pored konvencionalnih pogonskih sklopova imati u ponudi i potpuno električno izdanje. Pomalo iznenađujuće novi C4 neće biti postavljen na EMP2 platformu kao bratski Peugeot 308, već će koristiti CMP arhitekturu na kojoj su bazirani manji Peugeot 208 i Opel Corsa.\nCitroen najavljuje da će nadolazeći hedžbek u potpunosti prodrmati C segment u Evropi. Francuski proizvođač obećava automobil koji će drastično promeniti izgled u odnosu na prethodnu generaciju. Šta više, autentičan dizajn trebalo bi da bude jedan od aduta za novi C4 u nemilosrdnoj borbi u izuzetno kompetitivnoj klasi automobila.\nMada čitava PSA grupacija juriša ka elektrifikaciji, Citroen je poslednji brend u okviru grupe koji će ponuditi električne modele. Razlog je „mladost“ u okviru portfolija te marke. Primera radi modeli C3 i C3 Aircross stigli su na tržište 2016. i 2017. godine i koriste staru PF1 platformu koja nije predviđena za elektrifikaciju. Očekuje se da navedeni automobili dobiju hibridne varijante na sledećem zakazanom „kozmetičkom tretmanu“ odnosno restilizaciji.\ntags: citroen citroen c4 hedžbek PSA\nprevious Chevrolet Malibu ostaje u proizvodnji do 2024. godine\nnext Žestoki BMW M2 CS debituje naredne godine


Ponovno suđenje Mubaraku i sinovima?\nBivši egipatski predsednik Hosni Mubarak za vreme saslušanja u sudu\nSudski izvori ističu da bi Mubarak, koji trenutno služi trogodišnju kaznu u vojnoj bolnici, mogao da bude oslobođen.\nEgipatski apelacioni sud saopštio je da će bivšem predsedniku Hosniju Mobaraku i dvojici njegovih sinova biti ponovo suđeno pod optužbom za proneveru. Ovim potezom suda u Kairu ukida se jedina preostala presuda protiv Mubaraka.\nSudski izvori ističu da bi Mubarak, koji trenutno služi trogodišnju kaznu u vojnoj bolnici, mogao da bude oslobođen. Međutim, neimenovani egipatski funkcioner naveo je za državnu novinsku agenciju MENA da se to neće desiti dok sudski organi ne nalože njegovo puštanje na slobodu.\nBivši egipatski predsednik i njegova dva sina su prošlog maja proglašeni krivim za proneveru oko 17 miliona dolara, iz fondova namenjenih za renoviranje predsedničkih palata. Mubarakovi sinovi, Ala i Gamal, osuđeni su na po četiri godine zatvora.


BERLIN – Uticaj aktuelnog lokdauna Njemačke na ekonomiju nije toliko oštar, a Berlin će iskoristiti svoju fiskalnu municiju, koja je adekvatna, da pruži podršku tamo gdje je ona potrebna, izjavio je danas ministar finansija Olaf Šolc.\nBerlin predviđa oporavak privrednog rasta Njemačke od 4,4 posto ove godine, nakon procjenjenog pada od 5,5 odsto u 2020, a neki prognostičari smatraju tu projekciju optimističnim budući da je zemlja ponovo u blokadi, prenosi Rojters.\nDodaje da je, primjera radi, njemački institut IFO u decembru smanjio prognozu rasta za 2021.godinu na 4,2 odsto sa ranijih 5,1 posto.\nNjemačka je prošlog juna donijela paket podsticajnih mjera vrijedan 130 milijardi evra, koji je najvažniji dio fiskalnog odgovora zemlje na kovid-19 i jedan od najobimnijih među zapadnim državama.\nSamo dodatna državna potrošnja Njemačke čini 8,3 posto ukupne ekonomske proizvodnje, prema procjeni evropske tink-tenk organizacije Brugel.\nPotreba za pružanjem pomoći privredi i građanima u uslovima pandemije primorala je Berlin da suspenduje ustavna ograničenja koja se odnose na budžetski deficit, i uticala da zaduživanje države uzleti na rekordan nivo, kakav nije viđen još od Drugog svjetskog rata\nNovo zaduživanje vlade tokom prošle godine kao i ono koje je planirano za 2021. procjenjuje se na preko 300 milijardi evra.


