Šarčević i Đurić na otvaranju Naučnog centra (Foto Radio Kontakt Plus)\nNaučno-tehnički centar danas su otvorili ministar prosvete Mladen Šarčević i direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić.\nSredstva za opremanje Centra u iznosu od oko 2,5 miliona dinara, obezbedila je Kancelarija za KiM, a podršku pružaju i Univerzitet u Prištini sa privremenim sedištem u Kosovskoj Mitrovici, Naučno-tehnološki park Zvezdara i grad Beograd.\nMinistar prosvete Mladen Šarčević je nakon otvaranja Naučno-tehničkog centra kazao da ima još “mnogo posla” kako bi se podigao kvalitet rada u obrazovnim ustanovama.\n"Imamo mnogo bilateralnih projekta. Novi zakoni su usvojeni i mislim da ćemo imati mnogo bolju vezu poslodavaca, privrede, mladih ljudi nekoga ko će imati taj proces dualnog modela i na visokom obrazovanju", kazao je Šarčević.\nDanas je veliki dan za Kosovsku Mitrovicu koja postaje grad nauke i tehnologije”, kazao je drektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić.\n"Danas je petnaest mladih ljudi našlo svoje radno mesto, radiće kao programeri rušeći na taj način granice i utirući put tome da naši mladi ljudi koji raspolažu znanjem mogu da probiju granice koje su im veštački nametnute", kazao je Đurić.\nKako je saopšteno iz Kancelarije za Kosovo i Metohiju Đurić i Šarčević će se sutra u Kosovskoj Mitrovici sastati sa direktorima svih predškolskih i školskih ustanova na Kosovu Metohiji.


Mnogi od nas se otarase starih automobila kada njihovi motori prestanu sa radom, ali jedan čovek je svoju izmučenu Folksvagen bubu pretvorio u najmanji hotel na svetu, kako bar tvrdi.\nMuhamed Al Malahim (64), kaže da gosti koji spavaju u njegovom autu u gradu Al Džaja u jordanskoj pustinji, uživaju u iskustvu sa 5 zvezdica.\n„Ovaj grad je moja otadžbina. Ovde sam se rodio, ovde sam odrastao, ovde sam živeo“, priča Al Malahim, koga znaju kao Abu Alija. „Želeo sam da započnem projekat kako bih poboljšao situaciju grada i stavio ga na turističku mapu jer predstavlja vidikovac na najlepše pejzaže u regionu“, objašnjava.\nNapušten od strane mnogih njegovih stanovnika, koji su napustili grad u potrazi za modernijim životnim stilom, Al Džaja se nalazi blizu grada Al Šubak gde je stacioniran impozantni zamak iz 12. veka pod nazivom Montreal.\nPosetioci ovog područja ostali su u Abu Alijevoj bubi od otvaranja zarđalih vrata njegovog hotela pored puta do penzionisanja 2011. godine.\nOpremljen zahvaljujući njegovoj ćerki, rekonstruisani automobil je ukrašen šarenim perlama i nudi ručno izrađene prekrivače i jastuke sa tradicionalnim motivima. Prema Abu Aliju, provesti noć u njegovim kolima je toliko udobno da može da se poredi sa noćenjem u hotelu sa pet zvezdica.\nZnak ispred Folksvagena pokazuje da je to „najmanji hotel na svetu“, mada tu titulu, prema Ginisovoj knjizi rekorda, trenutno nosi hotel Eh Hosl, širine 2,5 metra, u gradu Amberg, u Nemačkoj.\nVelika je strast koju Abu Ali oseća prema ovom projektu, te je zatražio kredit kako bi izgradio „recepciju“ hotela u obližnjoj pećini koju je nazvao „Baldvinova pećina“, po Baldvinu I Jerusalimskom, koji je izgradio zamak Montreal, 1115. godine. Recepciju koristi kako bi svojim gostima poslužio kafu, čaj i tradicionalne jordanske aperitive.\nTakođe, tu je i mala prodavnica koja prodaje antikvitete, nakit, drago kamenje, bakarne minijature i istorijske predmete koje gosti hotela mogu da kupe na kraju svoje posete. Iako ne mogu da se smeste više od dve osobe u isto vreme, Abu Ali kaže da je primao posetioce iz celog sveta, uključujući i VIP goste.\nOni koji ne pronađu mesto za spavanje u staroj bubi, mogu da uživaju u tipičnom jordanskom doručku ili ručku, pripremljenim i serviranim u tradicionalnom beduinskom stilu od strane njegovih ćerki i supruge Um Ali. Provesti noć u ovoj bubi sa uključenom hranom, košta 40 jordanskih dinara (oko 56 dolara).\nDa li vredi? Pogled na recepciju hotela u pećini, pruža uvid o ponuđenom nivou gostoprimstva. Fotografije nasmejanih ljudi popunjavaju zidove zajedno sa zahvalnicama koje su ostavili prethodni posetioci.\nVelika knjiga utisaka koja se nalazi u uglu, u kojoj nema više mesta, možda je nešto najvrednije što Abu Ali poseduje. Njene stranice su prepune ljubaznih reči koje odražavaju ono što su gosti osećali, svi obećavajući da će se vratiti da ga posete čim im se ukaže prilika. Ako ovi zadovoljni posetioci ispune svoja obećanja i dovedu neke od svojih prijatelja, Abu Ali planira da doda nekoliko Folksvagena i tako proširi svoj neobični hotel.


Zvezda - Gabonac na raskrsnici, da li je dobio poziv koji se ne odbija? - Sportske.net\nZvezda - Gabonac na raskrsnici, da li je dobio poziv koji se ne odbija?\nNeizvesno je i dalje u kakvom će sastavu biti Crvena zvezda u prolećnom delu sezone.\nVelika promena u Pireju, kako će uticati na "večite"?!Zvezdine brojke - Evo kada je Milojevićeva četa najopasnija!Napredak ostaje bez pola tima, "večiti" vrebaju dvojicu!Španci promenili ploču, Zvezda ostaje bez Babića?Terzić otkrio - Ovo je bio ključni potez u prelaznom roku! A šta će biti sa Milojevićem?\nCrvena zvezda razmišlja o ostanku Gelora Kange, pregovori oko novog ugovora su odavno već u toku, ali se postavlja pitanje šta je trenutno najpreče za Gabonca.\nPonuda ima, itekako, "Žurnal" piše da je odbio Gectepe, tim iz Turske, kao i da ima poziv od svog nekadašnjeg trenera, Kurbana Berdijeva, koji ga je svojevremeno trenirao u Rostovu, a koji sada trenira Rubin.\nSvakako da je Kanga zainteresovan i da ostane u dresu Crvene zvezde, u tom slučaju verovatno ne bi bilo potrebe za pojačanjem u vidu Mirka Ivanića ili Filipa Đuričića koji su se navodili kao potencijalne pridošlice u redove trenutno prvoplasirane ekipe domaćeg šampionata.\nGabonac je trenutno na odmoru, trebalo bi da se pojavi na prozivci 9. januara na stadionu "Rajko Mitić" i do tada sigurno neće biti ništa jasnije nego što je sada slučaj.\nUkoliko bi Kanga potpisao ugovor sa Crvenom zvezdom, on bi trajao do 2020. godine, što bi značilo i bolju pregovaračku poziciju za crveno-bele na leto ukoliko bude bilo namere da se uzme dobro obeštećenje za ofanzivnog vezistu.\nNeizvesnost će trajati i dalje, ali najveće šanse se daju potpisivanju novog ugovora.


Lista "Šta radite bre" predala pisma protesta RTS-u i Pinku\nIzbori BG Autor:FoNet26. feb. 201814:11 > 14:15\nGrupa građana "Šta radite bre - Marko Bastać" saopštila je da su se njeni aktivisti okupili ispred zgrada RTS i TV Pink "u znak protesta zbog neprofesionalnog izveštavanja ovih medijskih kuća posle fizičkog napada na Marka Bastaća, koji se desio u noći između petka i subote".\n„Prepoznatljivi Komša, jedan od stalnih aktivista ove odborničke liste za gradske izbore, nosio je Bastaćeva pisma upućena direktoru RTS Draganu Bujoševiću i vlasniku TV Pink Željku Mitroviću“, navodi se u saopštenju.\nIspred zgrade Pinka, kako se navodi u saopštenju, obezbeđenje mu nije dalo da priđe zgradi, već mu je „otelo pismo iz ruku, a u RTS su ga uputili na pisarnicu ‘jer niko nije mogao da ga primi'“.\nGrupa građana „Šta radite bre – Marko Bastać“ smatra da je ovakvo ponašanje dve televizije „najbolje svedočanstvo vremena u kome živimo, vremena u kome caruju nasilje, agresija i strah“ i najavljuje da 4. marta počinje „demontažu tog sistema“.\nbeogradski izboriMarko BastaćPinkRTSŠta radite bre


