Princeza Katarina Oksenberg i njen suprug Kasper van Din nosioci su filmskog projekta “Royal Exile”, istorijske drame sa elementima političkog trilera zasnovane na životu i tragičnoj sudbini kraljevskog namesnika kneza Pavla od Jugoslavije. Film će biti posvećen periodu u kome je Knez upravljao Kraljevinom Jugoslavijom (1934-1941), kao i događajima koji su prethodili potpisivanju Trojnog pakta, državnom udaru od 27. marta 1941. godine i dugogodišnjem progonstvu kneza Pavla i njegove porodice. Ovo delo će gledaocima pružiti priliku da zavire u intimne međusobne odnose članova evropskih kraljevskih kuća u osvit II Svetskog rata, sa iskrenom namerom da se rasvetli istina koja se sistematski sakriva već gotovo čitav vek, da se opovrgnu zablude višedecenijske indoktrinacije, a da se herojima i zločincima dodeli istorijsko mesto koje im zaista pripada.\nPrinceza Jelisaveta na gala koncertu Zubina Mehte\nPrinceza Jelisaveta je 21. februara 2010. godine prisustvovala gala koncertima koje je Zubin Mehta, proslavljeni dirigent, održao sa Beogradskom filharmonijom u prepunoj sali Kolarčeve zadužbine u Beogradu. Mehta je tom prilikom dirigovao Prvu i Četvrtu Bramsovu simfoniju.\nPrema izveštavanju brojnih domaćih, regionalnih i svetskih medija, nastup Zubina Mehte sa Beogradskom filharmonijom bio je kulturni događaj godine u čitavom regionu. Koncertu Zubine Mehte i Beogradske filharmonije su, pored princeze Jelisavete, prisustvovali brojni poznati gosti: predsednik Srbije Boris Tadić, holivudski glumac Ralf Fajns, supruga pokojnog premijera Srbije Ružica Đinđić, glumac Nenad Jezdić, kao i čitav niz ministara, političara, privrednika i javnih ličnosti.


Državni sekretar u Ministarstvu finansija Janko Guzijan rekao je prethodno da će, prema tom predlogu, penzije u oktobru biti povećane za 16 odsto. Prema njegovim rečima, to je poslednji predlog koji je usaglašen sa Ministarstvom finansija, a na koji je to ministarstvo dalo pozitivno mišljenje. Premijer Mirko Cvetković potvrdio je da će penzije u oktobru biti povećane. Pored linearnog povećanja od 10 odsto, penzioneri mogu računati i na uvećanje koje im po zakonu pripada od 1. oktobra.\nPartija ujedinjenih penzionera Srbije (PUPS) je saopštila da je time ispoštovan koalicioni sporazum vladajuće većine, iako je u ostvarivanju ovog cilja u delu vladajuće koalicije bilo "otpora, neslaganja, pa čak i pokušaja opstrukcije da se poboljša materijalni status penzionera".\nPotpredsednik Vlade Srbije i predsednik PUPS-a Jovan Krkobabić izjavio je da na konferenciji za novinare da će za vanredno povećanje penzija od 10 odsto, iz budžeta i PIO fonda biti izdvojeno oko 7,5 milijardi dinara do kraja godine.\n"Najnovijim povećanjem penzija neće biti uskraćeni drugi korisnici budžeta", ocenio je Krkobabić, dodajući da će pored ovog vanrednog, uslediti i redovno povećanje penzija od sedam odsto, što će, kako je naveo, iznos penzija na oktobarskim čekovima uvećati za 17 odsto.\nNajnovijim povećanjem, rekao je Krkobaabić, penzije dostižu 59 odsto prosečne zarade u Srbiji, što je na nivou ranije utvrđenog zakonskog minimuma od 60 odsto. Prvo sledeće usklađivanje penzija uslediće u prvoj polovini 2009. godine, a do kraja naredne godine prosečne penzije dostići će oko 70 odsto prosečnih zarada.\nOdgovarajući na pitanje kada će početi mesečna isplata penzija odjednom, Krkobabić je rekao de je "to tehničko pitanje", koje će biti rešeno do kraja ove godine.\nOdluka o preraspodeli sredstava, prema kojoj je za obilaznicu oko Beograda, umesto dosadašnjih 2,7 milijardi dinara, predviđena 3,1 milijarda dinara, prema rečima Krkobabića doneta je zbog potrebe da se obilaznica ubrzano gradi, kako bi se što pre rasteretio most "Gazela". Zbog toga je, kako je naveo Krkobabić, neophodno pronaći dodatna sredstva, pa je tako iz NIP-a izdvojeno nešto više sredstava od planiranih kako bi se radovi na oblaznici ubrzali.\nMinistarka za Nacionalni investicioni plan Verica Kalanović rekla je Tanjugu da je 400 miliona dinara namenjeno za izmirenje obaveza izvođačima na obilaznici oko Beograda, za već izvršene radove i napomenula da će ta sredstva biti obezbeđena unutrašnjom preraspodelom za projekte NIP-a u ovoj godini. Ona je izrazila očekivanje da će početkom oktobra biti završen deo obilaznice oko Beograda, od Ibarske magistrale do Dobanovaca, čime će biti smanjene saobraćajne gužve u prestonici.


Poslanica te stranke Dušica Spasić rekla je da se time stvaraju uslovi za nastavak dodeljivanja tih priznanja, rečeno je na sednici skupštinskog Odbora za kulturu i informisanje.\n"SNS pokazuje brigu o kulturi i prema ljudima koji su nas edukovali, uticali na naše obrazovanje i uz koje smo odrasli i ne želimo da oni ni na koji način trpe greške prethodnika koje su pravljene. Ljudi koji rade u kulturi i koji stvaraju treba da budu i dalje motivisani da stvaraju", rekla je Spasić. Poslanik SPS Srđan Dragojević, koji je na prethodnoj sednici glasao protiv predloženog zakona u načelu, izrazio je veliko zadovoljstvo što je usvojena promena kojom se obezbeđuje da će i dalje naši najznačajniji umetnici biti nagrađivani.\n"Ova odluka ima ne toliko novčanu, koliko simboličku vrednost, gde se ističe važnost kulture i stvaralaštva i stvaraoca u našem drustvu. Ovo je veliki pomak", rekao je Dragojević.\nPodršku tom amandmanima dala je i predsednica Odbora Vesna Marjanović (DS), koja je rekla da želi da bude poltički korektna, ali je naglasila da takav način usvajanja amandmana za cilj ima da se ne prihvate identični amandmani opozicije.\nOdbor na prethodnoj sednici pre nekoliko dana nije podržao predložene izmene zakona, koje su predviđale ukidanje nacionalnih penzija.\nU međuvremenu je premijer Aleksandar Vučić zatražio od poslanika Skupštine Srbije da ne ukidaju priznanja za izuzetan doprinos u kulturi. Predsednik vlade je, kako je naveo RTS, parlamentarcima poručio da "više vredi jedna Milena Dravić nego 30-40 grešaka koje su napravile prethodne vlade".


Zalažemo se za novo partnerstvo Evropske unije i Balkana - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Zalažemo se za novo partnerstvo Evropske unije i Balkana\n* Srđan Majstorović je član BiEPAG, koordinator inicijative "Deklaracija o Evropskom partnerstvu sa Balkanom". Igor Bandović je viši programski menadžer Evropskog fonda za Balkan.\n1Piše: Srđan Majstorović- Igor Bandović 14. aprila 2018. 14.21\nZa region je važno da iskoristi priliku koja mu se pruža u narednom periodu. Ukoliko je iskoristi, Zapadni Balkan može u doglednoj budućnosti da postane deo EU i da ujednači svoj demokratski, socijalni i ekonomski razvoj sa državama članicama EU. U suprotnom, region će biti osuđen na dalje zaostajanje za EU, bez jasnog usmerenja i podložan dodatnoj destabilizaciji. EU i njene države članice moraju da iskoriste ovu priliku da obnove svoju politiku proširenja tako što će je osnažiti dodatnim podsticajima za uspešne kandidate, i striktnijim praćenjem jasno definisanih uslova onih koji zaostaju ili nazaduju.\nPosebnu pažnju potrebno je posvetiti intenziviranju iskrene saradnje u regionu. Veoma često se regionalna saradnja na Zapadnom Balkanu posmatra kao spolja nametnut uslov, umesto kao pretpostavka za definisanje zajedničkih interesa i formiranje novog regionalnog identiteta unutar EU. Neophodno je da se prepozna značaj regionalnog zbližavanja i pomirenja, i da se na taj način region predstavi u novom svetlu. Zapadni Balkan mora da dokaže sposobnost da reguliše svoje odnose na temeljnim vrednostima na kojima je zasnovana EU, na trajnom rešavanju međusobnih sporova, prevazilaženju nasleđa ratova i istinskom pomirenju građana.\n14. aprila 2018. u 20.43\nNa tom Zapadnom Balkanu, Srbija mu dodje kao najzapadnija, takoreci PIJEMONT. A, sve ove drzave uz Srbiju, Bosna i Hercegovina, Albanija i Makedonija, kad bi nedaj boze formirale zajednicku drzavu bila bi to ZBD tvorevina. Cuda su uvek moguca.


Dolar blizu rekordno niskog kursa prema evru\n31.01.2008. / 13:42\nLONDON, Vrijednost dolara u odnosu na evro danas je pala blizu rekordno niskog nivoa prema evropskoj valuti, dan nakon što je američka centralna banka ponovo smanjila osnovnu kamatnu stopu.\nEvro je na evropskim berzama jutros vrijedio 1,4914 dolara, što nije daleko od rekordnih 1,4967 dolara, koliko je dostignuto 23. novembra prošle godine. Istovremeno, vrijednost američke valute neznatno je porasla u odnosu na japanski jen.\nAmeričke Federalne rezerve juče su smanjile osnovnu kamatnu stopu za još pola procenta u pokušaju da podstaknu ekonomski rast. Centralna banaka je prije samo osam dana smanjila kamatu za tri četvrtine procenta.\nJučerašnja odluka donesena je nedugo nakon što je u Vladinom izvještaju saopšteno da je rast američke privrede u četvrtom kvartalu prošle godine doživio drastično usporenje, do nivoa od samo 0,6 odsto. AFP


Na poslednjoj listi najuticajnijih istraživača u svetu, koju svake godine objavljuje čuveni američki Univerzitet Stenford, našlo se trinaest naučnika sa Novosadskog Univerziteta, od kojih čak petoro sa Prirodno-matematičkog fakulteta. Profesori sa novosadskog PMF-a na listi su Neda Mimica Dukić sa Departmana za hemiju, biohemiju i zaštitu životne sredine, akademik Stevan Pilipović i Dušan Jakovetić sa Departmana za matematiku i informatiku, Slobodan Marković sa Departmana za geografiju, turizam i hotelijerstvo i Ante Vujić sa Departmana za biologiju i ekologiju, preneo je Tanjug. Metodologija rangiranja zasnovana je na većem broju kriterijuma, među kojima su najznačajniji broj samostalnih naučnih radova, broj radova u kojima je naučnik prvi autor, broj citata tih radova, h\n03.11.2021 u 19:54\nFilozofski fakultet tvrdi da nema progona profesora Kovića\nProtestom podrške prof. dr Milošu Koviću, koji je početkom nedelje ispred Filozofskog fakulteta u Beogradu, gde on predaje, održalo stotinak studenata, uz podršku javnih ličnosti, konačno je skrenuta šira medijska pažnja na aktuelni izbor u nastavno zvanje na Opštoj istoriji novog veka, na kojoj je on vanredni profesor. Okupljeni studenti tvrdili su za medije da profesor Ković trpi politički progon i diskriminaciju jer, između ostalog, „na originalan način čuva kosovski zavet”. Takođe su istakli da se zbog Kovićevih patriotskih stavova sprečava njegov izbor u redovno zvanje i zahtevali nezavisnu komisiju koja bi o tome odlučivala. Ovo okupljanje bilo je samo nastavak akcije koju je 28. oktobra na svom fejsbuk nalogu ozvaničio sam prof. Ković, a zatim nastavio da je obelodanjuje nastupima u\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Branko Ružić najavio je danas, u razgovoru sa predstavnicima reprezentativnih sindikata iz te oblasti, da će u narednom periodu biti raspisani konkursi za zaposlenje 2.500 ljudi na neodređeno. „Ovo su sjajne vesti i na ovaj plemeniti poziv se odazivaju posebni ljudi svesni da je ugrađivanje znanja u našu decu najbolji zalog za budućnost”, rekao je Ružić. Kako se navodi u saopštenju, Ružić je rekao da će to ministarstvo i Vlada Srbije raditi i na rešavanju i drugih problema koji će doprineti poboljšanju položaja prosvetnih radnika, prenosi Beta. Predstavnici sindikata kazali su kako je od velikog značaja da se sprovede reforma sistema plata ili obezbedi povećanje plata. „Državni sekretar u Ministarstvu finansija Saša Stevanović