M. D. 13. novembra 2016. 21:00\nU Srbiji ima svega tri ili četiri tesara koji su prošli kroz regularno školovanje, ili samo desetak armirača. U građevinarstvu pretežno rade dekorateri zidnih površina, odnosno moleri, keramičari i eventualno rukovaoci građevinske mehanizacije, dok se čitav niz građevinskih zanimanja potrebnih građevinarstvu izgubio.\n„U građevinskim firmama je mnogo priučenih radnika, zato imaju mnogo problema, kako onih stručne prirode, tako i problema sa povredama na gradilištu. Ni u jednom slučaju u takvim nesrećama nije učestvovao radnik koji je završio formalni sistem obrazovanja, nego su to obično bili priučeni radnici”, rekao je Banović.\nOn je istakao da su poslovi građevinske struke složeni zanati koji se ne mogu savladati za mesec dana, kao što mnogi misle. „Razumemo građevinske firme koje u nedostatku kadrova zapošljavaju priučene radnike, ali je to dovelo i do toga da smo došli u situaciju da je malo domaćih preduzimača koji mogu da učestvuju na međunarodnim tenderima jer teško mogu da odgovore zahtevima za kadrovsku strukturu i opremu”, kaže Banović.\n„Pripremamo plan upisa za narednu školsku godinu, i imamo problem, jer možemo da planiramo svega tri ili četiri odeljenja građevinske struke i zato pokušavamo od građevinske operative da čujemo šta će njima biti potrebno u narednih nekoliko godina. Trenutno je teško planirati šta će biti potrebno za pet ili šest godina kada naši đaci završe školovanje”, kaže Planić.\n( Aleksandra Isakov, Politika)


Najavljeni sastanak ministra trgovine Srbije Rasima Ljajića i makedonskog ministra poljoprivrede Ljupča Nikolovskog, zbog vancarinskih barijera na izvoz brašna iz Srbije, otkazan je, jer nema dogovora o povlačenju tih mera.\n“Dogovora još nema”, kaže ministar Rasim Ljajić, koji je zbog toga odložio put u Skoplje. Ako se uskoro ne postigne, izvoz brašna iz Srbije na treće izvozno tržište može biti doveden u pitanje. To je između 30 i 40 hiljada tona brašna godišnje. Mlinari procenjuju štetu od 200.000 evra mesečno zbog mera Makedonije.\n"Jedno su objašnjenja, ali iskreno ja mislim da se radi o tom jakom mlinarskom lobiju u Makedoniji, koji svake godine uspe da isposluje neku od vancarinskih barijera da bi zaštitile svoje ekonomske interese", kaže za N1 ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić.\nPo novoj proceduri, brašno se iz Srbije šalje bez markica, u Makedoniji se skladišti do fitosanitarnog pregleda, a tek onda ide trebovanje kontrolnih markica koje se ističu na proizvode. Cela procedura podrazumeva i raspakivanje vreća, te dugo traje. Osim mlinarskog lobija iz Makedonije, resorni ministar razlog za nove barijere vidi i u sprečavanju sive ekonomije. Zato je u Skoplje poslao predlog sporazuma koji bi trebalo dugoročno da reši probleme.\n"Da paralelno sa tim radimo zajedno na smanjenju šverca kojeg ima, jer naše markice vrlo često završe i na Kosovu, pa se onda te markice lepe na brašno koje je proizvedeno na Kosovu i izvozi u Makedoniju. Ima naravno i nemarkiranog brašna, sve su to činjenice koje mi uvažavamo, ali ovo nije način da se kažnjavaju oni pošteni izvoznici koji rade po zakonima i našim i makedonskim", dodaje Ljajić.\nZa poslednjih osam godina Makedonija je na 13 različitih načina sprečavala uvoz brašna iz Srbije, a iz Ministarstva poljoprivrede poručuju da će učiniti sve da se reši problem.\nA kolika bi šteta mogla da bude svedoče podaci da je prošle godine u Makedoniju izvezeno brašna u vrednosti od oko 10 miliona evra, što je četvrtina ukupnog izvoza brašna u zemlje sa kojima Srbija trguje.\nMakedonski premijer: Traži se rešenje za spor sa Srbijom oko brašna