Marbo clipsy kokice 50g kesa cena akcija Srbija\nMarbo clipsy kokice 50g kesa cene\nTrenutno nemamo slike za Marbo clipsy kokice 50g kesa\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Marbo clipsy kokice 50g kesa po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Marbo clipsy kokice 50g kesa na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Kokice cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Marbo Kokice, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Marbo clipsy kokice 50g kesa sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Marbo clipsy kokice 50g kesa. Pre kupovine, podatke za Marbo clipsy kokice 50g kesa proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Vučić u Sigurnoj kući: Država će umeti da nasilnike nauči pameti\nIzvor\tEXPRES januar 06, 2016\nBEOGRAD - Premijer Srbije Aleksandar Vučić istakao je danas da oseća prezir prema osobama koje čine nasilje u porodici, da za njih može da koristi samo reč "bitange i siledžije" i poručio da niko od države nije jači, a to važi i za nasilnike.\n"Država će umeti da nasilnike nauči pameti. Te koji misle da su mnogo jaki zato što tuku žene i decu naučićemo da su u odnosu na državu i zakon mnogo slabi", kazao je Vučić u razgovoru sa štićenicama jedne sigurne kuće u Beogradu.\nOn je najavio da će u Sigurnu kuću poslati tim advokata da vide da li i kako mogu svakoj ženi pojedinačno da pomognu.\nPremijer je, prilikom posete Sigurne kuće rekao da ne može da gleda slike posledica nasilja u porodici, jer ga je sramota, i ne zna šta bi uradio, jer se oseća poraženo i bedno.\n"Ne postoije nikada dobre reči kojim biste izneli prezir prema takvim osobama", kazao je premijer.\nU razgovoru sa štićenicom iz Novog Pazara, po imenu Hajrija, on je poručio da u Srbiji svako može da se zove i preziva kako hoće ili kako je nasledio, a svako kome to bude smetalo - imaće posla sa državom.\n"Niko od države nije jači i to važi za svakog nasilnika i barabu", podvukao je Vučić.\nPremijer je priznao da nekada institucije mogu da budu spore, neefikasne, ali uvek stvari dođu na svoje mesto.\nOn je, na konstataciju štićenice da se nasilnik pozivao na njega i Rasima Ljajića, naglasio da ne može niko na njega da se poziva, i da svakodnevno tri miliona ljudi kaže da se upravo sa njim "čulo".\nŠto se ministra Ljajića tiče, Vučić je naglasio da on sigurno nikada ne bi štitio nijednog batinaša i siledžiju.\nTakođe je konstatovao da ne može normalan čovek da isprebija ženu.\nPremijer je, u razgovoru sa štićenicama Sigurne kuće, objasnio da je dobro da policija bude u blizini ove ustanove kako bi stanarke bile u svakom trenutku zaštićene, a da čuvari reda budu što manje gosti te ustanove.\nTokom razgovora sa štićenicama Sigurne kuće u svom krilu premijer je držao malog Senada, dete jedne štićenice, kojoj je rekao da mališan ima baš brze noge i da bi trebalo da ga upiše u neki sportski klub.\nPrema njegovim rečima, najvažnije je da deca budu živa i zdrava i ponovio da su ona najvažnija.\nVučić je želeo da od štićenica sigurne kuće čuje šta vlada i on kao predsednik vlade još mogu da preduzmu da njihov položaj učine lakšim, a one su uglavnom istakle da bi bilo značajno da imaju izvor prihoda, odnosno - posao.\nKoordinatorka Savetovališta protiv nasilja u porodici Vesna Stanojević je, ukazavši da je premijer učinio veliku čast i značajnu stvar posetom ustanovi, koja zbrinjava 47 lica, potvrdila da je zapošljavanje štićenica najvažnije.\nOna je takođe rekla da je često pitanje štićenica zašto su nasilnici u stanovima i kućama, na slobodi, dok su one, žrtve nasilja, u kolektivnom smeštaju.\nPrema njenim rečima, sudovi često rade presporo i postupci traju više meseci.\nMinistar pravde Nikola Selaković najavio je u razgovoru sa štićenicama i upravom Sigurne kuće izmenu Krivičnog zakona, prema kojoj će osoba koja vrši nasilje u porodici moći da bude u roku od 24 sata udaljena iz kuće, bez obzira na to da li je on vlasnik kuće ili stana.\nTakođe je najavio uvođenje novog krivičnog dela koje se odnosi na verbalno, odnosno psihičko zlostavljanje.\n"To delo je teško dokazivo, ali do sada to nismo imali", rekao je Selaković.\nOn je naveo da će posebni zakon regulisati obavezu policije da odmah po prijemu informacije obavesti tužioca i centar za socijalni rad o krivičnom delu.\n"Tužilac će prema tom modelu biti dužan da odmah pokrene krivično gonjenje", naveo je Selaković i dodao da taj sistem postupanja već postoji u Zrenjaninu, "takozvani zrenjaninski model".\nOn je napomenuo da bi ove zakonske izmene mogle da budu usvojene u martu, što potvrdio premijer.\nSelaković je naveo i da se razmatra prebacivanje lakših krivičnih dela u prekršaje kako bi se postupak efiksanije i brže završavao.\nPrema nejgovim rečima, dobro rešenje bi bilo da se poboljša prekršajni postupak i povećaju maksimalne kaznu za krivična dela nasilja u porodici.\nPremijer Vučić je podržao ideju o prebacivanju pojedinih krivicnih dela u prekršajni postupak jer smatra da je bolji i efikasniji od krivičnog.\nOn je napomenuo da će sudija nasilniku teško izreći osuđujuću presudu ako pre toga nije počinio ni jedno krivično delo, ali je isto tako ukazao da je "uslovna osuđa - osuda, i da svaka teška telesna povreda ide u krivičnu evidenciju".\nPremijer je takođe najavio da će Vlada Srbije pomoći da bude izgrađeno novih 40 kvadrata u Sigurnoj kući u Beogradu.\nVučić je rekao da se mnogo očekuje od izmena zakona, jer će omogućiti da se lakše dokazuje krivica nasilnika.\nPremijer je podsetio da je ranije danas razgovarao i sa ministrom policije Nebojšom Stefanovićem, koji je takođe posetio Sigurnu kuću, te da je dogovoreno da se korisnicama, ali i osoblju, garantuje puna bezbednost.\nPrema njegovim rečima, veoma je važno da se ženama koje imaju problem te vrste obezbedi posao, dodajući da su se i pojedine žene koje su bile bez posla zaposlile.\nSa premijerom u poseti Sigurnoj kući bili su potpredsednica Vlade Zorana Mihajlović, ministar pravde Nikola Selaković i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović.\nVučića i ministre su dočekali sa hlebom i solju, a oni su uzvratili poklonima koje su poneli deci.\n« Šabić: I dalje se zadržavaju lične karte Drobnjak: Putarina poskupljuje 10 odsto, "ko ima za gorivo,onda može da plati putarinu" »


Stvaralaštvo Sandre Đurbuzović u doba izolacije\nIzolacija u kojoj se našao cjelokupan život u Crnoj Gori i svijetu, pogodila je skoro sva područja života i rada. Izvanredan primjer umjetničkog stvaranja u datim uslovima predstavlja serija od dvadesetak plakata koje je uradila crnogorska akademska grafička dizajnerka Sandra Đurbuzović. Sandra reaguje vrstom vizuelnog dnevnika ovog doba, te se na duhovit i originalan način uključuje u kampanju borbe “protiv virusa” svojim plakatima, kroz tri ciklusa: Ostani doma, Drži distancu i Jaja.\nU postupku stvaranja Sandra Đurbuzović se koristi nizom različitih elemenata koji u osnovi imaju jedan zajednički zadatak, da postignu željeni cilj, da poruka koju šalju bude lako čitljiva, efektna istovremeno i duhovita. Ona sa lakoćom prenosi elemente iz jednog sistema značenja i upotrebe u drugi sistem značenja, preciznije rečeno u umjetnički diskurs.\nPo principu aproprijacije Sandra poseže za postojećim neumjetničkim tvorevinama kao građom za svoje kreacije. Ona pri tom ne kopira postojeće već kroz „pozajmicu“ koju radi, preuzete elemente stavlja u potpuno novo značenje. Do te mjere da se njihova prvobitna uloga potpuno gubi u novom okruženju i u novim ulogama koje im autorka dodjeljuje.\nTako se češljevi, upaljači, poluistrošene tube boje, slikarski kistovi, makaze, lule, razne perle i ogrlice, otvarači za flaše, kašike za kafu, sitan metalni novac ali i biljke poput strukova mladog crnog i bijelog luka i kikirikija pretvaraju u ljudska obličja, principom kolaža i montaže uz minimalne autorkine intervencije, koje se ogledaju u ispisivanju poruka Ostani doma ili Drži distancu, na nekoliko svjetskih jezika.\nLikovi i dijalozi na plakatima Sandre Đurbuzović nijesu podvrgnuti strogo utvrđenom kompozicionom poretku već se dešava obrnut proces, postupkom komponovanja mnogih elemenata likovi i radnje su dovedene u ravan zajedničke poruke, slogana koji ima za cilj sačuvati građane od opasnosti zaraze. Tu nema složenih fabula, već se dijalozi svode na opštepoznate matrice udvaranja kroz stih, što unosi dozu humora ali i flertovanja, što, opet, čini da su plakati čitljivi, razumljivi i prihvatljivi širokom auditorijumu.\nNa prvi pogled je vidljivo da se autorka služi elementima iz svog neposrednog okruženja, da u danima izolacije, služeći se izuzetnim smislom za komponovanje, spajanjem naizgled nespojivih elemenata, uspijeva da oživi te i takve elemente kroz njihovo slaganje u finu ravnotežu, dajući im karakterne osobine, gradeći od njih jedinstvene likove.\nZadovoljstvo prepoznavanja detalja kojima se autorka služi nije ništa manje od onoga koje se javlja kada se prvi put sretnemo sa njenim plakatima. Prvo nas sretnu velike izražajne oči, brkovi ili senzualna usta, a tek kasnije prepoznajemo češalj, vadičep…\nIli kada kod strukova luka prvo prepoznamo “kosu” pa se tek kasnije sjetimo da je to korijen biljke koji je Sandra raščešljala ili uvezala lastišem za kosu. Tu je, ustvari, čarolija ovih kreacija, da svi mi imamo slične asocijacije ali da samo pojedinci, poput Sandre Đurbuzović imaju vještinu i znanje da ih ukomponuju u likove iz mašte.\nKroz dva plakata na kojima se koristi jajetom kao motivom, autorka pokazuje dizajnersku vještinu da kroz jednostavnu formu pošalje višeznačnu poruku. Posebno jaje sa crvenim flasterom u obliku krsta koje asocira na dane Uskrsa provedene u karantinu.\nPlakati Sandre Đurbuzović nam kazuju da se sa malo može uraditi mnogo, uz dozu mašte i sposobnosti da se nađe optimalan odnos korištenih elemenata. Umjetnička intervenicija kojom se služi autorka, smisao za organizaciju detalja, ravnoteža elemenata i njena nesumnjiva senzibilnost, moć da neživoj materiji udahne život, čine da su Sandrini plakati jedinstveno ostvarenje u domaćoj savremenoj umjetnosti. Isto tako i neponovljivo jer se protagonisti vraćaju u ladice, police ili kutije nakon što su nadahnuto odigrali uloge koje im je Sandra dodijelila.\nU organizaciji Narodne biblioteke Budve, izložba Sandre Đurbuzović biće priređena kada prestanu mjere zaštite od koronavirusa.