Tom prilikom će najboljem teniseru ne samo današnjice, već i svih vremena, teniseru sa najviše osvojenih titula u istoriji tenisa, rekorderu po broju provedenih sedmica na vrhu ATP liste, sportisti koji je ispisao zlatne stranice svetskog tenisa i sporta, biti uručeno priznanje počasnog građanina opštine Budva.\nOvo je saopšteno iz kabineta gradonačelnika Budve Marka Bata Carevića.\nSkupština opštine Budva je tokom 2018. godine donela odluku o proglašenju Novaka Đokovića za počasnog građanina metropole turizma. Osim izuzetnih sportskih rezultata, Novak Đoković je dokazani humanista i dobročinitelj, prepoznat u čitavom svetu kao ličnost koja širi ljubav među ljudima, podstiče solidarnost i izuzetno doprinosi razvoju svesti za unapređenje vrednosti demokratskog društva.\nNakon sastanka koji će biti upriličen ovim povodom, u sali SO Budva biće upriličena ceremonija svečanog uručenja ovog najvećeg priznanja opštine Budva, saopšteno je za Novosti iz Opštine Budva.\nCrna Gora Novak Đoković tenis Budva Sport počasni građanin budve


U BiH danas 894 novozaraženih koronavirusom, 29 umrlih — Radio Velkaton : Radio Velkaton\nU BiH danas 894 novozaraženih koronavirusom, 29 umrlih\nU posljednja 24 sata u BiH je potvrđeno novih 894 slučajeva koronavirusa, a zabilježeno je i 29 smrtnih ishoda, podaci su entitetskih zavoda za javno zdravstvo.\nZavodu za javno zdravstvo Federacije BiH prijavljeno je 3 135 uzoraka, od kojih je 567 pozitivno na SARS-CoV-2.Novi slučajevi registrirani su u svim kantonima u Federaciji BiH. Zavodu za javno zdravstvo Federacije BiH prijavljena su 22 nova smrtna ishoda. S današnjim danom, broj smrtnih ishoda na području Federacije BiH je 2733.\nOd posljednjeg izvještaja o epidemiološkoj situaciji u RS izvršeno je testiranje 922 laboratorijskih uzoraka, a virus korona potvrđen je kod 310 osoba. U posljednja 24 sata Institutu za javno zdravstvo prijavljeno je sedam smrtnih slučajeva.\n11.04.2021 Travnik i Foča ove nedjelje biraju načelnike\n11.04.2021 U Parlamentu FBiH predložene sankcije zbog izostanaka s...\n11.04.2021 Srbija poklanja Republici Srpskoj još 20.000 vakcina pr...


NOVI ZAKON O DEVIZNOM POSLOVANJU, KOJI ĆE ZNAČAJNO POSPEŠITI ELEKTRONSKU TRGOVINU PREKO INTERNETA, BIĆE USVOJEN KRAJEM NOVEMBRA\nDržavni sekretar je rekao da je zakonski nacrt u javnoj raspravi i tokom novembra biće upućen u skupštinsku proceduru, posle koje ubrzo sledi usvajanje i stupanje na snagu.\nU pauzi javne rasprave o predlogu izmena i dopuna Zakona o deviznom poslovanju, koji je organizovao Centar za razvoj Interneta, Senić je novinarima rekao da će u novom zakonu biti ukinute mnoge birokratske procedure.\nUkinut je čitav Devizni inspektorat u Ministarstvu finansija i sve one obaveze koje su korisnici imali prema deviznom inspektoratu, objasnio je Senić i dodao da su ostale jedino neke nadležnosti Narodne banke Srbije, kada je reč o deviznom poslovanju.\nDržavni sekretar u Ministarstvu spoljne i unutrašnje trgovine i telekomunikacija Stefan Lazarević rekao je da je i Zakon o elektronskoj trgovini u nadležnosti tog ministarstva, koje ga je stavilo pod "rentgen javnosti" i očekuju sugestije i primedbe na taj propis.\nOn je izrazio nadu da će i taj zakon do kraja godine biti unapređen.\nCilj je da se od naredne godine domaćim pravnim i fizičkim licima olakša elektronska trgovina na Internetu, da nemaju velike prepreke u tom poslu, objasnio je Lazarević.\n"VELIKA JE STVAR ŠTO MINISTARSTVO FINANSIJA I PRIVREDE PRIPREMA IZMENE ZAKONA O RAČUNOVODSTVU, ČIME ĆE OMOGUĆITI FUNKCIONISANJE ELEKTRONSKIH FAKTURA I TO JE KLJUČNA STVAR U FUNKCIONISANJU ELEKTRONSKOG POSLOVANJA", NAGLASIO JE LAZAREVIĆ I DODAO DA JE POTREBNO DONETI NIZ PODZAKONSKIH AKATA DA BI ELEKTRONSKO TRGOVANJE BILO LAKŠE I BRŽE.\nLazarević je naveo da u Srbiji malo više od 50 odsto domaćinstava ima pristup Internetu, što je daleko ispod proseka EU.\nZoran Torbica iz Centra za razvoj Interneta upozorio je da izmenama Zakona o deviznom poslovanju i dalje postoji "crvena linija" koja nije pređena, a to je da pravna i fizička lica i dalje ne mogu da imaju otvoren devizni račun u inostranstvu i neće moći da koriste "Pej Pal" za elektronsko trgovanje preko Interneta.\nHrvatska je 2009. potpuno liberalizovala devizno poslovanje na Internetu i nije se desio odliv deviza iz te zemlje, ali je zato njihova Internet industrija zabeležila rast od preko 50 odsto, naveo je on.\nTorbica je podsetio su prošle godine iz Srbije izvezene maline za oko 150 miliona dolara, a informatički softver za oko 200 miliona dolara.\n"Ne znam šta treba učiniti da se poveća izvoz malina za 10 miliona dolara, a za razvoj usluga preko Interneta ne mora ništa da se ulaže, već samo da se liberalizuju propisi", objasnio je Torbica i dodao da prema nekim istraživanjima, Srbija može godišnje da prihoduje više od šest milijardi evra od Internet trgovine.\nSrpska kompanija "Komtrejd" je prošle godine iz svoje firme u Sloveniji izvezla softver u svet u vrednosti preko 550 miliona dolara, jer to nije mogla iz Srbije zbog zakonskih ograničenja, naveo je Torbica.


Organizovanje azilanata - krivično delo - Istinomer\n„Ministarstvo pravde je spremno za izmenu Krivičnog zakona zbog problema lažnih azilanata.“\nNakon upozorenja iz EU zbog povećanog broja lažnih azilanata iz Srbije, u maju 2011. najavljene su mere kojima bi se zaustavio taj trend. Jedna od ideja bila je i izmena Krivičnog zakona, gde bi organizatori takvih odlazaka iz zemlje bili krivično sankcionisani.\n„…Homen je kazao da se čeka uporedna analiza koja bi trebalo da pokaže kako je krivično sankcionisan problem lažnih azilanata u EU, a koju bi trebalo da dostavi Kancelarija za evropske integracije, nakon čega bi se uradile izmene Krivičnog zakona.“\nBeta, Tanjug, 13. 5. 2011. godine\nUsvajanje odredbi o lažnim azilantima u izmenjenom Krivičnom zakoniku najavljena je za jesen.\n„Prema rečima prof. Milana Škulića, člana radne grupe, uvešće se i dva nova krivična dela.- Jedno će se odnositi na lažne azilante, ali neće biti kažnjavani oni, već lica koja organizuju i podstrekuju njihove odlaske….Radna grupa, kako je planirano, trebalo bi da završi posao u septembru, a izmene Krivičnog zakonika mogle bi da budu ‘verifikovane’ u parlamentu u oktobru.“\nVečernje novosti, 19. 7. 2011. godine\nIpak, nije išlo sve po planu, pa je predlog zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakonika stigao u Skupštinu tek krajem januara 2012. U njemu je zaista postoji predlog o kojem je Homen govorio.\nIzvor: Predlog zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakonika, januar 2012.\nMeđutim, tadašnji skupštinski saziv nije usvojio izmene Zakona do kraja svog mandata. To još nije učinila ni nova parlamenatarna postavka, već je predlog povučen iz procedure, pa je započeta izrada nove verzije.\nPošto Zakonik nije izmenjen, niti je organizovanje lažnih azilanata strože tretirano, Istinomer bivšem državnom sekretaru daje ocenu „krenuli, pa stali“. Da stvari budu još crnje, u poslednje vreme iz Brisela stižu informacije kako bi Srbiji ponovo mogle da budu uvedene vize pošto azilanati i dalje dolaze u velikom broju u EU.\nEvropska unija EU pravosuđe azilanti zakon


Mihajlović: Rodna ravnopravnost nije privilegija - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Mihajlović: Rodna ravnopravnost nije privilegija\nPredsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost u Srbiji Zorana Mihajlović rekla je da rodna ravnopravnost nije privilegija ili zalaganje za prava manjinskih grupa, već da je baza održivog razvoja, saopštilo je to koordinaciono telo.\n1Piše: Beta 26. marta 2019. 12.48\nOna je, otvarajući konferenciju „Žene lideri promena“, istakla da je rodna ravnopravnost nezaobilazna tema, da podrazumeva stvaranje jednakih uslova i mogućnosti za žene i muškarce i da „tu ima još dosta posla“.\n„Uradili smo dosta kad je borba protiv nasilja nad ženama u pitanju, izmenili smo i doneli nove zakone i žene se danas opredeljuju za to da nasilje prijave“, rekla je Mihajlović koja je i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture i potpredsednica Vlade Srbije.\nDodala je da „nismo uspeli da donesemo zakon o rodnoj ravnopravnosti, da se izborimo protiv predrasuda i stereotipa i podignemo svest o rodnoj ravnopravnosti“.\nZakon o rodnoj ravnopravnosti, prema njenim rečima, mora što pre da se donese jer će omogućiti stvaranje jednakih uslova za sve građane i građanke Srbije.\nIstakla je da i pored toga što su žene na čelu mnogih institucija, one su i dalje 16 odsto manje plaćene od muškaraca, kao i da ne postoji nijedan razlog da ne bude više žena na rukovodećim pozicijama i da upravljaju novcem i menadžmentom.\n„Kada se dete razboli ili ima problema u školi, kada su nam roditelji bolesni, žena je ta koja izlazi s posla i posvećuje se nezi. Žena je ta koja radi tri sata duže u domaćinstvu. A zašto i jedno i drugo ne bi imali slobodno vreme, išli na porodiljsko odsustvo ili delili porodične i kućne obaveze“, rekla je Mihajlović.\nI dalje je, kako je rekla, jedna polovina stanovništva neravnopravna i „ako hoćemo da idemo korak napred, o rodnoj ravnopravnosti moramo da govorimo od obdaništa i škola, da se učimo solidarnosti i da muškarce uključimo u borbu za jednaka prava svih“.\nMinistarka bez portfelja, zadužena za demografiju i populacionu politiku U Srbiji Slavica Djukić Dejanović, rekla je da „ova tema u osnovi ima osnaživanje devojčica i žena u rodnoj ravnopravnosti, odnosno zapošljavanju, obrazovanju, zdravlju i preduzetništvu“.\n„Naš cilj je stvaranje jednakih mogućnosti za sve, jer je to preduslov za stvaranje društva u kom svi ostvaruju svoje potencijale“, rekla je ona.\nRektorka Beogradskog univerziteta Ivanka Popović rekla je da mora da se radi više na stvaranju ravnopravnih uslova za sve, i da svako ko je kompetentan za neki posao treba da ima jednake mogućnosti da se i ostvari.\nMinistarstvo građevine, rodna ravnopravnost, Zorana MihajlovićBeograd\n26. marta 2019. u 14.23\nVerovaću u rodnu ravnopravnost kada budem video podjednak ( sa muškarcima) broj žena tesarki, žena limarki, zavarivačica, zidarki, električarki, rudarki, automehaničarki, vodoinstalaterki, armiračica, asfalterki, drvosečkinja, vozačica kamiona itd.\nDok se to ne desi možemo celu ovu priču da posmatramo kao zamajavanje i perfidnu manipulaciju iza koje naravno stoje muškarci i svakojake organizacije.\nZorana je naravno samo trbuhozborac i radi posao zbog kojega je i postavljena.