Pilot projekat iz oblasti poljoprivrede u sedam opština\nUz pomoć Kancelarije za vezu Evopske komisije u opštini Suva Reka će se uskoro započeti sa pilot projektom iz oblasti poljoprivrede.\nU saopštenju dostavljenom KIM radiju kaže se da će u Suvoj Reci sutra biti potpisan Memorandum o razumevanju između Kancelarije za vezu Evropske komisije i Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i ruralnog razvoja i Ministarstva životne sredine i prostornog planiranja. Ovaj memorandum će potpisati i predstavnici sedam opština, što će omogućiti nastavak realizacije projekta “Dalja podrška korišćenju poljoprivrednog zemljišta’, koji finansira Evropska unija. “Cilj projekta je doprinos povećanju produktivnosti i optimalno korišćenje poljoprivrednog zemljišta kroz pomoć u vidu poljoprivredne reforme i pravog prostornog planiranja’, navodi se u dostavljenom saopštenju. U ovaj pilot projekat su još uključene i opštine Peć, Istok, Kačanik, Gračanica, Priština i Kosovska Vitina.


Onirično putovanje “vrelog Eneje” - Fedon\nPostojanje većeg broja prevoda jednog istog dela u razvijenim kulturama nije nikakva retkost, iz prostog razloga što se nijedan prevod ne može smatrati konačnim.\nStiče se utisak da poslednjih godina, uz poneki izuzetak, stvari u srpskom prevodilaštvu sa klasičnog grčkog i latinskog jezika ne stoje najbolje. Kad se i pojave, prevodi neretko nailaze na muk stručne javnosti te izostanak kritičke recepcije, usled čega ostaju nevrednovani, ako ne i neprimećeni. Stoga je svaki nov prevod, pogotovo kad je reč o kapitalnim delima, postignuće kome se treba radovati i posvetiti mu dostojnu pažnju.\nEneida, spev najvećeg rimskog epičara Publija Vergilija Marona (70-19. godine stare ere), fundamentalno delo rimske i evropske književnosti sve donedavno nije bilo u dovoljnoj meri pristupačno srpskoj čitalačkoj publici. Eneidu je početkom 20. veka, bez većeg odjeka u kasnijem čitalaštvu, prozno preveo Nikola Vulić, da bi je potom, tek šezdesetih godina istog stoleća, prepevao Mladen Atanasijević. U njegovom znatno dostupnijem, ali i mnogo osporavanom prevodu dvanaestercem izostavljen je značajan deo originala. (Dodajmo da su nam u „ona vremena“ bili dostupni i hrvatski prepevi Tome Maretića i Bratoljuba Klaića, prvi i sam zastareo, drugi kritikovan zbog nametanja rime Vergilijevom heksametru.) U Crnoj Gori je pre nekoliko godina izašao i prepev Marka Višića, koji je u mnogo čemu problematičan. Sada se Vergilije na velika vrata, onako kako jedino i zaslužuje, vra’a na našu književnu scenu. Ove jeseni, u izdanju beogradske izdavačke kuće Fedon u prevodu Marjance Pakiž, ponovo je objavljena pripovest o lutanjima i borbama trojanskog junaka Eneje, koji, vođen voljonm bogova, stiže u Italiju i tu osniva novu naciju kao zametak buduće rimske države.\nIzlazak Eneide u novom jezičkom ruhu kulturni je događaj od izuzetnog značaja, što je uvideo i žiri Udruženja književnih prevodilaca Srbije dodelivši Marjanci Pakiž nagradu „Miloš N. Đurić“ za najbolji prevod na srpski jezik za 2014. godinu u kategoriji pezije. Prevodilac je imao težak zadatak da malo manje od deset hiljada stihova ispisanih u daktilskom heksametru pretoci u savremeni srpski idiom u kojem će doći do izražaja dve temeljne i donekle protivrečne odlike Vergilijevog speva: s jedne strane, vanvremena uzvišenost homerskog i arhajskog rimskog epa, a sa druge, lirska subjektivnost, senzualnost i mnoštvo tananih aluzija na Vergilijevu rimsku svakodnevicu.