Prijava penzionera za zamenu zdravstvenih knjižica - Dnevni list Danas\nPočetna » Beograd » Prijava penzionera za zamenu zdravstvenih knjižica\nMinistarka Brnabić i gradonačelnik Mali u poseti Klubu za stare "Čukarica"\n0Piše: Beoinfo 24. novembra 2016. 11.59\nSaradnjom Gradske uprave – Sekretarijata za socijalnu zaštitu i Direkcije za lokalnu samoupravu Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave najstarijima je pružena mogućnost da se elektronski prijave za zamenu zdravstvenih knjižica a zahteve obrađuju volonteri, studenti Fakulteta organizacionih nauka.\nSiniša Mali je istakao da je veoma zadovoljan kako ovaj sistem pomoći najstarijim sugrađanima funkcioniše, o čemu dovoljno govore i prve reakcije najstarijih sugrađana.\nMeni su najvažnija dva komentara koja sam danas čuo od sugrađana, prvi je da je država konačno postala servis građana, a drugi korisnik je kazao „da nema ovakve pomoći ne bismo završili do Đurđevdana”. Ta dva komenatara govore da smo na pravom putu, jer svaki dan razmišljamo o tome kako da našim sugrađanima izađemo u susret i unapredimo rad Gradske uprave kako bi se, sa jedne strane, štedelo vreme građana, a sa druge kako bismo i mi uštedeli neki novac. Grad Beograd u ovom trenutku ima 170 usluga koje nudi preko svog kataloga elektronske uprave i sve se to može uraditi on-lajn, preko računara, bez odlaska na šalter. Najviše se traže izvodi iz matične knjige rođenih, uknjižba stana, elektronske prijave za vrtiće, i to je veliki napredak u odnosu na stanje kakvo je bilo do pre nekoliko meseci – istakao je Siniša Mali.\nGradonačelnik je podsetio da je jedan od načina za pomoć i taj da, kada se najstariji nalaze u klubovima za stare, mogu da obave i proceduru potrebnu za zamenu zdravstvene knjižice.\nVeoma je važno da svi zajedno radimo na unapređenju sistema, a to što su sa nama volonteri Direkcije za lokalnu samoupravu, govori o tome da nikada nije bila bolja saradnja Vlade Srbije i Grada Beograda. Drago mi je što je Beograd u ovoj inicijativi bio prvi, ali mi je drago i što su ostale lokalne samouprave sledile naš primer. Mi smo svi ovde da bismo Beograd načinili lepšim mestom za život i olakšali svakodnevne probleme sugrađana. Zbog toga sam zahvalan i ministarki Brnabić, koja iz dana u dan pokazuje da su joj jedini interes građani, njihov svakodnevni život i unapređenje rada državne i gradske uprave. Mislim da smo na pravom putu da zajednički stvorimo sliku Srbije kakvom ćemo se ponositi – kazao je Siniša Mali.\nMinistarka državne uprave i lokalne samouprave Ana Brnabić zahvalila je gradonačelniku i njegovom timu što su veoma brzo izašli u susret zajedničkoj ideji da se penzionerima pruži ova usluga.\nOvo je možda mala stvar, ali puno znači, jer želimo da uprava bude servis građana i veoma sam srećna što su se javili studenti FON-a koji kao volonteri žele da pomognu svojim starijim sugrađanima. Prvo je zaživelo u Beogradu, od juče radi u Novom Sadu, sledeća je Sremska Mitrovica i nadam se da će sve više mesta uzeti učešće u ovoj akciji. To ne košta mnogo, pozajmili smo neke laptopove, studenti se druže sa najstarijima i tako pokazujemo kako država može uvek da ide korak dalje – istakla je Ana Brnabić.\nObilasku kluba za stare prisustvovali su i načelica Gradske uprave Sandra Pantelić, gradska sekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević, pomoćnica sekretara Milena Beočanin, predsednik opštine Čukarica Srđan Kolarić, pomoćnik direktora Gerontološkog centra Beograd Srđan Dimitrijević, i upravnica Dnevnih centara i klubova za starije Gerontološkog centra Beograda Maria Markov.\npenzioneri, zdravstvene knjiziceBeograd


Kroford: Nemačka kancelarka Angela Merkel Doputovala u posetu SAD\nNemačka kancelarka Angela Merkel došla je u posetu predsedniku SAD Džordžu Bušu na njegovo imanje u Krofordu u Teksasu gde će razgovarati o nizu spornih medjunarodnih pitanja uključujući i status Kosova.\nPoziv Merkelovoj da dodje u posetu na privatnom ranču predsednika Buša, ocenjuje se kao izraz posebnog odnosa. Merkelova je drugi visoki zvaničnik iz Evrope ove sedmice koji ima tretman posebnog gosta. Francuski predsednik Nikola Sarkozi u sredu je\nzajedno s Bušom obišao dom u Virdžiniji prvog predsednika SAD Džordža Vašingtona.\n"U Teksasu, kada pozovete nekoga u svoju kuću, to je izraz topline i poštovanja i to su osećanja koja gajim prema kancelarki Merkel", rekao je Buš nakon što je pozdravio nemačku kancelarku koja je do ranča došla helikopterom u pratnji supruga Joahima Zauera.\nKako je najavljeno u Vasingtonu i Berlinu, Merkelova i Buš će razgovarati o problemu iranskog nuklearnog programa, situaciji u Iraku i Avganistanu, kao i o budućem statusu Kosova.


Softić: SDA će insistirati na Ministarstvu finansija BiH - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nNakon što predsjednik HDZ-a BiH Dragan Čović za Večernji list izjavio kako je sa predsjednicima SDA i SNSD-a razmijenio prijedloge izjave za formiranje državne vlasti te da će HDZBiH i blok satelitskih stranaka okupljenih u HNS tražiti pozicije ministra finansija, ministra vanjskih poslova te da bi im “mogao pripasti i resor pravde” odgovor je stigao iz SDA. Potpredsjednik SDA Sakib Softić kaže da nisu ni počeli razgovori o podjeli resora.\n“Ne znam zašta služe takve izjave. Da li za pojačavanje pozicije pred predstojeće razgovore ali u svakom slučaju ono što je gospodin Čović izjavio nije realna priča”, kaže Softić i dodaje: “Gospodin Čović treba imati u vidu broj poslaničkih ruku koliko ima u Parlamentarnoj skupštini i na osnovu toga odrediti svoju poziciju u pregovorima”.\nSoftić objašnjava i da postoji to neko nepisano pravilo rotacije na pojednim pozicijama uključujući predsjedavajućeg Vijeća ministara, tako da bi po nekom redu stvari Ministarstvo finansija trebalo ovaj put doći Bošnjacima, ministarsvo vanjskih poslova Hrvatima a mjesto predsjedavajućeg Vijeća ministara Srbima.\nOznačeno: dragan čović, hdz, SDA, softić, trazi ministarstvo finansija\nUdruženje “Žrtava rata Foča 92-95” pozdravlja najavu puštanja u saobraćaj obnovljenog mosta na rijeci Drini, poznatog kao Most Princa Karla, ali izražava protest zbog načina obilježavanja tog događaja. U saopćenju ovog Udruženja se navodi kako je najavljeno da će, u svrhu svoje predizborne kampanje događaju prisutvovati i predsjednik RS-a Milorad Dodik, premijerka RS-a Željka Cvijanović, […]