Žandarm koji je ubio Panića za vreme SRS mitinga oslobođen - NOVA portal\nŽandarm koji je ubio Panića za vreme SRS mitinga oslobođen\nHronika Autor:Milica Čule12. Mar. 202018:01\nApelacioni sud u Beogradu pravosnažno je oslobodio nekadašnjeg pripadnika niške žandarmerije Nikicu Ristića od optužbi za nanošenje teških povreda Ranku Paniću tokom protestnog mitinga Srpske radikalne stranke, održanog zbog izručenja Radovana Karadžića Haškom tribunalu 29. jula 2008. godine.\nPanić je sutradan primljen u Urgentni centar, a 15. avgusta 2008. godine je preminuo. Ovom odlukom, Apelacioni sud je odbio kao neosnovanu žalbu tužioca i potvrdio prvostepenu presudu Višeg suda u Beogradu, jer prema stavu sudova, nije dokazano da je Ristić izvršio krivično delo teške telesne povrede sa smrtnom posledicom za koje je bio optužen.\n“Osnov za osuđujuću presudu može predstavljati samo takav niz činjenica nesumnjivo utvrđenih na osnovu izvedenih dokaza, koje su čvrsto i logički povezane, tako da predstavljaju kompletnu i konačnu sliku kritičnog događaja i sa punom sigurnošću upućuju da je jedini mogući zaključak da je okrivljeni izvršio krivično delo koje je predmet optužbe, te da se izvedenim dokazima isključuje svaka druga mogućnost“, naveo je Apelacioni sud u obrazloženju odluke objavljene na njegovom sajtu.\nU konkretnom slučaju, kako dodaje, na osnovu izvedenih dokaza se ne može izvesti zaključak o utvrđivanju relevantnih činjenica koje bi ukazivale na nesumnjivu dokazanost da je okrivljeni izvršio krivično delo za kojej je optužen. Ristića je tužilaštvo teretilo da je u toku obavljanja službene radnje na dužnosti Paniću naneo tešku telesnu povredu od koje je ovaj 17 dana kasnije preminuo.\nRistić je bio pripadnik specijalističke čete Odreda žandarmerije u Nišu. On je, kako se navodi u nedokazanoj optužnici, “krećući se pored oštećenog, a nakon nekoliko koraka uporednog hoda sa oštećenim, snažno udario oštećenog zamahnutom nogom u predelu trbuha”.\n“Od udarca nogom se oštećeni savio prema napred, držeći se rukama za stomak i jauknuo, a okrivljeni odmah potom dok se oštećeni nalazio u polusavijenom položaju zadaje istom još jedan udarac nogom u predelu tela oštećenog, usled kojih radnji oštećeni zadobija višestruke povrede koje u svom zbirnom dejstvu u trenutku nastanka predstavljaju tešku telesnu povredu opasnu po život povređenog usled koje je nastupila smrt oštećenog 15. avgusta 2008. godine”, navedeno je u nedokazanoj optužnici.\nNakon višegodišnje istrage, krivični postupak protiv Ristića pokrenut je u septembru 2014. godine. Ranko Panić je teško povređen u sukobima tokom protestnog mitinga koji je SRS organizovala u Beogradu 29. jula 2008. godine povodom hapšenja i izručenja Radovana Karadžića Haškom tribunalu. Sa teškim povredama primljen u Urgetni centar dan kasnije, a preminuo je 15. avgusta 2008. godine. Lekari su, kako je tada saopšteno, utvrdili da je zadobio teške povrede prilikom udarca u stomak, zbog čega mu je puklo debelo crevo.\nmitingNikica RistićRanko PanićSRSŽandarm\n(VIDEO) Snimak pucnjave na Alibega, meci pršte na sve strane\nPacijent skočio sa prozora Dragiše Mišović, umro na mestu\nDevojčica iz požara biće sahranjena u utorak


Vlada RS: Utvrđen Nacrt zakona o faktoringu - Računovodstveni servis Unija\nVlada RS: Utvrđen Nacrt zakona o faktoringu\nS ciljem povećanja finansijske inkluzije, odnosno obezbjeđivanja veće dostupnosti finansijskih sredstava malim i srednjim preduzećima putem otkupa nedospjelih kratkoročnih novčanih potraživanja, Vlada Republike Srpske utvrdila je Nacrt zakona o faktoringu kojim se posao faktoringa uređuje kao nebankarska finansijska usluga.\nDonošenjem posebnog zakona koji uređuje djelatnost faktoringa doprinijelo bi daljem afirmisanju alternativnih načina finansiranja mikro, malih i srednjih privrednih društava. Usljed niske kreditne sposobnosti ili neadekvatnih sredstava obezbjeđenja kredita, ova preduzeća tradicionalno imaju otežan pristup bankarskim sredstvima.\nZa razliku od kredita, gdje se odluka o kreditiranju zasniva na bonitetu preduzeća i kolateralu koji preduzeće može da obezbijedi, što je otežavajuća okolnost za veliki broj malih i srednjih preduzeća, kod faktoringa kvalitet potraživanja je ispred kvaliteta kolaterala.\nPrednosti faktoringa nad klasičnim kreditima naročito dolaze do izražaja u privredama u kojima postoji otežan pristup izvorima finansiranja i neefikasnim sistemima naplate.\nDonošenje zakona o faktoringu treba da doprinese povećanju naplate potraživanja, a time i povećanju likvidnosti i solventnosti privrednih subjekata, povećanju pravne sigurnosti u poslovanju ugovornih strana, što bi uticalo na povećanje investicija.\nDoprinosi i povećanju konkurentnosti privrednih subjekata, smanjenju njihove zaduženosti i povećanju konkurencije u finansijskom sektoru i snižavanju cijene kapitala.\nRazlozi zbog kojih je predloženo donošenje zakona o faktoringu ogledaju se u sve većoj potrebi finansiranja obrtnih sredstava, zaštiti od kreditnog rizika, upravljanje potraživanjem i uslugom naplate potraživanja koja može biti ostvarena putem finansijskog instrumenta faktoringa, koji može da omogući sve navedeno.\n< Previous: Program sufinansiranja zapošljavanja/samozapošljavanja 2020\nNext > Omogućen povrat PDV-a i privrednicima iz BiH u drugim zemljama


Zaslužena nula iz Brisela je zaista dobra vest za Srbiju i njenu EU perspektivu - European Western Balkans\nAutor Nikola Burazer 25. 12. 2020. 04. 01. 2021.\nEvropski komesar za proširenje i premijerka Srbije Ana Brnabić; foto: Tviter\nAutorski tekst izvršnog urednika portala European Western Balkans originalno objavljen u nedeljniku NIN.\nNeotvaranje novih poglavlja u 2020. zbog očiglednog urušavanja demokratije i vladavine prava je zaista dobra vest, budući da ruši dugo održavanu iluziju da se ovakvom politikom zemlja može voditi ka članstvu u Evropskoj uniji.\nOdluka država članica Evropske unije da se u 2020. godini Srbiji ne otvori nijedno poglavlje u pregovorima o pristupanju predstavlja šamar vlastima u Beogradu i jasnu i nedvosmislenu poruku da Srbija sa ovakvim stanjem demokratije i vladavinom prava nema nikakvu perspektivu članstva u EU.\nTo je već drugi put ove godine da određene države članice, nezadovoljne vladavinom prava i stanjem demokratije u Srbiji, ne pristaju da se u pregovorima napravi čak ni taj simboličan korak. Događa se, dakle, ono na šta su stručnjaci za evropske integracije godinama upozoravali, a to je da se urušavanjem demokratije gubi evropska perspektiva koju ne mogu povratiti ni ekonomske reforme, kojima se vlasti u Beogradu toliko hvale, niti dijalog sa Prištinom, na kojeg uporno svaljuju krivicu za spor napredak na evropskom putu.\nOvu godinu su obeležili brojni problemi u vezi sa demokratijom u Srbiji koji su privukli pažnju međunarodne javnosti. Održani su izbori sa upitnom legitimnošću, koji su rezultirali parlamentom bez opozicije i odsustvom političkog pluralizma. Tokom sporno uvedenog vanrednog stanja parlament je bio skrajnut, a novinari hapšeni. Nakon izbora je nad građanima vršeno policijsko nasilje, a vlast je sprovodila istragu kritično nastrojenih medija i nevladinih organizacija.\nVeći deo ovih problema našao se u godišnjem izveštaju Evropske komisije o Srbiji, kao i u saopštenjima različitih grupacija u Evropskom parlamentu. Socijalisti i demokrate su čak otišli toliko daleko da nazovu ovogodišnje izbore „ruganjem demokratiji“. Dosta kritičan izveštaj o izborima imao je i OEBS, a „Fridom haus“ je Srbiju na proleće svrstao u hibridne, odnosno tranzicione režime. Bilo je stoga sasvim očekivano da to što Srbija svakoga dana sve više liči na postsovjetsku diktaturu a sve manje na evropsku demokratiju ima posledice i po evropski put zemlje.\nDosta se prašine podiglo oko izjave poslanice u Evropskom parlamentu i izvestioca grupe Zelenih za Srbiju Viole fon Kramon Taubadel, koja je neotvaranje novih poglavlja sa Srbijom pozdravila kao „dobru vest“. Predstavnici vlasti su okarakterisali njenu izjavu kao izraz „esencijalne mržnje“ prema Srbima i srpskom narodu, implicitno je dovodeći u vezu sa fašizmom.\nMeđutim, iako nespretno sročena, ova izjava Viole fon Kramon Taubadel dobro pogađa suštinu, budući da neotvaranje poglavlja zaista jeste dobra vest za svoje one koji žele da vide Srbiju kao demokratsku državu i kao članicu Evropske unije, budući da jasno ukazuje na ključne probleme i utvrđuje odgovornost za njih.\nNaime, otvaranje jednog novog pregovaračkog poglavlja ne bi predstavljalo krupan korak u procesu evropskih integracija Srbije, ali bi predstavljalo simboličnu pobedu vlasti u Beogradu. Ne bi bio prvi put da predstavnici vlasti, zajedno sa njima bliskim medijima i političkim komentatorima, proglašavaju jedno otvoreno poglavlje za nešto vredno slavlja. Ovako više nema nikakvog spora oko toga da je evropski put Srbije zaustavljen, kao i da je zaustavljen upravo zbog stanje demokratije i vladavine prava.\nBila bi još bolja vest, međutim, kada bi ovakve odluke država članica bile praćene i adekvatnom retorikom najviših evropskih zvaničnika. Kada bismo, umesto uobičajenih floskula o napretku na evropskom putu, od predsednice Evropske komisije ili komesara za proširenje čuli da je evropski put Srbije zaustavljen zbog zabrinjavajućeg stanja demokratije i odsustva vladavine prava. Time bi bilo onemogućeno vlastima u Srbiji da prebacuju krivicu za neuspeh u evropskim integracijama na druge.\nNe treba zaboraviti i da je proces pregovora Srbije o članstvu u EU tekao izuzetno sporo i prethodnih godina. Mandatar Aleksandar Vučić je 2016. u svom ekspozeu najavio puno usaglašavanje sa zakonodavstvom EU i zatvaranje svih pregovaračkih poglavlja do 2019. godine, ali je umesto toga do kraja 2020. godine Srbija otvorila svega 18 od 35 poglavlja i zatvorila dva. Iz godine u godinu se događalo da je Srbija otvarala manje poglavlja nego što je Vlada najavljivala, što je i tada tumačeno nezadovoljstvom država članica stanjem u oblasti vladavine prava.\nStručnjaci za evropske integracije su sve vreme tvrdili da je evropski put Srbije ovim usporenim tempom praktično zaustavljen, ali je tu tezu bilo teže dokazati široj javnosti kada su nekakva poglavlja ipak otvarana, a vlast dobijala ohrabrenja od strane visokih evropskih zvaničnika.\nZbog toga je neotvaranje nijednog poglavlja u 2020. godini, uistinu dobra vest. Ako je zbog nedostatka vladavine prava i demokratije evropska perspektiva dovedena u pitanje, onda je bolje da to bude jasno rečeno. Sve drugo škodi kredibilitetu pregovaračkog procesa i omogućava vlasti da održava iluziju o evropskom kursu zemlje i svaljuje krivicu za sopstvene neuspehe na druge. Uspostavljanje demokratskih institucija i vladavine prava je isključivo njena odgovornost.\nEUizbori 2020Srbijastranje demokratijeViola fon Kramon\nCvejić: REM ne obavlja svoju osnovnu funkciju\n[Video] Međak: Preambula o Kosovu je nebitna, ona samo lepo zvuči\nEWB 22. 10. 2017. 30. 12. 2020.\nProgramski direktor Centra savremene politike i izvršni urednik portala European Western Balkans.