\nPrečesto istican kao Avgustov dvorski pesnik čija je Eneida ovome imala da posluži kao propagandno sredstvo u imperijalnom programu kulturne obnove, Vergilije je iznenađujuće višeslojan, na mahove čak subverzivan stvaralac koji svoje misli i gledišta često majstorski prikriva pod velom metafora, opisa i dvosmislenih zapažanja. Ta polivalentnost, „otvorena forma epa“, kako to prevodilac naziva, iziskuje pažljivije čitanje mnogih epizoda, poput Enejinog silaska u donji svet ili njegovih bitaka sa starosedeocima. Tu se otvara prostor za nova, netradicionalna tumačenja: u Vergilijevom opisu junakove posete podzenlju koja se može shvatiti i kao san opažamo pesnikov zagonetan diskretan otklon od doslovnosti, dok u njegovom oklevanju da započne opis borbi i u načinu na koji to čini slutimo plemenitu dušu koja se grozila rata i nasilja i koja kao takva nije mogla biti najpodesniji panegiričar rimske ratničke istorije. Pažljivijim čitanjem stičemo i utisak da pesnikov patriotizam nije bio političke prirode, da je bio čak antipolitički u onoj meri u kojoj je politika značila nasilje i bol; kroz mnogobrojne opise prirode, kroz fino nijansiranje duševnih stanja poput patnje ostavljene Didone provejava Vergilijev tragički doživljaj sveta, njegova bezmalo neograničena snaga empatije i vizualizacije. Maestralnom pesničkom veštinom on gradi čitav jedan svet živih slika, zvukova, sinestetičkih utisaka, prostornih i vremenskih planova koje s lakoćom prepliće i raspliće.\nPrepev Narjance Pakiž odgovorio je takvim izazovima onoliko dobro koliko to jedan prevod uopšte može, najzad obezbedivši srpskoj kulturi savremenu, referentnu verziju Eneide. Čuvajući značenja reči i rečeničnih obrta, ali i opšti ton izvornika, on vešto balansira između Scile doslovnog prevođenja koje se ropski drži forme (što je osnovni problem Višićevog prevoda) i Haribde preslobodnog tumačenja u kojem prevodilac zaklanja samog pisca. Heksametrom koji se zasniva na poziciji akcenta u reči (a ne dužini slogova, kao što je slučaj u antičkoj metrici), sintezom svečanog, arhaičnog epskog tona sa izbrušenim, melodičnim, jasno razumljivim savremenim jezikom Pakiževa stvara organsku celinu koja čitaocu verno prenosi prizore i zvuke originala, a ublažava otpor kakav se neretko javlja pri čitanju vremenski i duhovno veoma udaljenih dela klasične antike. Najzad, što je možda i najvažnije, prevodilac se u senzibilitetu i empatiji pokazuje pesnikovim uzornim sledbenikom, postojano prateći onu neuhvatljivu nit koju bismo mogli nazvati duhom izvornika.\nVrednost ovog prevoda ne ogleda se samo u jeziku već i u perspektivi i pitanjima koje otvara, u novom čitanju koje nudi i na koje navodi mnogobrojnim korisnim napomenama uz tekst i kratkom, ali važnom uvodnom studijom. U pozadini tih pratećih tekstova stoji relevantna naučna produkcija koja, međutim, nijednog trenutka ne opterećuje čitaoca. Potpomognut svime time, ali i mapom junakovih lutanja Mediteranom, koju sadrži ovo Fedonovo izdanje, čitalac je spremanda se uz Vergilijevog „vrlog Eneju“ (Pius Aenaes) otisne na njegovo onirično putovanje ispunjeno nebrojanim iskušenjima i ponekim trenutkom radosti i zadovoljstva.


Spajić predstavio "Maršalov plan" za Crnu Goru\nTanjug 28. septembra 2021. 15:36\nPODGORICA – U državnom trezoru Crne Gore se na kraju septembra nalazi oko 600 miliona evra, saopštio je crnogorski ministar finansija i socijalnog staranja Milojko Spajić, dodajući da su na dan imenovaja nove vlade krajem prošle godine u trezoru zatekli oko 120 miliona evra.\nOn je na današnjoj konferenciji za medije izneo „Maršalov plan“ za Crnu Goru koji, između ostalog, predviđa minimalnu zaradu od 450 evra i povećanje svih zarada u državi za otprilike 17 odsto, prenosi portal CdM.\nPrema njegovim rečima, stopa ekonomskog rasta biće 13 posto, što je iznad nivoa projektovanog budžetom.\nTakođe je saopštio da prihod od turističke sezone iznosi 700 miliona evra.\nPrezentovani plan predviđa uvođenje neoporezivog dela zarade na 700 evra bruto zarade, kao i progresivno oporezivanje zarada.\nU okviru reforme poreskog sistema planira se povećanje stope poreza na dividendu, kao i uvođenje posebnog poreza na podizanje gotovine za pravna lica.\nSpajić je najavio i olakšice za preduzetnike i mikro preduzeća, uvođenje progresivnog oporezivanja dobiti pravnih lica.\nSve ove mere će, kako je rekao, biti deo predloga budžeta za narednu godinu, koji će Skupštini biti dostavljen do 15. novembra.