Konsultantske usluge na polju dobijanja potrebnih dozvola za puštanje u promet novih proizvoda\nUsluga registracije koju nudimo našim partnerima zasnovana je na kontinuiranom praćenju zakonske regulative, dobrom poznavanju regulatornih procesa, dugogodišnjem iskustvu i kvalitetnoj komunikaciji sa regulatornim institucijama.\n1. Usluga registracije/obnove registracije/prijave varijacije za lijek u skladu sa zahtjevima Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH (ALMBiH) obuhvata sljedeće:\npripremu registracionog dosijea u skladu sa lokalnim zahtjevima i predaju zahtjeva za registraciju/obnovu registracije lijeka;\npripremu prijedloga teksta Sažetka karakteristika lijeka (SPC), Uputstva za lijek (PIL) i teksta za spoljnje i unutrašnje pakovanje lijeka (Labelling);\npraćenje toka registracije/obnove registracije do dobijanja dozvole za stavljanje lijeka u promet;\npriprema i predaja zahtjeva za odobrenje varijacije za već registrovane lijekove.\n2. Usluga upisa u Registar medicinskih sredstava/obnove upisa/prijave varijacije za medicinsko sredstvo u skladu sa lokalnim zahtjevima.\n3. Usluga upisa/obnove upisa dijetetskog proizvoda u Bazu podataka Ministarstva zdravlja u skladu sa lokalnim zahtjevima.\n4. Usluga registracije biocida\nIstraživanje tržišta, strategija prodaje, upravljanje kanalima prodaje, lansiranje proizvoda, kreiranje cijena, marketing i medija plan, stručni skupovi, radionice , PR.\nImate novi proizvod i želite ga da plasirate? Dugo poslujete na tržištu regiona, ali želite da proširite svoje poslovanje i u BiH? Potreban Vam je kvalitetan plan lansiranja proizvoda na tržište zasnovan na jasno postavljenoj strategiji? Mi imamo rješenje za Vas.\nProces koji uključuje analizu tržišta, kreiranje prodajne strategije, definisanje ciljne grupe i konkurencije, osmišljavanje i sprovođenje marketing i media plana, organizacija učešća na stručnim sajmovima i skupovima, kao i rad timova na terenu, obezbjeđuje plasman novih lijekova, medicinskih sredstava i drugih farmaceutskih oblika na tržište koje broji više od 1400 apotekarskih i medicinskih ustanova.\nUpravljanje kanalima prodaje\nEfikasno upravljanje kanalima prodaje daje menadžment timu odgovor na pitanje koji kanal prodaje je najbolji za plasiranje proizvoda / usluge, uz jasno definisanje okvira za svaki od kanala i servisiranje kupaca / korisnika usluga unutar određenog kanala.\nCilj je pojednostaviti komunikaciju između kompanije i kupca. Da biste to učinili, morate da segmentirate svoje kanale u skladu sa karakteristikama Vaše ciljne grupe: njihovim potrebama, obrascima kupovine, faktorima uspijeha, a zatim da prilagodite strategiju koja uključuje ciljeve, politike, proizvode, prodaju i marketing.\nTehnike koje se koriste mogu biti različite u zavisnosti od odabranih kanala prodaje, ali strategija je ono što ih povezuje i koju kompanija mora dosljedno da prati u svim fazama razvoja.\nKod nas upravo to dobijate – strategiju, odnosno koji kanal prodaje je najbolji za plasiranje Vašeg portfolija i uspostavljanje direktne komunikacije sa kupcima na svakom kanalu prodaje.\nStručni skupovi, edukacije, radionice\nUkoliko želite da akreditujete stručno predavanje, simpozijum, radionice, kongres za ljekare, farmaceute ili stomatologe, a nemate dovoljno informacija i iskustva, naš tim saradnika Vam stoji na raspolaganju. Imamo dugogodišnje iskustvo u organizovanju stručnih edukacija i skupova, od manjih prezentacija i edukacija, do velikih skupova međunarodnog karaktera sa eminentnim stručnjacima iz zemlje i inostranstva. Omogućićemo Vam da u definisanim rokovima akreditujete svoja stručna predavanja I obezbjedite zadovoljstvo slušaoca / predavača.\nUkoliko želite da stručnim savjetima i preporukama steknete pozitivni imidž na farmacetskom tržištu Bosne i Hercegovine, ostvarite stvarne, održive odnose sa poslovnim partnerima i korisnicima vaših proizvoda / usluga, pozicionirate kompaniju ili organizaciju i steknete konkurentsku prednost, kontaktirajte nas i zakažite sastanak sa našim timom.\nSales division, sales manager, product manager, field force\nNaši posvećeni i iskusni timovi obezbjediće Vašim proizvodima stalno prisustvo na tržištu i kod kupaca, uz rast prodajne efikasnosti i realizaciju postavljenih planova. Naša prednost je dugogodišnje iskustvo u prodaji, teritorijalna pokrivenost, izgrađen poslovni odnos zasnovan na povjerenju.\nAngažovanje saradnika našeg medicinskog i / ili komercijalnog tima je pravi izbor, jer na taj način optimizujete troškove poslovanja, uz maksimalne rezultate rada tima na terenu. U mogućnosti smo da u Vaše ime organizujemo selekciju, testiranje i regrutujemo edukovan, motivisan i kvalitetan kadar na pozicijama Sales Manager, Product Manager, Key Account Manager.


BANJA LUKA: Proizvođači iz Lopara izložili domaće proizvode ispred “Krajiške kuće” – Majevica Online\nNa platou ispred “Krajiške kuće” danas su izloženi poljoprivredni proizvodi domaćih proizvođača iz opštine Lopare, a zainteresovani štandove mogu posjetiti do 17.00 časova.\nManifestaciju “Dani Lopara u Banjoj Luci”, drugu godinu zaredom, organizuje Centar za razvoj poljoprivrede i sela Banja Luka u saradnji sa opštinom Lopare.\nNa štandovima ispred “Krajiške kuće” su se, u proteklom periodu, predstavili brojni poljoprivredni proizvođači, ne samo sa područja banjalučke regije, već i proizvođači iz drugih regija Republike Srpske. Cilj organizovanja ovih sajamskih manifestacija je podsticanje razvoja domaće proizvodnje i promocija domaćih autentičnih proizvoda.\nU regionu, baš kao i cijelom svijetu, trend je da se vraćamo domaćoj proizvodnji, a samim tim i da podržavamo poljoprivredne proizvođače. Grad Banja Luka je u saradnji sa Centrom za razvoj poljoprivrede i sela shvatio značaj ovakvih aktivnosti i ulogu poljoprivrednih proizvođača u društvu, rekla je Mirna Savić Banjac, savjetnica gradonačelnika za kulturu i socijalnu politiku.\nPosjetioci današnje sajamske manifestacije imali su priliku probati čuveni majevički sir zarac, koji se u tom kraju proizvodi tradicionalno i čiji recept se prenosi sa koljena na koljeno. Pored ove delicije, na štandovima su se našle i ostale mliječne prerađevine i mnogi drugi autohtoni proizvodi, karakteristični za majevički kraj.


Horoskop - do 14. jula imate šansu da ostvarite staru želju: evo šta treba da uradite dok je retrogradni Jupiter na 22 stepenu Jarca — Astrologija — Stranica 1 od 2 — Lovesensa.rs\nRetrogradni Jupiter je 9. jula ušao u 22. stepen Jarca. Ovaj planetarni aspekat inače ne bi trebao da predstavlja nešto specifuično, ali u 2020. godini događa se u isto vreme kao konjunkcija Saturna i Plutona isto na 22 stepenu Jarca, kreirajući sudar potpuno različitih i moćnih energija, piše Lovesensa.\nKonjunkcija Saturna i Plutona na 22. stepenu Jarca počela je 12. januara ove godine, a tokom cele 2020. godine donosiće nam drastične promene i neočekivane izazove. Sa druge strane, Jupiter će na 22. stepenu Jarca boraviti samo nekoliko dana, do 14. jula, nakon čega ulazi u opoziciju sa Suncem. Ipak, za tih par dana Jupiter može značajno ublažiti uticaj Saturna i Plutona i svojom energijom pomoći da napunimo baterije, zacelimo rane i prirpremimo se za nove životne staze.\nPošto je konjunkcija Jupitera i Plutona započela u januaru na 22. stepenu Jarca, sada nas Jupite rpodstiče da se vratimo unazad. Promene su bile nagle, zato nam januar možda izgleda kao daleka prošlost,. ali važno je da se dobro prisetite šta je na početku godine bilo u vašim mislima.\nJanuar je uvek nadahnjujuć mesec, jer početkom godine skoro svi kreiramo nove želje, planove i vizije za tekuću godinu. Razmislite, pšta ste vi zapisali na listu želja? Da li su se neke od tih želja ostavrile?


Petar Đokić - 1\nĐokić: Srpska - trajna kategorija\n08. 01. 2022 19:12\nBANJALUKA - Predsjednik SP-a Petar Đokić čestitao je građanima prvih 30 godina postojanja Republike Srpska koja svoj dan dočekuje kao institucionalno, ekonomski i politički etablirana - trajna kategorija.\nĐokić: Republika Srpska nastaviće da se odgovorno odnosi prema rudnim bogatstvima\n17. 12. 2021 09:58\nMinistar energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić istakao je da će Republika Srpska nastaviti da se domaćinski i odgovorno odnosi prema svojim rudnim bogatstvima, kao i da se svjetski trendovi u rudarstvu u današnje vrijeme mijenjaju i da oni neće zaobići ni Srpsku.\nBRČKO - Ministar energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić rekao je danas u Brčkom da je plan Republike Srpske da već na proljeće iduće godine počne izgradnja gasovoda, od Novog Sela u Bijeljini, te da bi išao definisanom trasom auto-puta i kroz teritoriju distrikta do Novog Grada.\n03. 12. 2021 15:35\nPRIJEDOR - Petar Đokić, lider Socijalističke partije (SP), smatra da se Milan Tubin, kadar te stranke i poslanik u Narodnoj skupštini Republike Srpske, treba podvrgnuti odgovornosti, nakon što je sinoć, upravljajući pijan BMW-om, udario tinejdžerku na pješačkom prelazu u Prijedoru.\nMRKONJIĆ GRAD - U Republici Srpskoj neće biti poskuljenja struje za domaćinstva, izjavio je danas ministar energetike i rudarstva Srpske Srpske Petar Đokić.