Nastavlja se spor s Poljskom: „Gasprom eksport“ preko arbitražnog suda traži višu cenu gasa - 15.01.2022, Sputnik Srbija\nNastavlja se spor s Poljskom: „Gasprom eksport“ preko arbitražnog suda traži višu cenu gasa\nRuska kompanija „Gasprom eksport“ obratila se međunarodnom arbitražnom sudu u Stokholmu u cilju revizije cene gasa po ugovoru sa poljskom kompanijom PgniG. Radi... 15.01.2022, Sputnik Srbija\nKako su istakli u ruskoj kompaniji, i dalje su otvoreni za pronalaženje rešenja spora u okviru komercijalnih pregovora iako do sada oni nisu dali rezultata.Oglasila se i poljska kompanija koja navodi da „Gasprom“ traži da se poveća cena za isporuke gasa u Poljsku prema Jamalskom ugovoru dok PgniG smatra da je takav zahtev neosnovan.Podsetimo, poljska kompanija je inicirala arbitražno rešavanje problema 2015. godine zahtevajući da se revidira cena za prirodni gas koji Rusija isporučuje Poljskoj po ugovoru od 25. septembra 1996. godine.Taj ugovor predviđao je isporuku oko 10 milijardi kubnih metara gasa godišnje, a minimalna godišnja isporuka je iznosila 8,7 milijardi kubnih metara godišnje.Ugovor ističe 2022. godine a poljske vlasti su pre nekoliko godina saopštile da ga neće produžavati.Podsetimo, Poljska je jedna od zemalja koja se protivi projektu gasovoda „ Severni tok 2“, a kompanija „PGNiG“ dobila je dozvolu od nemačke Federalne mrežne agencije da učestvuje u sertifikaciji gasovoda.\nsvet, ekonomija, rusija, poljska, svet – ekonomija\n© REUTERS / Paul HackettGasovod za prirodni tečni gas u Engleskoj\nRuska kompanija „Gasprom eksport“ obratila se međunarodnom arbitražnom sudu u Stokholmu u cilju revizije cene gasa po ugovoru sa poljskom kompanijom PgniG. Radi se o ugovornom periodu od novembra 2017. godine.\nKako su istakli u ruskoj kompaniji, i dalje su otvoreni za pronalaženje rešenja spora u okviru komercijalnih pregovora iako do sada oni nisu dali rezultata.\nOglasila se i poljska kompanija koja navodi da „Gasprom“ traži da se poveća cena za isporuke gasa u Poljsku prema Jamalskom ugovoru dok PgniG smatra da je takav zahtev neosnovan.\nPrethodno je poljska kompanija krajem oktobra prošle godine zatražila sniženje cene gasa, a kao argument su naveli neviđeni skok cena na evropskom tržištu.\nPodsetimo, poljska kompanija je inicirala arbitražno rešavanje problema 2015. godine zahtevajući da se revidira cena za prirodni gas koji Rusija isporučuje Poljskoj po ugovoru od 25. septembra 1996. godine.\nTaj ugovor predviđao je isporuku oko 10 milijardi kubnih metara gasa godišnje, a minimalna godišnja isporuka je iznosila 8,7 milijardi kubnih metara godišnje.\nUgovor ističe 2022. godine a poljske vlasti su pre nekoliko godina saopštile da ga neće produžavati.\nPodsetimo, Poljska je jedna od zemalja koja se protivi projektu gasovoda „ Severni tok 2“, a kompanija „PGNiG“ dobila je dozvolu od nemačke Federalne mrežne agencije da učestvuje u sertifikaciji gasovoda.


Hodžaj: Crkve,džamije i ostale baštine PRIPADAJU KOSOVU | Mondo.Me Prod\nReakcija Pristine na pismo Vatikanu\n22. January, 09:29\nHodžaj: Crkve,džamije i ostale baštine PRIPADAJU KOSOVU 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nRegion 14.08.2019. / 12:44\nHodžaj: Crkve,džamije i ostale baštine PRIPADAJU KOSOVU\nIzvor Tanjug 14.08.2019. / 12:44\nCrkve, džamije i ostala kulturna, istorijska i vjerska baština pripadaju Kosovu, poruču je Enver Hodžaj potpredsjednik vlade u Prištini u tehničkom mandatu.\nHodžaj je reagovao na stav Beograda da je nedavno služenje mise na ostacima crkve Svetog Nikole u Novom Brdu neprihvatljivo.\n"Opsesija Srbije da prisvaja sve, uzrok je nekoliko ratova i sukoba na Balkanu. Srpska politika svojim igrama prema Albancima često uključuje naučnike i manipuliše činjenicama. Nije ni čudo što u 14. i 15. vijeku, od kada datira crkva u Novom Brdu, nismo imali veze sa tamošnjim narodima, pa je svojatanje te crkve kao srpske smiješno", napisao je Hodžaj na svom Fejsbuk nalogu.\nSrpski ministar kulture Vladan Vukosavljević je ranije ove sedmice,uputio pismo kardinalu Djanfranku Ravasiju, predsjedniku Papskog savjeta za kulturu.\nU pismu on poziva Vatikan da pokrene inicijativu i preduzme korake "kako albanski katolički kler na teritoriji samoproglašenog Kosova ne bi na ovaj način nepotrebno provocirao napetosti i skrnavio vjerske i kulturno-istorijske spomenike srpskog naroda.\nTo je "smiješna i apsurdna" igra Srbije, s obzirom na to da je "Kosovo gotova činjenica", kaže Hodžaj.


Radnički Pirot remijem se oprostio od svojih navijača (VIDEO) - Sportske vesti\n24 May, 2017 by Dragan Panajotović\nU utakmici 29. kola Prve lige Srbije u fudbalu Radnički je na gradskom stadionu u Pirotu dočekao ekipu OFK Beograda. Kolo pre kraja prvenstva sve su karte podeljene, znaju se i novi superligaši, kao i ekipe koje ispadaju u niži rang. Shodno tome, u Pirotu smo videli malo opušteniju igru u kojoj su obe ekipe igrale rasterećene rezultatskog pritiska, na kraju je utakmica završena nerešenim rezultatom 1:1.\nDomaći su ipak u meč ušli agresivno i već početkom četvrtog minuta stvorili su dve odlične šanse. Prvo je Nemanja Petrov sjajno ušao po desnoj strani u šesnaesterac, ali nije uspeo da uputi precizan pas slobodnim igračima ispred gola. Odmah zatim, nakon kornera, Denis Ristov je precizno šutirao ka golu Miloša Čupića, a odbijenu loptu Miloš Spasić nije uspeo da sprovede u mrežu.\nRomantičari su prvu šansu imali tek u 26. minutu, kada je igrač Crvene zvezde na pozajmici, Kalid Aučo, presekao loptu na sredini terena i uputio oštar, ali neprecizan udarac ka golu domaćih.\nPrvih 45 minuta Radnički je diktirao tempo, bilo je dosta lepih akcija i šansi pred golom gostiju. Najzapaženiji u tom delu meča bio je golman Beograđana Miloš Čupić koji se istakao sa par atraktivnih intervencija, a u 39. minutu je zaslužio i aplauze domaće publike kada je paradom zaustavio šut Miloša Spasića. Par minuta kasnije revanširao mu se i golman Radničkog Vojislav Ilić, odbranio je šut Nikole Stojanovića koji se iznenada našao u više nego izglednoj poziciji za gol. Ta prilika je bila i poslednja u prvom poluvremenu koje se završilo 0:0.\nPočetak drugog dela doneo je malo drugačiju situaciju na terenu, OFK Beograd je imao nekoliko opasnih akcija, ali je desetak minute njihove inicijative prekinuo gol domaćih. Igrao se 56. minut kada je Nemanja Petrov iskoristio grešku odbrane gostiju, oduzeo je loptu japanskom internacionalcu Takuto Jasuoki, sjajno po desnoj strani ušao u šesnaesterac i uputio precizan centaršut pravo na glavu Marka Mančića koji je loptu sprove o u mrežu i svojim šestim prvenstvenim golom doveo Radnički u vođstvo 1:0.\nIgrači domaće ekipe kao da su se zadovoljili postignutim pogotkom i nakon njega nisu više bili previše agilni u napadu. Priliku da dokusure protivnika imali su u 83. minutu, ali se Marko Mančić našao u nedozvoljenoj poziciji pre nego što je uputio pas do Miloša Spasića.\nI kada su svi pomislili da će se Radnički pobedom oprostiti od domaće publike ove sezone, OFK Beograd je nagrađen za dobru igru u velikom delu meča. Igrao se 88. minut kada je Nikola Stojanović iskoristio grešku odbrane domaćih i lob udarcem završio akciju коju je sjajnim pasom započeo Veselije Đurić. Bio je to i konačan rezultat utakmice, može se reći sasvim zasluženo, Radnički i OFK Beograd su remizirali 1:1.\nPiroćanci su bili svedoci jedne od poslednjih utakmica srpskog fudbalskog velikana u drugom po rangu takmičenju u Srbiji. OFK Beograd je spao na niske grane i nakon sledećeg kola se seli u srpskoligaško društvo, što niko nije mogao predvideti klubu sa takvim renomeom.\nU domaćoj ekipi su svesni da nisu odigrali najsjajniju partiju, ali znaju i razloge zbog čega je tako bilo.\nUprkos tome što su ispustili pobedu u poslednjim minutima igrači Radničkog su aplauzom ispraćeni sa gradskog stadiona, zahvaljujući minulom radu čitave sezone. Do pre par godina Radnički iz Pirota je igrao niže rangove takmičenja i imao ogromne probleme u svim strukturama. Danas se, na kraju prvoligaške sezone nalazi u gornjem delu tabele, stabilan na svim nivoima, sa ostvarenim zacrtanim ciljevima sa početka sezone. Sa sigurnošću se može reći da je Radnički ostavio odličan utisak svim ljubiteljima fudbala u Pirotu.


Ljajić: Brisel smatra da Hrvatska krši SSP\nBeta 5. avgusta 2017. 15:10\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije Rasim Ljajić ocenio je danas na Zlatiboru da će Hrvatska, zbog pritiska Brisela, promeniti ili modifikovati odluku o povećenju taksi na uvoz poljoprivrednih proizvoda iz država regona, uključujući i Srbiju.\nOn je rekao i da još nema formalnog odgovora Evropske komisije na žalbu Srbije povodom mera Hrvatska ali na osnovu neformalnih informacija, Brisel smatra da se radi o kršenju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju Srbije sa EU, prenela je TV N1.\nLjajić je ocenio i da su to diskriminatorske mere, uperene protiv svih zemalja u regionu.\n„Siguran sam da će pritisak iz Brisela biti takav da će Hrvatska morati da modifikuje ili potpuno promeni ovu odluku“, rekao je Ljajić.\nPotvrdio je da će se u ponedeljak u Sarajevu održati sastanak ministara zemalja u okruženju sa koga će se uputiti zahtev Vladi Hrvatske.\n„Ukoliko ne dodje do promene, sve zemlje će preduzeti kontra mere, a to bismo hteli na svaki način da izbegnemo, jer ne želimo trgovinski rat od koga bi najviše štete imali privrednici i potrošači“, naglasio je Ljajić.\nTako se taksa umesto dosadašnjih 90 kuna (12 evra) sada naplaćuje 2.000 (270 evra).\nPremijerka Ana Brnabić je ranije kazala da ukoliko vlast u Hrvatskoj ne bude reagovala, očekuje intervenciju Evropske komisije.Ljajić je prethodno otvorio sportsku halu površine 660 kvadrata u odmaralištu Golija, u čiju izgradnju je njegovo ministarstvo uložilo 15 miliona dinara.