J. Pešićć | 05. okt 2018.\n„Ti mediji nisu registrovali u APR-u dodatne podatke koje je propisao novi Zakon, a nisu bili propisani prethodnim“, rečeno je UNS-u u APR-u.\nPodsetimo, do 2015. godine postojao je Registar javnih glasila, koji je vodio APR.\nNakon donošenja novog Zakona o javnom informisanju i medijima 2014. godine, ovaj Registar je ugašen.\nMediji koji su bili upisani u Registar javnih glasila trebalo je da se preregistruju u Registar medija, kako bi između ostalog, mogli sa se prijave na konkurse za medije.\nPodsetimo, kako se navodi u Zakonu, pravo učešća na konkursu za sufinansiranje medijskih projekata imaju izdavači medija koji su upisani u Registar medija.\nAgencija za privredne registre Zakon o javnom informisanju i medijima\n← Koja je prava mera medija\nNDNV i Forum ZFD organizuju seriju tribina pod nazivom Srbija posle Vučića →


Više od 200 ex YU kanala po ceni „Espresso“ kafe!\nNova izdanja Color Press grupe – potražite na kioscima širom Evrope!\nJelena Karleuša: Budi sirena i pravi talase\nIndira Levak Uskrs proslavila sa suprugom u Fažani\nDragana Mirković proslava Uskrsa u krugu porodice\nSeverina zamišljena, prisećajući se Pape čestitala Uskrs iz Splita\nToni Cetinski Uskrs čestitao iz Opatije\nNina Badrić Uskrs provela na Hvaru\nPetar Grašo poželeo miran i radostan Uskrs\nEMILIJA U CENTRU PAŽNJE: Željko Mitrović upriličio proslavu rođendana majke Miladije (FOTO)\n21.11.2018 - 19:02 0\nGO4TV članica Telekom Srbija grupe vam omogućava da u svakom trenutku gledate više od 200 omiljenih kanala sa Balkana uz sliku vrhunskog kvaliteta. Kupite Single, Double ili Max paket po trenutno važećoj promociji “Gledaj 12 meseci, a plati samo 6“ ili „Gledaj dve, a plati samo godinu dana“ i uštedećete duplo više. Svi paketi pored najgledanijih kanala sadrže i kanale za odrasle, ali i radio stanice sa teritorije nekadašnje Jugoslavije.\nOno što GO4TV izdvaja od drugih jeste jedinstvena ponuda velikog broja domaćih TV kanala od kojih mnogi predstavljaju neprocenjivu istorijsku, kulturnu i duhovnu baštinu naših naroda.\nEkskluzivno, uz aplikaciju GO4TV uživajte u specijalizovanim RTS-ovim kanalima koji predstavljaju jednu od najvećih riznica evropske televizijske arhive koje emituju televizijske drame, domaće serije i najbolje pozorišne predstave. Takođe, u sklopu specijalizovanih kanala uživaćete u emisijama iz različitih oblasti nauke, umetnosti i kulture, ali ćete se podsetiti i prirodnih lepota Balkana i zapevati uz izvornu, narodnu i starogradsku muziku i koncerte naših najvećih zvezda.\nUz GO4TV uživajte i u najkvalitetnijem sportskom sadržaju uz Arenu Sport. Direktni prenosi domaće lige, analize sportskih događaja i rezultata, sportske vesti iz minuta u minut i još mnogo toga obradovaće svakog zaljubljenika u sport.\nImamo prava na emitovanje i RTL kanala iz Hrvatske koji nude obilje najpopularnijih formata, omiljenih zabavnih i edukativnih emisija, hrvatskih premijera i nagrađivanih serijala. Našu široku ponudu obuhvataju i TV kanali iz Republike Srpske i Federacije, pa od ranih jutarnjih, do kasnih večernjih sati, možete uživati uz BN, Hayat i ostale najgledanije televizije sa ovih prostora.\nBez ugovorne obaveze sami izaberite na koji period ćete koristiti uslugu. Paketi su pravljeni za različite potrebe naših korisnika. Vaše je samo da izaberete ono što Vama i Vašoj porodici najviše odgovara i da uživate. U slučaju da ste nešto propustili, ne brinite, jer uz GO4TV možete da vraćate već emitovane emisije i do 7 dana unazad.\nPonuda važi za sve naše ljude koji žive na teritoriji EU (osim Slovenije i Hrvatske), Švajcarske, Amerike i Kanade. Posetite naš portal: https://tv.go4yu.com/sr ili se javite našem ovlašćenom partneru koji posluje na teritoriji gde živite i uverite se da je sve što volite da gledate sada na jednom mestu – GO4TV!\nPrethodna vestEKSKLUZIVNO Svet Plus: Bombastičan povratak Slađe Alegro na scenu uz Adila (foto + vdeo)\nSledeća vest Milena Ćeranić svojim vrcavim nastupom osvojila simpatije u klubu „Calypso“ (foto + video)\nBusiness Time Ekskluzivno SVET Plus: Pulmolog dr Miloš Petrović odgovara na pitanja o koroni!\nBusiness Time Designer Outlet Semendria: spektakularna sniženja na brendiranu garderobu i cipele (foto + video)\nBusiness Time Alexander Dimmi: Uspeh je njegovo drugo ime, krenuo od nule pa stvorio imperiju!\nKupite novi broj!