Poseta predstavnika Streljačkog saveza Srbije\nPredsednik opštine Gornji Milanovac Dejan Kovačević upriličio je prijem za predstavnike Streljačkog saveza Srbije. Delegaciju su predvodili potpredsednik Saveza Nikola Marić i državna reprezentativka Andrea Arsović.\nGlavni razlozi posete su davanje na korišćenje elektronske mete Streljačkoj družini „Dragan Jevtić Škepo“ i izvesno domaćinstvo Gornjeg Milanovca Državnom prvenstvu u streljaštvu 28. i 29. aprila 2018. godine.\nNikola Marić istakao je da je Streljačka družina iz Gornjeg Milanovca klub koji je u prethodne dve godine najviše napredovao i veliku pažnju posvećuje mlađim kategorijama i da je elektronska meta stimulans za dalje napredovanje. Na sednici Upravnog odbora Streljačkog saveza u četvrtak biće odlučeno ko će biti domaćin državnog prvenstva, a najveće šanse za domaćinstvo ima Gornji Milanovac i Sportska hala „Breza“.\nPredsednik opštine Dejan Kovačević istakao je da je zahvalan na podršci koju Streljački savez posvećuje Streljačkoj družini „Dragan Jevtić Škepo“ i istakao da je ponosan na naše mlade strelce. Prema njegovim rečima opština je spremna da podrži sportska takmičenja ali u isto vreme ne želi da rasipa novac građana. Opština će pomoći organizaciju državnog prvenstva ukoliko Upravni odbor Saveza u četvrtak odluči da je Gornji Milanovac domaćin.\nDržavna reprezentativka i učesnica dve Olimpijade Andrea Arsović istakla je da je oduševljena Gornjim Milanovcem i izrazila nadu da će u aprilu imati priliku da se takmiči u hali „Breza“.\nProcena je da će na državnom prvenstvu u aprilu učestvovati oko 300 takmičara.


(FOTO) JAČANJE PRIVREDE U LEPOSAVIĆU Otvorena separacija, uskoro nove fabrike! - Informer\nKandidat za gradonačelnika Srpske liste u Leposaviću Zoran Todić i pomoćnik direktora Kancelarije za KIM Petar Petković otovorili su u Lešku separaciju peska a ovaj projekat pokrenut je zahvaljujući Vladi Srbije koja je uložila značajna sredstva\nPomoćnik direktora Kancelarije za KIM Petar Petković kazao je da je otvaranjem separacije u Lešku vraćena nada zaposlenima u ovom preduzeću. On je kazao da je separacija u Lešku jedan od 150 projekata koje finansira Vlada Republike Srbije.\n- Vratili smo nadu i celoj opštini Leposavić jer je reč o projektu koji je deo šireg investicionog ciklusa Vlade Republike Srbije. Za 150 projekata koje naša država finansira izdvojeno je 60 miliona evra - kazao je Petković i dodao da su na ovim projektima insistirali predsednik Srbije Aleksandar Vučić i direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić.\nPetković je kazao da svi projekti koji se realizuju na KIM dokazuju da je Vlada Republike Srbije apsolutno posvećena ekonomskom razvoju srpskih sredina na Kosovu i Metohiji.\n- To pokazuje da će država Srbija učiniti sve da srpski narod na KiM živi od svog rada, i da ima budućnosti na ovim prostorima. Predstoje nam dani i meseci kada ćemo realizovati još mnogo projekata, paleta svih tih programa je raznolika, od izgradnja bolnica, fabrika, podizanja malih i srednjih preduzeća, poboljšanje putne infrastrukture i još mnogo toga - kazao je Petković i dodao da je važno da Srbi na KIM budu jedinstveni i da na narednim izborima podrže kandidate Srpske liste za gradonačelnike četiri srpske opstine na severu KIM.\n- Bitno je da Srpska lista bude sve jača, to podrazumeva da ona mora da bude u svim onim institucijama koje pripadaju srpskom narodu na KiM, zato što je Srpska lista spona koja obezbeđuje da svi ovi projekti budu realizovani - rekao je Petković i dodao da je Srpska lista jedina koja donosi odluke u punoj konsultaciji i koordinaciji sa Vladom Republike Srbije i predsednikom Aleksandrom Vučićem.\n- Zato je važno da u nedelju 19.maja naši građani izađu na izbore i podrže kandidata Srpske liste Zorana Todića, jer samo na taj način možemo da nastavimo da radimo i gradimo budućnost u ekonomskom smislu - rekao je on i dodao da je država Srbija danas mnogo jača i da ima dovoljno novca u državnoj kasi.\nKandidat za gradonačelnika Srpske liste u Leposaviću Zoran Todić kazao je da će u ovoj opštini u narednom periodu biti realizovano više projekata koji će ojačati lokalnu privredu.\n- Zahvaljujući Vladi Republike Srbije i predsedniku Aleksandru Vučiću, imamo priliku da posle pet godina, ponovo čujemo zvuke motora ovih mašina. Ovo je jedan veliki dan ne samo za radnike koji rade na separaciji ŠG „Ibar“, već i za celu opštinu Leposavić. Pokretanje mašina na separaciji dokaz je da mi kao lokalna samouprava, u saradnji sa našom državom, mislimo o svim našim građanima - rekao je Zoran Todić, kandidat Srpske liste za gradonačelnika Leposavića i dodao da je posebno ponosan na pokretanje proizvodnje u fabrici Prva petoletka u Leposaviću.\n- Cilj nam je da ojačamo našu privredu. Radimo i na remontu svih mašina u fabrici Lola Fot u Lešku, vršimo nabavka nove opreme - kazao je Todić.\nKIM privreda Leposavić Separacija\nPOTREBNO ODRŽATI KONTITNUITET POLITIČKOG DIJALOGA NA VISOKOM NIVOU Dačić s ministarkom spoljnih poslova Kenije o saradnji


► Vaterpolisti Srbije u četvrtfinalu Evropskog prvenstva\n16.01.2016 | 20:06h ► 20:40h Beograd\nIzabranici Dejana Savića očekivano su savladali Slovačku i izborili plasman u četvrtfinale u kom će se u ponedeljak od 20.15 sastati s boljim iz duela Rusije i Nemačke.\nSrbiju su do pobede predvodili Filip Filipović, Andrija Prlainović, Duško Pijetlović i Milan Aleksić sa po dva gola, dok su se po jednom u listu strelaca upisali Miloš Ćuk i Stefan Mitrović.\nU selekciji Slovačke istakli su se Martin Famera i Jozef Hrosik sa po dva gola.\nPrva četvrtina u Beogradskoj areni pred oko 11.000 donela je izjednačenu igru obe selekcije, da bi potom Srbija u drugoj deonici serijom 3:0, golovima Milana Aleksića i Duška Pijetlovića, prvi put na utakmici stekla osetniju prednost.\nSlovaci su pred kraj poluvremena počeli da posustaju, što je Srbija iskoristila, te je čvrstom igrom u odbrani naterala rivale na veliki broj grešaka, pa je tako često imala kontre.\nDrugo poluvreme nastavljeno je u nešto sporijem ritmu, da bi tim Dejana Savića u poslednjoj deonici u potpunosti prelomio meč i izborio plasman u četvrtfinale.\nSrbija u četvrtfinalu, koji je na program u ponedeljak od 20.15, čeka pobednika duela Nemačka - Rusija.


HILTON DUBAI JUMERIAH - DUBAI, KonTiki Letovanje Turska Grčka\nPoložaj: Hotel sa jednom od najboljih lokacija u gradu. Nalazi se na Jumeriah plaži i u najpopularnijem delu grada. U neposrednoj blizini je Dubai Marina, brojne prodavnice, tržni centri i drugi sadržaji namenjeni turistima i odmoru. Ima privatni deo plaže, a od aerodroma je udaljen oko 40 minuta vožnje.\nSadržaj: Bazen, fitnes centar, saunu, privatni deo plaže, mogućnosti za odbojku na plaži i sportove na vodi (uz doplatu), glavni restoran, lobi bar, bar „Sky“ na 10. spratu hotela sa spektakularnim pogledom, irski bar i resotran, bar na plaži, suvenirnica, menjačnica, usluge konsijerža, Wi-Fi internet konekcija.\nSmeštaj: Deluxe sobe sa pogledom na šetalište ili more namenjene su za smeštaj dve do tri osobe i sve imaju: klima uređaj, toaletni pribor, bademantil i papuče, LCD TV, dasku za peglanje i peglu, pribor za spremanje kafe ili čaja, telefon, fen za kosu, Wi-Fi internet konekcija. Neke sobe imaju balkone, a neke ne.