USLUGA SEČENJA VODENIM MLAZOM / WATERJET\nSečenje vodenim mlazom je postupak sečenja materijala vodom pod veoma visokim pritiskom. Ovim postupkom moguće je sečenje gotovo svih vodootpornih materijala. Kod mekših materijala, sečenje se obavlja vodom pod visokim pritiskom, dok se za tvrdje materijale koristi voda pod visokim pritiskom uz dodavanje abrazivnog praha. Ovaj vid sečenja važi za veoma precizno sečenje sa tolerancijama i do ± 0.05 mm/m, a kako je upravljanje mašinom numeričko, moguće je sečenje najrazličitijih oblika. Pored upotrebe kod najraznovrsnijih materijala, posebna prednost ove tehnologije je što prilikom sečenja ne unosi nikakve toplotne ili bilo kakve druge uticaje na materijal koji se seče, pa samim tim ne menja strukturu i svojstva sečenog materijala. Postoji pet osnovnih - predefiisanih kvaliteta sečenja od Q1 za najfiniji do Q5 za najgrublji, ali je moguća i dodatna korekcija brzine sečenja radi postizanja još boljih rezultata. U zavisnosti od izabranog kvaliteta, posle sečenja površina ostaje glatka i čista, najčešće bez potrebe za dodatnom obradom. Ovim vidom sečenja postižu se značajne uštede posebno kod izrade prototipova, i proizvoda u malim serijama, ali je takodje moguća ušteda i primenom u velikoserijskim proizvodima. U mogućnosti smo da ponudimo uslugu sečenja na najsavremenijoj CNC mašini za sečenje vodenim mlazom do dimenzija 2500×6000 mm, i debljina do 200 mm, kao i težina do 12000 kg.


Za podršku ekonomiji svijet dao 19,5 biliona USD – Portal Podgorica\nZa podršku ekonomiji…\nZa podršku ekonomiji svijet dao 19,5 biliona USD\nVlade i centralne banke su od izbijanja pandemije u svijetu obećale da će izdvojiti 19,5 biliona USD kako bi podržale globalnu ekonomiju, pokazuje izvještaj Međunarodnog monetarnog fonda (MMF).\n„Vlade su objavile mjere podrške od skoro 12 biliona USD do septembra ove godine, a centralne banke su svojim mjerama dodatno pomogle sa najmanje 7,5 biliona USD, kako bi se ublažio uticaj pandemije na njihove ekonomije“, navodi MMF u svom godišnjem izvještaju objavljenom u ponedjeljak.\nIpak, kako smatraju u MMF-u, uprkos nezapamćenom obimu i brzim spasilačkim mjerama, koje su obuhvatile smanjenje poreza, subvencionisanje zarada, odobravanje kredita malim preduzećima i rezanje kamata na rekordno niske nivoe, globalna ekonomija trpi najgoru recesiju od Velike depresije, prenosi Tanjug.\nU SAD-u, gdje broj slučajeva koronavirusa raste, odbijanje predsjednika Donalda Trumpa da prizna pobjedu Joe Bidena moglo bi da zaustavi napore da se još jednom donese veliki paket podsticaja.\nU zemlji i dalje ima oko deset miliona radnih mjesta manje nego prije početka pandemije, a nekoliko država uvodi nova ograničenja kako bi zaustavile rast broja zaraženih, što će dodatno otežati oporavak.\nIstovremeno, Evropska unija (EU) se suočava s unutrašnjom pobunom koja bi mogla da odloži konačno odobrenje njenog fonda za oporavak od koronavirusa vrijednog 800 milijardi EUR, o kojem su mjesecima vođeni pregovori i koji bi trebalo da startuje 1. januara.


Kosovo: Propaganda oko bin Ladena | Institute for War and Peace Reporting\nIzvestaji da je grupa mudzahedina osnovala kamp za obuku u srpskom selu na Kosovu, prava je zagonetka za njegove zitelje.\nGlasine o Bin Ladenovim kampovima za obuku mogle su se cuti i ranije, ali poslednje vesti dovode propagadni rat na Balkanu na ivicu apsurda.\nU poslednjem talasu sirenja glasina tvrdi se da je selo Ropotovo u jugoistocnom Kosovu postalo centar teroristicke mreze Al Kaida, Osame Bin Ladena.\nRopotovo je, medjutim, selo nastanjeno iskljucivo srpskim stanovnistvom i u njemu bi se lako mogao prepoznati bilo koji mudzahedin.\nTo, medjutim, nije omelo novinsku agenciju RIA Novosti iz Moskve da, 16. oktobra, po navodima neimenovanog dopisnika sa Kosova, objavi da se grupa od 50 mudzahedina iz Alzira i Avganistana obucava u Ropotovu, u opstini Kamenica blizu sektora KFOR pod kontrolom americkih trupa.\nOvaj kamp, kako tvrde RIA Novosti, vodi Ajman el Zavahiri, jedan od bliskih saveznika Bin Ladena koji je obucavao albanske dezertere iz jugoslovenske vojske. Oni su nakon zavrsene obuke stvarali teroristicke jedinice za operacije na Kosovu i u Makedoniji.\nTri dana kasnije, vodeci makedonski list, "Dnevnik", navodeci "pouzdane izvore", potvrdio je navode RIA Novosti, ukazujuci da je lokacija kampa u selu Ropotovo.\nU ovim izvestajima se ne spominje da se u ovom selu jos uvek nalazi 150 kuca u kojima zive Srbi, koji su zbunjeni cinjenicom da bi bilo ko mogao zamisliti da su mudzahedini, njihovi zakleti neprijatelji, nasli utociste u selu.\n"Koji bi se to mudzahedin usudio da udje u nase selo? ", pita se jedan lokalni stanovnik sela. "Ropotovo je sa svih strana okruzeno srpskim selima".\nZoran Jovanovic, zvanicnik opstine Kamenica je rekao: "U stalnom sam kontaktu sa lokalnim srpskim i albanskim stanovnistvom i niko mi jos nije rekao da ima kampova u Ropotovu. Ovo je malo mesto i za takvo nesto bi se verovatno culo".\nIzvestaje o postojanju mudzahedina odbacuju i americke trupe u sastavu KFOR-a koje patroliraju ovim krajem. "Redovne patrole ruskih i americkih trupa koje blisko saradjuju sa srpskom i albanskom zajednicom u regionu nisu otkrile takvu informaciju o postojanju kampova", rekao je KFOR-ov portparol major Rendi Martin.\nShaip Surduli, predsednik opstine Kamenica, veruje da se glasine o kampovima za obuku namerno plasiraju kako bi izazvale tenzije izmedju Srba i Albanaca u ocekivanju predstojecih izbora, s namerom da se Albancima pripise "saveznistvo sa Bin Ladenom" i diskredituju americke trupe koje operisu na Kosovu.\nU opstini Kamenica zivi oko 55.000 ljudi, od kojih je 18 odsto Srba. U gradu Kamenica u kome zivi oko 10.000 stanovnika bilo je malo zrtava za vreme sukoba na Kosovu 1999.godine. Srbi i Albanci i dalje zive i rade zajedno i predstavljaju redak primer etnicke tolerancije.\nGradska skupstina ima 11 savetnika srpske nacionalnosti, a 23 Srbina rade u lokalnoj administraciji, dvojica cak imaju visok polozaj. Oni takodje sluze u lokalnoj policiji i slobodno posecuju svoju crkvu i lokalnu pijacu koju dele sa Albancima. Sto je jos znacajnije, otkako je prestao sukob na Kosovu, nije bilo incidenata izmedju ove dve zajednice.\nNehat Islami je director IWPR-ovog projekta na Kosovu.


Izborne razlike - Sofija Mandić - Peščanik - Dev\nOvakvu izjavu možemo testirati na dva nivoa. Jedno je pitanje kako zaista žive osobe sa invaliditetom u Srbiji. Drugo je kakav uticaj na takav život ima predsednik Srbije. Kada govorimo o kvalitetu života osoba sa invaliditetom, dovoljni su podaci sa poslednjeg popisa stanovnika. Prema njima, uprkos tome što u Srbiji živi oko 600.000 osoba sa invaliditetom,[efn_note]U pitanju je konzervativni podatak iz popisa stanovnika; smatra se da je stvarni broj ljudi sa invaliditetom u Srbiji 700-800.000.[/efn_note] 87% njih je ekonomski neaktivno, a preko 12% nikada nije pohađalo osnovnu školu – što je skoro polovina svih ljudi bez osnovne škole u Srbiji. Osobama sa invaliditetom je, osim ravnopravnog pristupa radu i obrazovanju, onemogućeno i kretanje kroz naselja, objekte i saobraćajnice prepune prepreka. Mnogi ljudi sa invaliditetom zbog ovoga retko izlaze iz svojih kuća, a posebno to ne čine samostalno – bez obzira na vrstu invaliditeta.


Zvezdini novi tereni - Milina za oko, čeka se još sertifikat FIFA - Sportske.net\nZvezdini novi tereni - Milina za oko, čeka se još sertifikat FIFA\nRadovi iza južne tribine stadiona "Rajko Mitić" polako se privode kraju.\nMlađe kategorije - Zvezdin ponos!Niko kao Boaći!Mnogi ga vide kao Zvezdino pojačanje, ali u trku se uključio i Partizan!Zvezdin Žule objasnio preokret na BrduIz Čuke nova reakcija, predsednik jednim potezom objasnio stav kluba!\nRekonstrukcija svih pomoćnih terena iza južne tribije našeg najvećeg stadiona počela je minulog leta, a radovi se lagano privode kraju, barem kada su tereni sa veštačkom podlogom u pitanju.\nZavršetak radova na izgradnji novog terena sa prirodnom podlogom još uvek nije blizu, ali je zato obnova postojećih, na kojima je instalirana nova veštačka podloga praktično završena.\n"Radovi se nalaze u samoj završnici. Trava je najnovije tehnologije, debljine vlakana 400 mikrona, visine šest centimetara. Ispunjena je kvarcnim peskom i guminim granulatom", kaže Miodrag Stajić, osnivač firme "Lastesaro" i čovek pod čijim se budnim okom izvodi renoviranje terena.\nProces instalacije nove veštačke trave trajao je pune tri nedelje, a uskoro se očekuje da ovlašćene labaratorije FIFA izvrše proveru i dodele sertifikat "FIFA Quality Pro".\n"Površina od 16.500 kvadratnih metara instalirana je kao jedna celina. Pruža odlične performanse, osećaj je veoma sličan igranju na prirodnoj travi. Posebno je zanimljivo i to što je trava dvobojna, i to je svojevrsni unikat kada su naši prostori u pitanju", dodaje Stajić.\nKompletan završetak radova na postavljanju nove veštačke podloge planiran je za početak decembra, a kada bude pušten u rad i novi teren sa prirodnom travom biće pravi užitak trenirati i igrati iza južne tribine stadiona "Rajko Mitić".\nPodsetimo da su treni koje koriste mlađe kategorije FK Crvena zvezda već dobili reflektore, što je još jedna velika novina.