PCVesti - Ponovo ukradeni telefonski kablovi\nTek što je krajem prošle nedelje otklonjen kvar zbog krađe podzemnih kablova u bulevaru Arsenija Čarnojevića, nepoznati lopovi su preko vikenda prekinuli telefonske veze u ulici Milutina Milankovića, zbog čega je bez telefona ostalo oko dve hiljade stanova u Novom Beogradu.\nPeti put u poslednje dve nedelje, nepoznati lopovi ukrali su podzemne telefonske kablove preduzeća Telekoma Srbije. Na uglu ulica Milutina Milankovića i Omladinskih brigada, nepoznati lopovi provalili su šaht i presekli kablove.\n“Napadi na infrastrukturu Telekoma su sve učestaliji i mi od nadležnih institucija zahtevamo da krađu kablova tretiraju kao teže krivično delo. Naše ekipe su radile na otklanjanju kvara koji se desio usled krađe, a u istom trenutku, lopovi su prekinuli kablove na drugom mestu.”, rekla je Milica Amidžić iz Telekoma Srbije.\nU protekle dve nedelje, zbog požara i krađe kablova, bez telefonskog signala ostalo je više od 25.000 korisnika sa područja Senjaka, Žarkova, Kanarevog Brda, Miljakovca i Novog Beograda.\n|Search:Find More About Ponovo ukradeni telefonski kablovi|


U “korona decembru” izvoz skočio za 37 miliona KM – ASinfo Portal\n23.01.2021. / 9:22\nBANJALUKA – Izvoz Srpske je u proteklom mjesecu bio veći za oko 37 miliona KM u odnosu na isti period 2019. godine, kada privreda nije trpjela snažan udarac izazvan virusom korona.\nPotpredsjednik Unije udruženja poslodavaca Republike Srpske Dejan Mijić kaže da se pozitivni pokazatelji u Srpskoj u narednom periodu očekuju u svim granama.\n“Prerađivačka industrija je u zadnjem kvartalu 2020. doživjela pad, ali je došlo do oporavka u decembru. Mi očekujemo da bi to vrlo brzo trebalo da se vrati u normalu”, naveo je Mijić.\nTagovi: izvozsrpskavitus korona