Mediji o Samitu u Sofiji: Nema proširenja EU\nMediji: EU pružila ruku, ali zatvorila vrata Balkanu\nRegion Autor:Beta18. maj. 201817:05 > 17:10\nNemački list Zidojče cajtung upozorava da će u Evropi između Grčke i Hrvatske nastati „crna rupa“, ako EU nastavi da sama sebi pravi štetu i odlaže ulazak zemalja Zapadnog Balkana u članstvo.\nZato što to, podvlači list, „nije davanje milosti, već geopolitička potreba“ zbog rasta ekonomskog i političkog upliva Rusije, Kine i Turske.\nZapadni Balkan bi inače „stalno bio pod pretnjom unutrašnje eksplozije, novih ratova i navale novih izbeglica“.\nUvodničar finskog dnevnika Helsingin Sanomat kao razlog za nenaklonost EU proširivanju navodi unutrašnju nestabilnost u samoj Uniji i kaže da, pored španskog protivljenja politici EU prema Kosovu i problema Atine i Skoplja oko imena Makedonije, „nužna reforma evrozone, narastanje populističkih snaga i razmirice oko budžeta čine ranjivom Uniju“, koče otvaranje vrata Zapadnom Balkanu.\nMadridski dnevnik Pais napominje da Evropska komisije jeste ocenila da može biti ulaska u članstvo EU 2025. godine, ali predočava i da, iako su lideri Unije u Sofiji ponovili ubeđenje da je budućnost Zapadnog Balkana u EU, „njihove reči ih izdaju“.\nBriselski sajt Politiko je u naslov izveštaja stavio da je francuski predsednik Emanual Makron „ledenom vodom polio nade Balkana za članstvo u EU… podvukavši da je i prethodno proširivanje oslabilo Evropu“, ne samo kad su u pitanju članice sa smanjenom sposobnošću odlučivanja, Rumunija i Bugarska.\nSvi mediji u EU su preneli Makronov stav da ne može biti ulaska novih članica pre nego što kandidati za članstvo dostignutim rezultatima u vladavini prava i bitki protiv korupcije ubede članice Unije i njihovo građanstvo da to zaslužuju. I kako su objasnili francuski diplomat, da to neće značiti ulazak novih „siromašnih rođaka“ koji očekuju novac iz budžeta EU, a šalju nove migrante u Uniju.\nUjedno bitna, temeljita reforma struktura evrozone i cele Unije i posebno sistema donošenja odluka, mora prethoditi svakom razmišljanju o prijemu neke članice sa Zapadnog Balkana, javili su evropski izveštači iz Sofije.\nNemačka, Francuska, Holandija i još nekoliko zemalja su zato i bili protiv spominjanja članstva i datuma ulaska 2025, što je pomenuo predsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker, jer se smatra da to „uopšte nije realistično“.\nŠvajcarski Noje cirher cajtung primećuje da će se EU naći u situaciji da zbog rastućeg „ruskog političkog uticaja na pravoslavne delove Balkana, a turskog na muslimanske“, kao i ekonomskog upliva Kine i arapskih zemalja na region, „mora temeljito preokrenuti geopoliticki razvoj“.\nIspada paradoksalno da će „bez ozbiljne ruske pretnje koja će zahtevati bitne promene u realpolitici, šest zemalja Zapadnog Balkana ostati partneri EU, ali neće postati članice Unije“, zaključuje ciriški dnevnik.\nBugarski dnevnik 24 časa smatra da je samit EU-Zapadni Balkan bio uspešan jer je data, kako kaže, „podrška Zapadnom Balkanu za buduće članstvo u EU, kao i obećanje za deset milijardi evra za ulaganje u infrastrukturu“.\nevrointegracijeEvropska unijaZapadni Balkan


Trećina članova Partije ujedinjenih penzionera GO Trebinje prešla u SNSD | Trebinje Live\nTrećina članova Partije ujedinjenih penzionera GO Trebinje prešla u SNSD\nTrećina članova Gradskog odbora Partije ujedinjenih penzionera Republike Srpske /GO PUP RS/ Trebinje, sa potpredsjednikom partije Slobodanom Dučićem, prešla je u Gradski odbor Saveza nezavisnih socijaldemokrata /GO SNSD/ Trebinje, saopšteno je jutros na vanrednoj konferenciji za novinare trebinjskog SNSD-a.\nPredsjednik Gradskog odbora SNSD-a Trebinje, Luka Petrović, je istakao da je članstvo PUP-a prepoznalo pozitivne korake koje radi SNSD u Trebinju i predsjednik stranke Milorad Dodik.\n"Govoriti o odnosu predsjednika SNSD-a, kao i Vlade Republike Srpske, dovoljno je reći da je sve što je napredovalo za status penzionera napredovalo u proteklih osam godina", istakao je Petrović, dodajući da je jedan od razloga prelaska penzionera u SNSD i lično rješavanje stvari u Gradskom odboru PUP-a RS Trebinje, a ne, kako bi trebalo, rješavanje problema penzionerske populacije.\nPetrović je napomenuo da će se SNSD priključiti aktivnom radu na rješavanju problematike penzionera u Trebinju, ali i samog grada, iako ne vrši gradsku vlast.\nPrema riječima Slobodana Dučića, dojutrošnjeg potpredsjednika PUP-a GO Trebinje, osnovni razlozi za prelazak u SNSD su ne slaganje sa radom Gradskog odbora i sa radom Ilije Stevančevića, predsjednika partije.\nOn je napomenuo da je penzionerska stranka vršila koaliciju sa velikim brojem političkih subjekata, ali da Ilija Stevančević nije ništa uradio za penzionere u Srpskoj.\n"Milorad Dodik je sve napravio za penzionere i ovaj grad", istakao je Dučić, dodajući da je u SNSD prešlo četrnaest ljudi Gradskog odbora PUP-a RS.\nDučić je posebno napomenuo da je odbornik PUP-a RS u Skupštini grada Trebinja, Đoko Tarana, samo jednom govorio o statusu penzionera, dok je drugi put iznosio statističke podatke o visini penzija.\n"Nezadovoljan sam radom Đoka Tarane, jer ima svog šefa Iliju Stevančevića kojeg sluša više nego nas u Gradskom odboru", rekao je Dučić, dodajući da lokalna vlast u Trebinju ništa od obećanog nije ispunila.


Jeftini trikovi opozicije - Studio B\nBeograd 13°C u 05:00\nJeftini trikovi opozicije\nJeftini trikovi opozicije Studio B\nBeogradBeograd Pocetna 11. 10. 2018. 16:10:03\nOpozicija pokušala da zloupotrebi sednicu skupštine Beograda pričom o stanju bezbednosti u gradu. Ovo je samo još jedan u nizu pokazatelja da se opozicija služi neistinama i jeftinim trikovima kako bi pokušali da uberu neki politički poen, kaže Goran Vesić.\nPredstavnici Saveza za Srbiju izneli su niz lažnih tvrdnji o dramatičnom pogoršanju bezbednosti u gradu čime su pokušali da utiču na sam tok sednice.\nOvo nije prvi put da članovi saveza za silovanje predvođeni Đilasom, Jeremićem i drugim članovima pokušavaju da nametnu temu kojoj tu nije mesto, kaže zamenik gradonačelnika Goran Vesić. On je zamolio opoziciju da ne koriste sednicu skupštine grada kako bi skupljali jeftine političke poene.\nSkandalozno je da svaki put kada raspravljamo o rebalansu budžeta i drugim važnim odlukama za Beograđane imamo isti scenario koji nam priređuje Savez za Srbiju predvođen Draganom Đilasom i Vukom Jeremićem, kaže Vesić. Članovi tog saveza nisu se zaustavili na besmislenom zahtevu da se raspravlja o bezbednosti u gradu, nego su tražili da na sednicu dodje ministar Stefanović koji je, navodi Vesić, poslanicima u skupštini Srbije već odgovarao na sva pitanja koja se tiču bezbednosti u glavnom gradu.\nPored toga što su na različite načine pokušavali da promene tok sednice, predstavnici saveza za Srbiju su dostavili rešenje da se sa dnevnog reda povuče odluka o podizanju spomenika Vasku Popi.\nVesić podseća da je sednica odbora za podizanje spomenika i trgova održana u utorak i da se na njoj odbornici opozicije, iako su pozvani, nisu pojavili.