Srednja škola za informacione tehnologije ITHS, Savski nasip 7, Beograd (Novi Beograd) | PlanPlus.rs\nSrednja škola za informacione tehnologije – ITHS prva je privatna IT škola u Srbiji, smeštena je u Comtrade tehnološkom centru na Novom Beogradu, što omogućava učenicima da se još tokom školovanja upoznaju sa radom na realnim projektima.\nTehnologija u službi vrhunskog obrazovanja\nNa nastavi u ITHS-u tradicionalna tabla zamenjena je interaktivnom, koristi se elektronski dnevnik, svaki učenik ima svoj računar tokom nastave, koristi obrazovne aplikacije, nadopunjuje stečeno znanje online kursevima, koristi online biblioteku.\nUčenje je u ITHS-u mnogo efikasnije zahvaljujući upotrebi savremenih tehnologija. Učenici Srednje škole za informacione tehnologije na raspolaganju imaju e-Learning platformu za učenje, na kojoj im je 24 sata dostupan sav materijal sa nastave. Mogu da pogledaju prezentacije, imaju uvid u domaće zadatke koje treba da urade, znaju raspored časova i kabineta, koliko su prisutni na nastavi, koje ocene imaju – dakle, sve što je neophodno za odgovornost i uspeh jednog učenika.\nProjektni centar za učenje kroz praksu\nU okviru škole postoji i Projektni centar ITHS-a, mesto gde se učenici već tokom školovanja susreću sa pravim klijentima, rade na realnim zadacima i sa kompanijama koje će zaista usvojiti krajnji produkt.\nNastava prilagođena novim generacijama\nNastavni plan i program ITHS-a bogat je stručnim predmetima iz oblasti informacionih tehnologija, a učenici se školuju na profilima Elektrotehničar informacionih tehnologija, Elektrotehničar multimedija, Elektrotehničar računara, Administrator mreža i Elektrotehničar telekomunikacija. To su veštine za novo doba koje učenicima pružaju odlične mogućnosti za lako zaposlenje odmah posle završene škole, ali i prohodnost na sve fakultete u Srbiji i inostranstvu. Većina učenika bira pogodnost da svoje školovanje nastavi na Visokoj školi za informacione tehnologije – ITS, obrazovnoj instituciji koja je osnivač ove srednje škole.\nMeđutim, moderni sistem nastave nije rezervisan samo za IT predmete. ITHS je prva i jedina škola u Srbiji za obrazovanje IT tehničara gde se stiče, osim stručnog, i temeljno opšte obrazovanje. Budući IT stručnjaci ne moraju biti samo zaljubljenici u tehnologiju i IT nauke sa malo drugih interesovanja, a o ovome najbolje svedoče uspesi učenika ITHS-a u najrazličitijim oblastima – od izrade aplikacija, preko humanitarnih akcija, jezika i sporta, do glume i zapaženih plasmana na takmičenjima iz mnogih predmeta.


Subotica: Privremeno se menja režim saobraćaja za teretnjake na teritoriji grada\nSekretarijat za komunalne poslove, energetiku i saobraćaj Gradske uprave Grada Subotice doneo je rešenje o privremenoj izmeni režima saobraćaja za teretna vozila čija najveća dozvoljena ukupna masa prelazi 7,5 tona, a koje će se primenjivati od petka, 21. januara.\nTeretna vozila čija najveća dozvoljena ukupna masa prelazi 7,5 tona a koja se kreću iz smera ulice Somborski put ka centru Grada na raskrsnici ulica Somborski put i ulica Zagrebačke i Preradovićeve obavezno se usmeravaju udesno u Zagrebačku ulicu.\nTeretna vozila koja se kreću iz smera ulice Bajski put na raskrsnici ulica Bajski put i ulica Karađorđev put, Preradovićeve ulice i ulice Petefi Šandora obavezno se usmeravaju udesno u Preradovićevu ulicu.\nZabranjuje se teretnim vozilima na kružnom toku kod graničnog prelaza između Republike Srbije i Republike Mađarske „Kelebija“ izlaz sa kružnog toka u ulicu Put Edvarda Kardelja.\nTeretna vozila koja se kreću iz smera ulice Franje Kluza ka industrijskoj zoni obavezno se usmeravaju udesno u ulicu 13. Novu, ulicu koja je paralelna sa Batinskom ulicom i nalazi se u sklopu industrijske zone.\nAutoprevoznici čija su sedišta i auto-baze na trasi ka graničnom prelazu “Kelebija” mogu koristiti svojim teretnim vozilima tu trasu samo ukoliko su prazni, odnosno ukoliko ne vrše uslugu prevoza tereta.\nIzuzetno, organ Gradske uprave nadležan za poslove saobraćaja, na obrazložen zahtev zainteresovanog fizičkog ili pravnog lica, odnosno preduzetnika, rešenjem može da odobri ulazak u zonu gde je zabranjen saobraćaj za teretna vozila čija najveća dozvoljena ukupna masa prelazi 7,5 tona.


PRNJAVOR: Uručeno stotinjak besplatnih članskih karata - Prnjavorski informativni portal\nPRNJAVOR: Uručeno stotinjak besplatnih članskih karata\nU Narodnoj biblioteci u Prnjavoru, povodom obilježavanja Međunarodnog dana maternjeg jezika, danas je uručeno oko 100 besplatnih članskih karata za ovu godinu.\nDirektor ove ustanove Slaviša Blagojević rekao je da su članske karte uručene, između ostalih, učenicima po jednog odjeljenja četvrtog i sedmog razreda Osnovne škole “Branko Ćopić” u Prnjavoru.\nOn je podsjetio da Narodna biblioteka na odjeljenjima za djecu i odrasle ima oko 38.000 knjiga.\n“To je zadovoljavajući broj knjiga, iako uvijek nastojimo da knjižni fond obnavljamo i dopunjavamo novim naslovima. Nedavno smo imali vrijednu donaciju našeg sugrađanina Save Musića, čiji poklon – istorijske knjige, predstavljaju pravi raritet”, naveo je Blagojević.\nBibliotekar u Osnovnoj školi “Branko Ćopić” Brankica Radonjić rekla je da ova obrazovna ustanova brojnim aktivnostima nastoji da učenike približi knjigama i čitanju.\n“Ovo je dan kada sa našim učenicima razgovaramo o maternjem jeziku, njegovom značaju, izumiranju brojnih jezika u svijetu, kako bi im dali lingvističku sliku svijeta. U radu sa djecom, inače, stalno ukazujemo na problem izumiranja jezika i krizu čitanja”, navela je Radonjićeva.\nOna je podsjetila da svake godine 21. februara ova škola organizuje posjetu Narodnoj biblioteci.\n“U posjetu dovodimo odjeljenja koji su dobitnici diplome – najnačitanije odjeljenje, odnosno učenike koji su najveći broj puta posjetili školsku biblioteku. Za nagradu dobijaju godišnje besplatno učlanjenje u Narodnoj biblioteci”, pojasnila je Radonjićeva.\nZa učenika sedmog razreda Ognjena Kovjanića, jednog od dobitnika besplatne članske karte, nagrada je dobrodošla, jer, kako je rekao, voli da čita.\nIz Narodne bibilioteke u Prnjavoru do kraja godine najavljuju još dvije slične akcije besplatnog učlanjenja svih zainteresovanih Prnjavorčana.


Kakav je odnos mladih u Srbiji prema ekonomiji? | Talas.rs\nIstraživanja o stavovima mladih u Srbiji ukazuju na kontradiktornosti – u isto vreme, mladi prepoznaju ekonomske probleme u zemlji, u velikom broju žele da se odsele i to u razvijene zemlje Zapada, dok se u Srbiji zalažu za veću ulogu države i negativno gledaju na privatni sektor i tržišnu ekonomiju.\nIstraživanje FES-a „Mladi u Srbiji 2018/2019“ pokazuje da čak tri četvrtine mladih izražava želju ili nameru da emigrira, što „stavlja Srbiju na prvo mesto među zemljama u regionu“. Od konkretnih destinacija, u najvećoj meri biraju Nemačku, SAD, Švajcarsku i Austriju – razvijene zemlje Zapada koje zaista imaju daleko bolji životni standard i nesumnjivo veće mogućnosti za zapošljavanje.\nU skladu sa ovim nalazom je i razultat istraživanja koji pokazuje šta mladi vide kao svoje „najznačajnije lične vrednosti“ – na prvom mestu (28% ispitanika) nalazi se zaposlenost, a na drugom (16%) ekonomska dobrobit građana. „Ukratko, ovi nalazi daju sliku mladih u Srbiji koji su teško opterećeni ekonomskim problemima, koji imaju primat u odnosu na pitanja kao što su vladavina prava, ljudska prava i slobode“, navode autori studije.\nTakođe, kada je reč o faktorima koji utiču na izbor zaposlenja, najzastupljeniji odgovor je dohodak/plata – čak 91% ispitanika označilo je ovaj kriterijum kao veoma značajan ili značajan.\nIstraživanje FES-a obuhvatilo je više od 1.100 ispitanika starosti od 14 do 29 godina, a ceo izveštaj možete pogledati ovde\nMeđutim, i bez preciznih rezultata istraživanja javnog mnjenja, mogli bismo da zaključimo da su upravo ekonomski problemi oni koji najviše opterećuju građane Srbije, a posebno mlade ljude koji su na počecima svojih karijera i koji traže i žele perspektivu boljeg života. Pitanje je – kako da unapredimo životni standard u Srbiji i kako mladi ljudi razmišljaju o tome?\nJedan od zaključaka navedenog istraživanja jeste i to da mladi, ’teško opterećeni ekonomskim problemima’, ipak ne žele da budu proaktivni i ’preuzmu kontrolu nad stvarima u političkom životu’.\n„Ovi problemi su razlog zbog kojeg su mladi, uprkos tome što su zabrinuti i nezadovoljni učinkom države i institucija, i dalje fokusirani na intervenciju države, koju preferiraju“, ističu autori istraživanja.\nU skladu sa tim, čak 46,2% mladih se potpuno ili donekle slaže da bi državno vlasništvo nad firmama i u privredi trebalo da bude uvećano. U načelu, dodaju autori, „većina ispitanika smatra da država treba da ima veću kontrolu nad ekonomijom“.\n„Gotovo 55% ispitanika smatra da je uloga države da svakom ko želi da radi obezbedi posao, što dalje implicira da je podrazumevajuće da država ima privredu u svom vlasništvu i da se ponaša kao poslodavac. Na tom tragu, kada smo ih pitali šta je neophodno uraditi kako bi se smanjila nezaposlenost, ispitanici su opet gledali u pravcu države. Gotovo 60% ispitanika smatra da je rešenje u subvencijama ili otvaranju novih firmi u vlasništvu države“, zaključuju autori ove studije.\nIstraživanje Libeka obuhvatilo je 1021 studenta sa 8 univerziteta i 36 fakulteta\nKada je reč o konkretnim stavovima u vezi sa ekonomijom, a koji su povezani sa ekonomskim populizmom, studenti su odgovarali na sledeći način:\nIzvor: Libertarijanski klub Libek\nPored pozitivnih stavova prema ulozi države u privredi, primetni su i negativni u pogledu tržišne ekonomije. Tako autori studije navode da „svaki drugi ispitanik ima negativnu asocijaciju na tržište. Međutim, negativan doživljaj tržišta nije tako jednodimenzionalan, niti dosledan“.\nKonkretno – kada su ispitanicima postavljena pitanja koja se odnose na percipirane pozitivne ili negativne posledice okretanja Srbije ka tržišnoj ekonomiji, u odgovorima su prisutnije bile pozitivne nego negativne asocijacije:\nZablude o tržišnoj ekonomiji\nKada je reč o pozitivnim stavovima glede državne uloge u privredi, kao i negativnih asocijacija na tržište, jedno od mogućih objašnjenja leži u iskustvu nedovršene tranzicije iz socijalističke u tržišnu privredu u Srbiji. To je ujedno i razlog zaostajanja Srbije za drugim bivšim komunističkim zemljama:\nPeriod koji je usledio nakon demokratskih promena 2000. je u velikoj meri doprineo nepoverenju građana prema liberalizaciji generalno, a posebno prema konceptu privatizacije, ponajviše zbog visokog nivoa korupcije i netransparentnosti u ovim procesima.\nDodatno, višedecenijsko nasleđe (samo)upravljanja u privredi utemeljilo je različita očekivanja u ekonomskoj sferi koja i danas opstaju – jedno od njih je uverenje da je državni posao optimalan izbor za svakoga. Realnost, međutim, svakodnevno demantuje ovo uverenje, te tako na svakom koraku možemo da vidimo posledice prevelike uloge države koja opterećuje privredu više nego što joj pomaže.\nRasprave o tržišnoj ekonomiji su generalno opterećene brojnim zabludama i logičkim greškama, a posebno u Srbiji u kojoj ne možemo govoriti o funkcionisanju tržišta i punim efektima liberalizacije.\nAko želimo bolji životni standard, potrebne su nam veće ekonomske slobode\nAko uzmemo u obzir motive koje mladi ljudi navode za odlazak iz zemlje, kao i probleme koje prepoznaju kao najvažnije u Srbiji, jasno je da postoji ogromna potreba za boljim životnim standardom. Do toga, međutim, nećemo doći većim, već naprotiv – manjim uplivom države u privredu.\nStručnjaci poput ekonomista iz Fiskalnog saveta ovo govore godinama unazad – privreda Srbije može da raste, ali je za to neophodno rasteretiti privredu kako bi se oslobodio prostor za razvijanje privatnih inicijativa i kako bi se olakšalo pokretanje biznisa koje je izuzetno važno za rast privrede.\nTime otvaramo pitanje ekonomskih sloboda – da li je, i koliko, Srbija ekonomski slobodna zemlja?\nAko pogledamo primere uspešnijih zemalja od nas, možemo da govorimo i o konkretnim primerima reformi koje su usmereni na veći rast privrede.\nBitno je naglasiti i to da zemlje koje mladi iz Srbije biraju kao najpoželjnije destinacije imaju daleko veći nivo ekonomskih sloboda. Tako se na najnovijem Indeksu ekonomskih sloboda instituta Frejzer Srbija nalazi na 80. mestu od ukupno 162 posmatrane zemlja, dok se Švajcarska nalazi na visokom 4, SAD na 5. mestu, Nemačka na 20, a Austrija na 26. mestu.\nEkonomske slobode podstiču preduzetništvo, dok manje mešanje države u privredu smanjuje prostor za korupciju. Konačno, veći nivo ekonomskih sloboda znači i državnu potrošnju koja je manje rasipnička, što dodatno oslobađa poreske obveznike i dozvoljava im da svoj novac troše, štede ili ulažu bez preteranih ograničenja.\nTAGS: emigracija FES istraživanje mladi