EYOWF „Liberec 2011“\nNa 10. Zimskom Evropskom Olimpijskom Festivalu Mladih, danas je na programu bio slalom u muškoj konkurenciji. Naš takmičar Tarik Hadžić završio je današnju trku na 44. mjestu, u konkurenciji 101 takmičara. Pobjednik slaloma je reprezentativac Norveške Henrik Kristoffersen, na drugom mjestu je Antony Bonvin iz Švajcarske dok je bronzanu medalju…\nTrećeg dana takmičenja na 10. Zimskom Evropskom Olimpijskom Festivalu Mladih, na programu je bio slalom u ženskoj konkurenciji. Od naših takmičarki Milena Radojičić je završila takmičenje na 49. mjestu a Ivana Bulatović je pala u drugoj vožnji. Treća naša takmičarka, Elzana Kurtagić, zbog povrede nije nastupila na današnjoj trci. Pobjednica…\nDelegacija Džudo saveza u radnoj posjeti COK-u\nDelegacija Džudo saveza Crne Gore, koju su činili džudista Srdjan Mrvaljević, selektor Rajko Mrvaljević i trener Miomir Mrvaljević, boravila je danas u radnoj posjeti Crnogorskom olimpijskom komitetu. Pobjedom na Svjetskom kupu, savladavši šest rivala iz zemalja koje su tradicionalno uspješne u džudo sportu, Srdjan Mrvaljević je postigao najveći lični rezultat,…\nI drugi takmičarski dan na 10. Zimskom Evropskom Olimpijskom Festivalu Mladih, nije bio uspješan za naše mlade reprezentativce u alpskom skijanju. U današnjem veleslalomu za muškarce nastupio je Tarik Hadžić koji je pao u prvoj trci i tako svoj nastup u ovoj disciplini završio bez plasmana. Pobjednik veleslaloma je Henrik…\nPočela takmičenja na 10. Zimskom Evropskom Olimpijskom Festivalu Mladih\nDanas su u Liberecu počela takmičenja na 10. Zimskom Evropskom Olimpijskom Festivalu Mladih. Prvog takmičarskog dana ove manifestacije na stazu su izašle cnogorske predstavnice u alpskom skijanju, Ivana Bulatović, Milena Radojičić i Elzana Kurtagić, koje su nastupile u veleslalomu. Ivana Bulatović je takmičenje završila na 59. mjestu, dok druge dvije…


Asocijacija onlajn medija (AOM) organizuje 27. aprila razgovore o onlajn medijskoj sceni Srbije.\nKako navode iz AOM-a, u petak, 27. aprila, u Media i reform centru Niš predstaviće rezultate istraživanja koje daje uvid u onlajn medijsku scenu Srbije, a zatim, u saradnji sa SHARE fondacijom, biće održana radionica o bezbednosti medija i novinara u internet okruženju.\nZainteresovani svoje učešće mogu potvrditi na mail andjela@mirc.rs najkasnije do srede, 25. aprila. Organizatori su u mogućnosti da kolegama koji dolaze van Niša refundiraju putne troškove.\nOdržavanje događaja podržali su Misija OEBS u Srbiji i Fondacija za otvoreno društvo.\nAOM Bezbednost novinara Onlajn mediji\n← Srbi.hr – novi portal za informisanje Srba u Hrvatskoj\nNovinarke menjaju pristup pričama zbog rizika od napada →


Stefanović: Blaćenje Đilasa bez osnova u kontrolisanim medijima je fašizam | Insajder\nOn je u pisanoj izjavi naveo da je "fašizam blaćenje bez osnova u kontrolisanim medijima".\nStefanović je od ministra unutrašnjih poslova zatražio da pokuša da reši nerasvetljena ubistva i opštu nesigurnost, da nađe ko je rušio u Hercegovačkoj ulici i da odgovara zbog sumnjive kupovine automobila MUP-u.\nČlan Predsedništva vladajuće Srpske napredne stranke (SNS) Nebojša Stefanović koji je i ministar policije danas je izneo niz kritika na račun Dragana Đilasa optužujući ga da je sa "svojim partijskim drugovima ostavio ljude na ulici, razorio fabrike i desetine hiljada mladih oterao u inostranstvo".\nStefanović je izrazio uverenje da se uprkos tome što Đilas nastavlja da laže Beograđane, vreme njegove vladavine nikada neće vratiti.\nOn je ocenio i da je Đilas istinski tvorac nove vrste cenzure koja je tada postojala u našoj zemlji, o čemu su svedočili mnogi novinari i urednici iz tog perioda, naveo je.