Šta su ograde od nehrđajućeg čelika - Blog o popravci\nKorišćenje nerđajućeg čelika za potrebe domaćinstva široko se koristi zbog mogućnosti povećanja trajanja određene strukture. Pored toga, površina metala je veoma lepa i dobro se uklapa u svaki dizajn. Nerđajući čelik se takođe koristi za ogradu stepenica i sletanja, što će, zapravo, biti razmotreno u nastavku, kao i možete istražiti video u ovom članku.\nPre svega, ugradnja barijere od bilo kog materijala odgovara standardima koji su dati u uputstvima za sigurnost - to štiti vaše zdravlje i život. I, naravno, ovo su dodatne mogućnosti za dizajn enterijera ili eksterijera zgrade.\nNajčešće, dizajn ove vrste ograde sastoji se od cevi različitih prečnika i šipki, ali ponekad se balusteri povezuju redovima kablova, a ponekad se dodaje i drvo za rukohvate (vidi i članak Ograde od drvenih stepeništa - karakteristike drveta).\nMačevanje za marširanje dizajna\nProfilne ograde od nerđajućeg čelika na strukturi marša\nU ovom slučaju ograde od nehrđajućeg čelika nisu odgovorne za rigidnost cjelokupne konstrukcije, jer su sami dugi ravnici ujedno rigidno dizajnirani. Zbog ovoga, ograde se mogu obaviti bilo kojim dizajnom, koristeći samu sebe kao osnovu - veoma je važno riješiti problem otpuštanja balustera, jer se rack može popraviti pomoću karakteristika raspona.\nJedna od mogućnosti za fiksiranje ograde na maršama\nAko pogledate sliku iznad, videćete da ograda ima neku vrstu dvostruke čvrstoće zahvaljujući svojoj konstrukciji. Prvo, balusteri su uvučeni u telo stepeništa, a tu su štitnici zavareni do armaturnog okvira strukture. Drugo, kada se okrenete ka sledećem maršu, ograda nije prekinuta, tj. Rukohvat, nežno savijanje, okreće se u suprotnom smeru, čime se stvara nekoliko redova nosača na jednoj šini.\nPričvrsni baluster sa štiklama\nBalusteri su najčešće pričvršćeni za metalne stepenice pete, koja predstavlja jedinstvenu jedinicu sa postoljem (pogledati i članak Metalne ograde na balkonima, stepenice i terase u apartmanima i vikendicama). Traka (peta) pričvršćena je do koraka istim nerđajućim vijcima, a glava je, po pravilu, pokrivena ukrasnom kapicom. Naravno, možete koristiti zavarivanje za ovo, ali dizajn će izgubiti eleganciju.\nKoristeći kablove umesto skakača\nČesto se čelični kablovi koriste kao džemperi između balustera, prolazeći ih u nekoliko redova, a ponekad prolaze kroz nosače, a ponekad i montiraju na posebnim zagradama. Da se kablovi ne smeju razlivati, razmak između postolja ne bi trebalo da bude više od 1200 mm, a sam thread najčešće ima prečnik od 3 do 6 mm. Prilikom instalacije takvih konstrukcija koriste se specijalni uređaji za zatezanje kablova.\nKućišta za spiralne stepenice\nU nekim slučajevima, spiralno stepenište se formira od kratkih ravnih marševa, a zatim izrada i postavljanje rukohvata sopstvenim rukama ne predstavlja nikakvu posebnu poteškoću - cela konstrukcija se sklapa slično kao na marševima. Ali ako je spiralno stepenište kontinuirano, odnosno, dizajn se pravi u obliku vijaka (stoga je naziv spiralno stepenište), onda ograda treba da bude potpuno ista.\nMašine za savijanje cijevi sa valjcima željene širine (za cijevi različitih prečnika) uglavnom se koriste za savijanje cijevi.. Na takvim uređajima postoji softverska kontrola, tako da možete precizno izračunati potrebnu krivinu spirale i broj okreta na jednom rukohvatu\nVijeće Ako se odlučite savijati cijevni profil pomoću ručnog bravača cevi, onda odredite gdje je uzdužni spoj. Tako da se ne rastvara tokom deformacije, a zatim ga postavite tako da padne na konveksnu stranu krivine.\nSpuštanje kičmenog stepeništa\nOgrade od nehrđajućeg čelika na grebenu\nZa početak, pogledajmo samu definiciju grebena, odnosno, s posebnostima njegovog dizajna. Takva lestvica se sastoji od nekoliko veza povezanih jedna na drugu i zadržavaju se zahvaljujući zavarenom prethodnom kosu (greda ili greda sa grebenom za postavljanje stepenika). Instalacija samog lestviča je sasvim jednostavna, što se ne može reći o šinama, ako se moraju zakrivati u obliku spirale, ali u osnovi oklopi principa montažnih avantura su slični merdevinama.\nVijeće Za pričvršćivanje ograda na dizajn kičmenog stepeništa najbolje je koristiti baluster sa završetkom pete, koji je pričvršćen vijcima do koraka.\nPribor za ograde od nehrđajućeg čelika\nKomponente (profili, stezaljke, vijci, podloške, poklopci i sl.) Za ljestve bilo koje vrste mogu se naručiti odvojeno jedni od drugih i čak napraviti po narudžbini. Najteža stvar je spiralno stepenište, gde je spirala rukohvata u svakom pojedinačnom slučaju čisto individualna, iz koje, naravno, cijena takvih ograda takođe raste. Bolje je naručiti takve ograde na specijalizovanim mjestima gdje se proizvode na visokokvalitetnoj opremi.\nNajčešće, ograda od stepenica od nerđajućeg čelika je najtrajnija konstrukcija svih materijala korišćenih u ovu svrhu, pored toga, oni imaju najduži radni vek. Takva rukohvati mogu se koristiti za stepenice od bilo kog materijala, a glavni uslov je mogućnost visokokvalitetnog pričvršćivanja (Pročitajte i članak Ogrtač za ogradu za stepenice - utisak ugleda, plemstva i sigurnosti).\nПредыдущаяArmirane betonske grede - glavne karakteristike proizvoda i\nСледующаяVršna instalacija vertikalne strane


Korisnici projekta pozdravljaju dostignuća projekta Pravda i ratni zločini | Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju\nKorisnici projekta pozdravljaju dostignuća projekta Pravda i ratni zločini\nHaag, 26. oktobar 2011.\nNa današnjoj završnoj svečanosti u Sarajevu, održanoj kako bi se obilježio uspješan završetak projekta Pravda i ratni zločini, korisnici ovog projekta pozdravili su njegova dostignuća na jačanju kapaciteta nacionalnih pravosudnih sistema širom regiona da vode postupke u predmetima povezanim s ratnim zločinima.\nProjekat Pravda i ratni zločini vrijedan je 4 milona eura, finansira ga Evropska unija, a koordinira OSCE/ODIHR u partnerstvu s MKSJ-om i UNICRI-jem. Pokrenut je u maju 2010. godine kako bi obezbijedio transfer znanja i materijala MKSJ-a pravnim stručnjacima u bivšoj Jugoslaviji prevođenjem većine materijala MKSJ-a na lokalne jezike regiona i omogućavanjem razmjene znanja i ekspertize između zvaničnika MKSJ-a i pravnih stručnjaka iz nacionalnih pravosudnih sistema.\nSudija MKSJ-a Fausto Pocar naglasio je da je ovaj projekat pružio jedinstvenu priliku sudijama i pravnom osoblju MKSJ-a da razmijene iskustva sa svojim kolegama na nacionalnom nivou i obezbijede da se “lekcije koje je naučio Međunarodni sud efektivno prenesu sadašnjim i budućim generacijama pravnih stručnjaka u cijeloj regiji”.\nKomentarišući dostignuća ovog projekta, ambasador Janez Lenarčič, direktor ODIHR-a, izjavio je: “Ovaj projekat je bio uspješan iz dva razloga: osmišljen je tako da pravosudnim sistemima pruži ono što im je zaista potrebno kako bi obavljali svoj posao u skladu sa standardima pravičnog suđenja i za ciljnu grupu ima čitav spektar profesionalnih grupa koje su uključene u suđenja u u predmetima u vezi s ratnim zločinima: sudije, tužioce, branioce, istražitelje i stručnjake za podršku svjedocina”.\nStefan Füle, Komesar Evropske unije za proširenje i politiku susjedstva napomenuo je da razvoj pravosudnih sistema u državama zapadnog Balkana, u skladu s prihvaćenim standardima vladavine prava i sposobnosti tih pravosudnih sistema da se na efikasan način bave preostalim predmetima u vezi s ratnim zločinima, spada u ključne ciljeve procesa evropskih integracija. “Finansirajući ovaj važan projekat, Evropska unija podržava države u regionu pogođene ratom u unapređenju tog procesa”, rekao je Füle.\n"Ovaj ambiciozni projekat je u znatnoj mjeri doprinio prevazilaženju jaza između Haaga i bivše Jugoslavije, a to je učinjeno uz punu koordinaciju s lokalnim akterima. Vjerujem da je to ključni faktor zbog kojeg je projekat uspješan", rekao je dr Jonathan Lucas, direktor UNICRI-ja.\nObuku više od 800 pravnih stručnjaka, uključujući sudije, tužioce, branioce i stručnjake za podršku svjedocima o međunarodnom humanitarnom pravu i omogućivanje foruma za razmjenu iskustava sa sudijama i tužiocima i stručnjacima za podršku svjedocima MKSJ-a;\nSastavljanje novog nastavnog programa o međunarodnom krivičnom pravu i praksi za lokalne institucije koje vrše obuku, koji sadrži jurisprudenciju MKSJ-a, kao i nacionalnu jurisprudenciju iz regije koja je u razvoju;\nIzradu 60.000 stranica transkripata suđenja vođenih pred MKSJ-om na lokalnim jezicima kako bi se unaprijedila sposobnost lokalnih pravosudnih sistema da pristupe svjedočenjima datim pred MKSJ-om i da ih koriste;\nPrijevod 200.000 riječi baze podataka Sudska praksa Žalbenog vijeća na jezike regiona kako bi se omogućilo profesionalcima koji rade u sudovima da provedu istraživanja koristeći isti pribor koji se koristi na MKSJ-u.\nUpošljavanje 30 mladih profesionalaca kao pomoćno pravno osoblje u sudovima i drugim institucijama koje se bave predmetima u vezi s ratnim zločinima, čime su organizacije koje su ih primile dobile prijeko potrebne dodatne kapacitete i omogućavanje mladim profesionalcima da steknu praktična iskustva u radu na predmetima u vezi s ratnim zločinima;\nRazvoj priručnika o međunarodnoj krivičnoj odbrani koji će se sastojati od pregleda nekih od najefikasnijih i inovativnih praksi koje su razvili branioci koji postupaju pred MKSJ-om;\nPostavljanje elektronskog portala za obuku koji pruža online platformu za pravne stručnjake i institucije za obuku iz oblasti pravosuđa u vezi s pitanjima vezanim za ratne zločine.\nZa više informacija molimo vas da kontaktirate gđu. Sanelu Tunović, predstavnicu za outreach projekta Pravda i ratni zločini na +387 61 539 535 ili na wcjp [at] odihr.pl\nPrimjerak posljednjeg biltena


Sukob demonstranta i policije u njemačkom rudniku - BIGportal.ba\n23 Juna, 2019 23 Juna, 2019 0103\nStotine ekoloških aktivista sukobilo se sa policijom u njemačkom rudniku lignita u pokrajini Sjeverna Rajna Vestfalija nakon što su probili kordon snaga reda. U pokušaju da zadrže demonstrante nekoliko policajaca je povrijeđeno, prenosi “Bi-Bi-Si”. Demonstranti su u subotu upali u rudnik kojim rukovodi kompanija RVE, zahtijevajući hitne mjere po pitanju…\nStotine ekoloških aktivista sukobilo se sa policijom u njemačkom rudniku lignita u pokrajini Sjeverna Rajna Vestfalija nakon što su probili kordon snaga reda.\nU pokušaju da zadrže demonstrante nekoliko policajaca je povrijeđeno, prenosi “Bi-Bi-Si”.\nDemonstranti su u subotu upali u rudnik kojim rukovodi kompanija RVE, zahtijevajući hitne mjere po pitanju klimatskih promjena kako bi EU postigla “klimatski neutralnu” ekonomiju.\nIgnorišući upozorenja policije da je rudnik sklon klizištu i odronu i da bi ogroman broj ljudi mogao da izazove tako nešto, aktivisti su probili kordon i ušli u prostor rudnika gdje su se sukobili i sa radnicima, javlja “Raša tudej”.\n“Raša tudej” prikazala je snimak na kome se vidi kako policija privodi aktiviste, dok drugi trče neometano prema rudniku.\nProtesti su dio akcija pokreta “Kraj linije”, koji je osnovan 2015. godine kada je oko 1.500 aktivista blokiralo ovaj rudnik.\nOvaj rudnik je postao centar nezadovoljstva nakon što je uprava najavila planove sječe šume s ciljem proširenja kapaciteta.\nMnogi aktivisti nosili su vreće za spavanje i bili su obučeni u bijela odijela.\nPolicija je kasnije saopštila da su demonstranti izvedeni iz rudnika u specijalnim vozilima koje je obezbjedio rudnik.\nNjemačka je najavila da će imati klimatski neutralnu ekonomiju do 2050. godine, ali aktivisti smatraju da je to kasno, navodi Bi-Bi-Si.