Putin o protestima u Rusiji: Niko ne sme da dovodi situaciju do sukoba - 19.08.2019, Sputnik Srbija\nPutin o protestima u Rusiji: Niko ne sme da dovodi situaciju do sukoba\nPredsednik Rusije Vladimir Putin je, govoreći o protestima u Rusiji, rekao — da niko nema prava da situaciju dovede do sukoba i da krivci treba da budu... 19.08.2019, Sputnik Srbija\nrusija, svet, vesti, vladimir putin, emanuel makron, protesti\nPredsednik Rusije Vladimir Putin je, govoreći o protestima u Rusiji, rekao — da niko nema prava da situaciju dovede do sukoba i da krivci treba da budu kažnjeni.\n„Što se samih događaja tiče, mislim da neću reći ništa novo: građani imaju pravo na mirne proteste u skladu sa važećim zakonom, a vlasti moraju da obezbede sprovođenje tih prava“, rekao je Putin novinarima uoči pregovora sa francuskim liderom Emanuelom Makronom, odgovarajući na pitanje o protestima u Moskvi.\n„Ali niko — ni vlast, ni bilo kakva grupa građana — nemaju pravo da krše postojeći zakon i da dovode situaciju do apsurda ili do sukoba sa vlastima. To je kršenje zakona i svi koji su krivi za te povrede treba da snose odgovornost u skladu sa ruskim zakonom“, dodao je on.\nPutin je objasnio da su protesti u vezi sa lokalnim izborima.\n„Ruske vlasti dopuštaju ljudima da iskazuju svoj protest, a zakonske akcije u julu i avgustu odvijale su se mirno i bez ekscesa“, rekao je ruski predsednik, izrazivši nadu da će mitinzi u drugim zemljama takođe biti održani bez sukoba.\nOn je podsetio i na proteste u Francuskoj.\n„Kao što znamo, ne dešavaju se takvi događaji samo u Rusiji... Ja sam u gostima i neprijatno mi je da govorim o tome, ali primoran sam, jer postavljate takva pitanja. Svi smo upoznati sa događajima koji su u vezi sa takozvanim žutim prslucima, tokom kojih je, prema našim procenama, poginulo 11 osoba, a 2.500 je ranjeno, uključujući 2.000 policajaca“, rekao je Putin.\n„Ne bismo želeli da se ovakvi događaji odvijaju u glavnom gradu Rusije i učinićemo sve kako bi se naša unutrašnja politička situacija razvija strogo u okviru važećeg zakona“, zaključio je Putin.\nMakron i Putin sastali su se u zvaničnoj letnjoj rezidenciji francuskih predsednika, tvrđavi Breganson. Pregovori se održavaju nekoliko dana pre samita grupe G7, koji će se održati u francuskom Bijaricu od 24. do 26. avgusta.


Vesti online / Vesti / Srbija / Lazanski: Je l to atomsko oružje nekima dozvoljeno, a drugima nije?\nLazanski: Je l to atomsko oružje nekima dozvoljeno, a drugima nije?\n"Nova nuklearna doktrina SAD i najnovije protivljenje NATO sporazumu UN o zabrani atomskog oružja direktno je rušenje sporazuma o neširenju nuklearnog oružja iz 1978.", piše Miroslav Lazanski u najnovijoj kolumni za Politika.rs, koju prenosimo u celini.\nMiroslav Lazanski otvoreno o nuklearnom naoružanju sveta\nNerealan sporazum UN\nDržave članice NATO osudile su, pre nekoliko dana, sporazum UN o zabrani atomskog oružja, inače prvi takav sporazum u istoriji UN, tvrdnjom da je taj sporazum "nerealan".\nRadi se o sporazumu iz jula ove godine, koji je podržalo 120 država članica UN, dok su protiv bile sve zemlje koje trenutno imaju atomsko oružje.\nČinjenica jeste da su SAD još pre 15 godina snizile svoj nuklearni prag, odnosno u "Pregledu nuklearne doktrine" iz 2002. godine Pentagon navodi da postoji potreba za novim nuklearnim naoružanjem koje bi moglo da ima slabiju jačinu nuklearnog punjenja i manju snagu radijacije.\nOružje projektovano za uništavanje podzemnih vojnih objekata u Iranu i Severnoj Koreji? Još tada se moglo postaviti pitanje o suštinski novoj debati o nuklearnom naoružanju: više nije reč o količini atomskog i hidrogenskog oružja, već se radi o fundamentalnom pitanju okolnosti u kojima bi ono moglo da se upotrebi.\n* Pomorske vežbe Kine i Rusije blizu obala Severne Koreje\n* Tramp žestoko u UN: Delovi sveta idu dođavola, ako budemo ugroženi...\n* "Trampov govor je zvuk psećeg laveža"\nOdnosno je li svrha nuklearnog oružja odvraćanje atomskog napada na SAD, ili na Rusiju ili na Kinu, ili treba razvijati atomsko oružje da bi se vodili ratovi, uključujući i sukobe s onima koji nemaju nuklearno oružje?\nIzgledalo je da se završetkom hladnog rata gubi potreba za atomskim oružjem. Zagovornici kontrole naoružanja zahtevali su radikalne rezove u američkom i ruskom nuklearnom arsenalu kao i da rakete s atomskim bojevim glavama više ne budu u stanju bojeve gotovosti, dok su zagovornici tvrde struje insistirali da još postoji potreba za nuklearnim oružjem.\nRusija i SAD su onda smanjile broj svojih atomskih bojevih glava, ali je problem nastao jednostranim izlaskom SAD iz sporazuma o antibalističkoj odbrani, ABM, iz 1972. godine, kao i izgradnjom američkog antiraketnog štita u Poljskoj i Rumuniji.\nAdministracija predsednika Buša je još 2002. godine smatrala da je međunarodni režim sporazuma o kontroli atomskog naoružanja irelevantan. Naime, u "Pregledu nuklearne doktrine" kaže se da "ovaj stari proces kontrole nije kompatibilan sa fleksibilnošću koju planiraju i zahtevaju oružane snage SAD".\nJer osim izlaska iz sporazuma o ABM, SAD su zanemarile poboljšanja Konvencije o biološkom oružju, a odbile su i nastavak formalnog procesa smanjivanja strateškog nuklearnog oružja.\nDakle, kada pogledamo hronologiju događanja u vezi sa sporazumom na planu atomskog oružja, onda je prilično jasno da je praksa američke administracije unazad 25 godina dovela do proširenja ekskluzivnog kluba posednika nuklearnog oružja. I to ne tvrdim ja, već bivši američki ministar odbrane Robert Maknamara u tekstu za "Internešenel herald tribjun" od 14. marta 2002.\nTokom hladnog rata, mir je čuvala doktrina "zagarantovanog uzajamnog uništenja", što je značilo da svaka strana ima snage i uslove neophodne da se sačuva sposobnost razornog drugog nuklearnog udara, čime se protivnik odvraća od prvog atomskog udara i uopšte od nuklearnog rata.\nPovlačenjem iz sporazuma o ABM američka administracija je unilateralno proglasila zastarelom doktrinu "zagarantovanog uzajamnog uništenja" i prihvatila doktrinu "unilateralno zagarantovanog uništenja". Odnosno Rusija je sada meta američkih napadačkih nuklearnih snaga prvog udara.\nU možda najrazumnijem zahtevu u istoriji međunarodnih odnosa 162 države sveta, koje ne raspolažu atomskim oružjem, u aprilu 1995, u vezi s jednom rezolucijom SB UN, zatražile su, u zamenu za svoje trajno obavezivanje da nikada neće nabaviti nuklearno oružje, da pet država koje raspolažu atomskim oružjem obećaju da ih takvim oružjem nikada neće napasti.\nIstina, SAD, Velika Britanija, Rusija, Francuska i Kina su 1995. potvrdile sporazum iz 1978. o neširenju atomskog oružja, sporazum potpisan na 25 godina, i ponovile da neće koristiti atomsko oružje protiv onih država koje ga nemaju.\nNova nuklearna doktrina SAD i najnovije protivljenje NATO-a sporazumu UN o zabrani atomskog oružja direktno je rušenje sporazuma o neširenju nuklearnog oružja iz 1978. Treba biti licemer i ne prisetiti se ukupne hronologije atomskih sporazuma. Bivši ministar odbrane Indije Džordž Fernandez lepo je rekao: "Pre nego što neko uputi izazov SAD najpre mora da nabavi atomsko oružje."\nSVET Amerika planira da poveća nuklearni arsenal zbog Rusije\nSVET Severna Koreja: Da li je Donald Tramp lud?\nNedelja 24.09.2017. 22:16\nE moj Lazanski, nije ni cudo sto nisi postao ministar odbrane, sto je netko verovatno u ssali govorio, pa ti imas potpuno pogresan stav. Samo Amerika bi trebala da ima atomsku bombu, najbolje malu kao rucna bomba, ali za svakog tko nije oni.


► Novi američki test na korona virus daje rezultate za pet minuta\nKompanija Ebot Laboratoris (Abbot Laboratories) saopštila je da joj je američka savezna agencija za lekove FDA odobrila da počne sa proizvodnjom tih testova koje će moći da isporuči zdravstvenim ustanovama već od iduće nedelje.\n"Protiv pandemija bolesti KOVID-19 će se boriti na više frontova i molekularni prenosni uređaj koji može da daje rezultate testova za nekoliko minuta će pomoći", rekao je zvaničnik kompanije Robert Ford.\nUređaj je odobren samo za primenu u zdravstvenim ustanovama.\nPre kompanije Ebot, američka regulatorna tela su, protekle nedelje, odobrila testove još dve kompanije. Za starije testove potrebno je između četiri i osam sati da daju rezultate.\nZa sada nema zvaničnih podataka o broju testiranih u SAD.\nNekoliko hiljada ljudi okupilo se večeras u Beču u znak podrške protestima širom sveta protiv rasizma posle smrti Afroamerikanca Džordža Flojda tokom policijskog privođenja.\nU Italiji smanjenje broja umrlih, u porastu broj zaraženih\nU devet italijanskih regiona danas nije zabeležen nijedan smrtni slučaj od koronavirusa dok je broj obolelih porastao skoro četiri puta u odnosu na juče.


Književno veče „Sećanje na Filipa Višnjića“ u Železničkom muzeju - Železnice Srbije ad\nKnjiževno veče „Sećanje na Filipa Višnjića“ u Železničkom muzeju\nVeče posvećeno slepom narodnom guslaru Filipu Višnjiću održano je 28. februara u Železničkom muzeju u organizaciji Udruženja umetnika „Železnica Srbije“, a pod pokroviteljstvom „Železnica Srbije“ ad, Udruženja književnika Srbije i Kulturno-prosvetne zajednice Srbije.\nNenad Kecman, izvršni direktor „Železnice Srbije“ ad, podsetio je prisutne na reči Prote Matije Nenadovića, koji je u svojim memoarima zapisao:“ U kom se narodu pojave junaci i ljudi zaslužni za otačstvo, taj će narod roditi i one ljude koji će njihova dela opisati. Jedan od tih ljudi je i Filip Višnjić, koji je još početkom devetnaestog veka pokazao da sa obe strane Drine živi isti narod sa istorijskim, verskim i kulturnim genom i vezama.“\nPosetioci su imali prilike da se upoznaju sa likom i delom velikog srpskog guslara i pripovedača, čije je pesme od zaborava sačuvao naš poznati prosvetitelj i tvorac srpske azbuke Vuk Karadžić.\nO Filipu Višnjiću i knjizi „Guslar po sećanju“ govorili su autor Miljurko Vukadinović, književnici Milad Obrenović iz Republike Srpske, Jasmina Malešević, Vitomir Teofilović i Vidak Malovrazić. Književnici iz Beograda i gost iz Republike Srpske, kazivali su svoje stihove inspirisane njegovim životom i radom.\nNa pesme legendarnog Filipa Višnjića podsetio je guslar Radisav Čejović.


Promocija studijskih programa biće organizovana do prijemnog ispita! - Glas Zaječara\nHome Promo Promocija studijskih programa biće organizovana do prijemnog ispita!\nPromocija studijskih programa biće organizovana do prijemnog ispita!\nU okviru upisne kampanje studenti Fakulteta za menadžment i ove godine vrše promociju studijskih programa i uslova studiranja na promo štandu u centru Zaječara.\nSvake večeri na promo štandu u centru predstavnici studentskog parlamenta, zainteresovanima će pružati sve potrebne informacije o upisu u akademskoj 2018/19. godini i o akreditovanim studijskim programima.\nPromo štand će biti organizovan sve do prijemnog ispita koji će se održati 6. jula u 12.00 sati.\nPrethodni tekstNa Popovoj plaži juče je održano Otvoreno prvenstvo „As Timok“\nNaredni tekstJutros je startovala poslednja etapa „Čiker“ MTB maratona!


"Malograđanska svadba" iz Crvenke najbolje ostvarenje\nObjavljeno: 28 jul 2017 . u kategoriji Umjetnost i kultura\n"Zlatna maska" za najboljeg glavnog glumca - za ubjedljiv glumački izraz dodijeljena je Željku Miloševiću, za ulogu Blaža Milošića u predstavi "Pisac porodične istorije" Gradskog pozorišta Trebinje, dok je njegova partnerka Vesna Đurić istu nagradu dobila za najbolju epizodnu žensku ulogu na Festivalu, za istinitost i osjećajnost glumačke igre.\n"Zlatna maska" za najbolju glavnu žensku ulogu pripala je Jovani Petrović, a za najbolju mušku epizodu Vladimiru Jorgiću, glumcima predstave "Dragi tata" Studija glume - Teatra 011 iz Beograda.\nAnsambl predstave "Posljednja porodica" Teatra "Fedra" iz Bugojna nagrađen je "Zlatnom maskom" za najbolju kostimografiju, dok nagrade Festivala festivala za scenografiju i autorsku muziku nisu dodijeljene.\nStručni žiri dodijelio je i dvije specijalne nagrade, od kojih je prva pripala Vahidu Durakoviću, autoru teksta "Posljednja porodica".\nPredsjednik stručnog žirija Egon Savin istakao je da specijalna nagrada pripada trebinjskoj publici koja zaslužuje još veći, sadržajniji i ambiciozniji festival.\nFestival je sinoć završen predstavom "Pisac porodične istorije", u izvođenju Gradskog pozorišta Trebinje, koju je prema tekstu LJubomira Đurkovića režirao Slobodan Marunović.\nDiplomu protagoniste večeri žiri publike dodijelio je Igoru Svrdlinu za ulogu Slobodana Milošića.\nU okviru pratećeg programa, u Galeriji Kulturnog centra, otvorena je izložba fotografija "Festival u objektivu", koju su pripremili članovi Foto-kino kluba Trebinje, dok je monodramu "Na dan svođenja računa" izvela trebinjska glumica Marija Đajić.


Da bi se dobio litar flaširane vode potrebno je vše od litra vode - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Zabava Zanimljivosti Da bi se dobio litar flaširane vode potrebno je vše od litra...\nDa bi se dobio litar flaširane vode potrebno je vše od litra vode\nOd HaberNews - 5. Novembra 2013. 0 60 Podeli na Fejsbuku\ntweet Ako mislite da je potreban litar vode da biste napunili bocu od jednog litra, Međunarodna asocijacija za flaširanu vodu ima vesti za vas: potrebno je više od litra. “Nešenel pablik radio”, En-Pi-Ar, prenosi rezultate eksperimenta, čiji rezultat kaže da je za flašu od jednog litra potrebno 1,39 litra vode. To uključuje vodu za piće i onu potrebnu za čišćenje i flaširanje. Do ove cifre došlo se nakon tri godine istraživalja i prikupljanja podataka, uzimajući u obzir faktore kao što su ukupna potrošnja vode i vrsta procesa korišćenog u proizvodnji.\nAsocija navodi da se “studija odnosi na proizvodnju 14,5 miliona litara flaširane vode, što je impresivnih 43 procenta ukupne potrošnje flaširane vode u SAD.”\nPomenuta cifra se odnosi na američke i kanadske kompanije, a predstavnik Asocijacije smatra to “izuzetno uspešnim”.\nEn-Pi-Ar kaže i zašto: da bi se dobio litar sode potrebno je 2,02 litra vode, dok je za istu količinu vina potrebno 4,74 litara vode.\nAsocijalica je odlučila da tu stane sa kalkulacijama, ali je tačno da je aktuelni “ekološki otisak” kad je reč o vodi mnogo veći.\nNa primer, nafta je potrebna u proizvodnji plastike, a kopanje nafte zahteva….. vodu – i to u nekim slučajevima čak sedam puta više nego što stane vode u plastičnu bocu od jednog litra. PODELI\ntweet Prethodni tekstEvrosong: Peticija protiv transvestita iz AustrijeSledeći tekstSkandalozno! Neonacisti formiraju borbene odrede HaberNews\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA


Izvor: B92, 10.Jul.2020, 15:38\nGradski Štab za vanredne situacije u Novom Sadu procenio je da je neophodno uvesti dodatne mere.\nTakođe, svi privredni subjekti koji obavljaju ugostiteljsku delatnost dužni su da u ugostiteljskim objektima koji nemaju baštu, kao i noćnim klubovima na teritoriji >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << Grada Novog Sada, ograniče radno vreme od 6.00 do 21.00.\nSvi privredni subjekti koji obavljaju delatnost u trgovinskim formatima (tržni centri, hipermarket, supermarket, mini market i slično) i obavljaju usluge dužni su da radno vreme organizuju u periodu od 6.00 do 21.00.\nOvo ograničenje ne odnosi se na apoteke, benzinske pumpe u obavljanju delatnosti prodaje goriva i šaltersku prodaju hrane.\n"Grad Novi Sad je merama koje je usvojio, a u odnosu na trenutnu epidemiološku situaciju, utvrdio mere koje su najoptimalnije, s težištem na rad objekata na otvorenom prostoru, kako bi u što većoj meri zaustavio eventualno širenje infekcije. Grad Novi Sad mora da nastavi da živi i njegovi građani moraju da nauče da funkcionišu u ovim izmenjenim okolnostima, a potrebno je samo da se pridržavaju jednostavnih mera zaštite", ističe se u saopštenju novosadskog Kriznog štaba.\nDodaje se da će, međutim, ako se pokaže da trenutne mere ne daju rezultate, one biti pooštrene.\n"Grad Novi Sad apeluje i poziva svoje sugrađane da zajedno, još jednom, pokažu svoju zrelost, solidarnost i svest kako o trenutnoj situaciji, tako i o mogućoj budućoj težoj", zaključuje se u saopštenju.


23 апр Đaci osnovne škole u Novom Kneževcu u akciji „Za čistije i zelenije škole u Vojvodini“\nUčenice osnovne škole „Jovan Jovanović Zmaj“ Elena Petrović i Jovana Bikić su tokom protekle nedelje razgovarale sa građanima Novog Kneževca na temu reciklaže. One su ovom prilikom pored pitanja o reciklaži informisale građanstvo i o akciji „Čepom do osmeha“. Elena Petrović je ovom prilikom pozvala građane da plastične čepove ostave u kutijama koje se nalaze u prodavnicama i na javnim mestima, kako bi se oni reciklirali i na taj način pomogla akcija „Čepom do osmeha“.\nOdvajanjem plastičnih čepova unapređuje se sistem odvajanja čvrstog otpada u Srbiji i omoguća se lakše funkcionisanje u svakodnevnom životu, rekla nam je u razgovoru učenica Jovana Bikić, i pored toga naglasila da je ova aktivnost deo projekta „Za čistije i zelenije škole u Vojvodini“.\nAkcija sakupljanja plastičnih čepova podržava i sprovodi većina građana Novog Kneževca kako bi na taj način osnažili i pružila podrška pojedincima i porodicama osoba sa invaliditetom.\nAkcija „Čepom do osmeha“ pokrenuta je u decembru 2012. godine, kada je nekolicina ljudi odlučila da podrži ovaj poduhvat. Danas je ovo najmasovnija akcija u Srbiji i regionu, koja okuplja preko 2000 aktivnih volontera. Akcijom “Čepom do osmeha” do sada sakupljeno je preko 550 tona plastičnih čepova.\nTekst preuzet u potpunosti sa vojvodjanski.com


Povodom hapšenja Gorana Hadžića - CEAS - Peščanik\nPovodom hapšenja Gorana Hadžića\nHapšenje Gorana Hadžića je veoma važan čin kojim je država Srbija omogućila da se makar delimično i sa zakašnjenjem rasvetle zločini za koje ga Haški sud tereti i time zadovolji pravda za žrtve i njihove bližnje.\nPodsećamo da je Goran Hadžić bio predvodnik mreže masovne pljačke i zloupotrebe resursa Slavonije, koja svoje krakove ima i u Srbiji. Hadžić bi se morao ispitati o tim okolnostima, a država bi na osnovu njih morala preduzeti adekvatne nepristrasne mere. To bi doprinelo daljem poboljšanju odnosa sa Republikom Hrvatskom, zemljom koja će uskoro postati članica EU. Podrška Hrvatske nastavku EU integracija Srbije je od velikog značaja.\nNažalost, prošle su tri godine od kako je uhapšen Radovan Karadžić, a javnost Srbije nije saznala ni da li postoji istraga o tome kako je Karadžić uspeo tako dugo da se krije. I nedavno hapšenje Ratka Mladića je već postalo stvar prošlosti, jer se skoro uopšte ne otvara pitanje ko je njega i kako tako dugo uspevao da održi na slobodi. Nadamo se da će u sva tri slučaja država Srbija smoći snage da na ova pitanja da potpune odgovore. Bez njih nema suštinske reforme sektora bezbednosti.\nMinistar policije, Ivica Dačić, je samo pre nekoliko dana priznao da okolnosti pod kojima je Hadžić pobegao organima Srbije 2004, nikad nisu istražene jer to niko nije naredio.\nSmatramo da je kratka interna istraga koju su navodno sproveli Ministarstvo odbrane i Vojno bezbednosna agencija, posle Mladićevog hapšenja, i navodni rezultati koji pokazuju da vojska nije krila Mladića od 2002. godine samozavaravajući pokušaj da se jedno veliko pitanje, bez koga nema suštinske demokratizacije Srbije i iskrene regionalne stabilizacije i saradnje, sakrije pod tepih.\nVlada Republike Srbije je u odgovorima na Upitnik evropske komisije priznala da u Srbiji nije uspostavljenja puna demokratska kontrola nad vojnim službama. Glavni tužilac Haškog tribunala, Serž Bramerc, ponovio je nedavno da ima saznanja da je Mladić od delova srpskih službi primao podršku sve do 2006. godine.\nPodsećamo na niz falsifikata u prvobitnim zapisnicima o prirodi nasilnih smrti pet vojnika Vojske Srbije u periodu 2004-2005, niz neupitnih proceduralnih propusta u sudskim istragama koje su tim povodima vođene, i na okolnost da za te smrti, kao i za veliki broj propusta, niko nikad nije odgovorao. U Slučaju Topčider je i nadležno tužilštvo posle godina namernog otezanja konačno priznalo da se radi o dva ubistva, ali se ništa dalje ne preduzima.