Dan otvorenih vrata Univerziteta Crne Gore i Summer Job 2020 u martu - Moja Crna Gora\n09/02/2020\tvijesti iz crne gore Izvor: CdM\nDan otvorenih vrata Univerziteta Crne Gore i Summer Job 2020 održaće se 2. marta u Univerzitetskom-sportsko kulturnom centru, u Podgorici, najavio je menadžer Karijernog centra Univerziteta Crne Gore Ivica Todorović.\nKarijerni centar Univerziteta Crne Gore priprema sve aktivnosti neophodne za uspješnu realizaciju Dana otvorenih vrata, uz podršku Studentskog parlamenta Univerziteta Crne Gore.\nU toku su, ističe Todorović, posjete srednjim školama u Crnoj Gori, u okviru kojih Karijerni centar Univerziteta Crne Gore upoznaje srednjoškolce sa načinima najboljeg informisanja u izboru njihovog daljeg obrazovnog puta.\n“Odluka o izboru fakulteta, jedna je od najvažnjih u životu svakog pojedinca, a Dan otvorenih vrata Univerziteta je jedinstvena prilika da maturanti dobiju sve potrebne informacije koje će im olakšati taj izbor”, kazao je Todorović.\nPrema njegovim riječima, Dan otvorenih vrata treba da im pruži jasniju sliku o procesu studiranja, programima mobilnsoti, mogućnostima studijskog boravka u inostranstvu.\n“U okviru Dana otvorenih vrata fakulteti će predstaviti studijske programe i na postdiplomskim studijima, a ambasade stranih vlada u Crnoj Gori programe mobilnosti koje nude njihove države”, kazao je Todorović.\nProjekat Summer Job realizuje Studentski parlament Univerziteta Crne Gore, uz podršku Karijernog centra UCG i Studentskog vijeća Fakulteta za turizam i hotelijerstvo iz Kotora, tako da će se pored Podgorice, organizovati narednog dana i u Kotoru.\n“Projekat se organizuje već 13 godina i ima za cilj zapošljavanje domaće radne snage u toku ljetnje turističke sezone. Na sajmu će učestvovati oko 50 poslodavaca koji će ponuditi radna mjesta studentima i maturantima, te odgovori na sva njihova pitanja i upoznati ih sa uslovima koji im se nude. Ovaj projekat pruža odličnu priliku studentima i maturantima da obave neposredan razgovor sa predstavnicima poslodavaca iz turističke privrede, informišu se o radnim mjestima koja im se nude i predaju aplikaciju za posao”, objasnio je Todorović.\nOn navodi da zapošljavanje u toku ljetnje turističke sezone predstavlja važan segment ukupnog zapošljavanja mladih, a posredstvom ovog projekta, svake godine posao dobije više od 500 studenata i maturanata.\n“Brojni pozitivni efekti u smanjenju nezaposlenosti mladih ostvareni su u proteklih 13 godina, a veliki broj njih zadržao je posao i po završetku ljetnje turističke sezone”, navodi Todorović.


Vladimir Kavarić: Crna Gora je veliko energetsko gradilište – Bankar.me\nOctober 10, 2016 Članci, INTERVJUI, SVE VIJESTI Leave a comment\nCrna Gora je danas veliko energetsko gradilište. Nedavno smo obilježili početak radova na postavljanju podzemnog dijela kabla sa crnogorske strane, koji je sa pratećom infrastrukturom dio projekta koji radimo sa Italijom. Rade se vjetroelektrane, male hidrocentrale. Potpisali smo ugovor za blok II Termoelektrane Pljevlja… kazao je u intervjuu za Pobjedu ministar ekonomije dr Vladimir Kavarić.\nOn je istakao i da zemlje okruženja takođe ubrzano realizuju svoje energetske projekte.\n“Svi projekti u energetici su, realizacijom podmorskog kabla sa Italijom, dobili na značaju jer se obezbijedilo tržište za proizvedenu energiju, i to upravo tržište EU. Značaj kabla ne ogleda se samo u tome da Crna Gora ima 20 odsto njegovih kapaciteta, a da pri tome nije imala troškova za njegovo postavljanje, već i u dokapitalizaciji CGES-a, gdje su obezbijeđena sredstva za infrastrukturu na našoj teritoriji. Benefite kabla će, svakako, najviše osjetiti naši građani, ali ni zemlje regiona nijesu propustile priliku da valorizuju sve što ovakav projekat nosi kroz izgradnju novih kapaciteta na njihovoj teritoriji“, kaže Kavarić.\nPOBJEDA: Koje benefite od izgradnje drugog bloka TE “Pljevlja može očekivati Crna Gora, posebno građani Pljevalja?\nKAVARIĆ: Realizacija projekta izgradnje drugog bloka TE “Pljevlja je od višestrukog značaja za sve nas, kako u energetskom, tako i u ekonomskom i socijalnom smislu. Pored toga što ćemo njegovom realizacijom obezbijediti stabilno snabdijevanje električnom energijom koje neće zavisiti od uvoza, blok II će doprinijeti diverzifikaciji energetskih izvora i omogućiti nastavak proizvodnje u dva važna privredna subjekta Rudniku uglja i Termoelektrani, što zapravo znači očuvanje postojećih i otvaranje novih radnih mjesta. Najzad, predviđenom toplifikacijom Pljevalja riješiće se ekološki problemi u ovom gradu. Osim toga, ovako značajna investicija znači i nova radna mjesta ne samo u energetici, već i u građevinskom sektoru tokom perioda gradnje, kao i čitav reprolanac koji ovakav projekat obezbjeđuje. Dakle, ugovor je potpisan i uskoro će doći vrijeme kada o pozitivnim efektima ovog projekta nećemo samo govoriti, već ćemo ih i osjetiti.\nPOBJEDA: Da li su u planu bilo kakve organizacione promjene u statusu Rudnika uglja spajanje Rudnika, EPCG i TEP?\nKAVARIĆ: Rudnik uglja Pljevlja eksploatiše rudu za potrebe Termoelektrane i projektom bloka II TE ,,Pljevlja omogućava se nastavak proizvodne aktivnosti i u RUP-u i u Termoelektrani. Na koji način će ova dva subjetka organizaciono definisati svoj odnos, to je svakako nešto o čemu će odlučiti organi, odnosno akcionari u ove dvije kompanije. Naravno, poznato je da najveći dio proizvodnje RUP-a je za potrebe Termoelektrane, da najveći broj rudnika uglja u zemljama regiona posluje u sastavu termoelektrana ili kao dio mješovite korporacije, jer je praksa pokazala da dva sujekta poput EPCG i RUP-a najbolje posluju kao jedna tehnološka cjelina. Dakle, siguran sam da će akcionari dvije kompanije donijeti odluku koja u potpunosti zastupa i štiti njihove interese koji su evidentno zajednički.\nPOBJEDA: Kada će konzorcijum Eni Novatek početi istraživanje nafte i gasa u podmorju i na koji način će to biti rađeno?\nKAVARIĆ: Rokovi su počeli danom potpisivanja ugovora sa kompanijama Eni i Novatek. Ugovorima smo definisali da je prije svake aktivnosti u našem podmorju investitor u obavezi da pripremi novu procjenu uticaja na životnu sredinu za planiranu aktivnost, nakon čega se vrše 3D seizmička istraživanja.\nPOBJEDA: Kada se i za koje blokove očekuje novi ugovor za naftu i gas?\nKAVARIĆ: Vlada je nedavno prihvatila Predlog ugovora o koncesiji za proizvodnju ugljovodonika u podmorju Crne Gore za još dva istražna\nbloka sa grčkom kompanijom Energean Oil & Gas. Ono što slijedi za ove ugovore je ista parlamentarna procedura kao za ugovore sa Eni i Novatek, nakon čega dobijamo puni legitimitet da ugovore potpišemo i krenemo u njihovu operacionalizaciju.\nPOBJEDA: Kada će biti raspisan tender za gradnju HE na Morači, Komarnici i ko je sve do sada pokazao interesovanje?\nKAVARIĆ : Vlada u ovom trenutku vodi pregovore sa nekoliko zainteresovanih kompanija u cilju dobijanja najbolje ponude za izgradnju HE na Morači. U zavisnosti od interesovanja investitora i kvaliteta dostavljenih ponuda biće utvrđen i dalji red poteza. Do ovog trenutka dvije kompanije dostavile su ponude za projekat izgradnje HE na Mo rači, i to Norinco International iz Kine, a imamo i potpisane memorandume sa više zemalja i kompanija. Svakako, pri izboru investitora za ovaj projekat Vlada će se voditi principima koji se odnose na poštovanje najviših standarda u oblasti energetike, primjenu najboljih tehničkih rješenja uz obezbjeđivanje najbolje međunarodne prakse u oblasti zaštite životne sredine.\nPOBJEDA:Da lije na bilo koji način bilo razgovora oko Buka Bijela, što u posljednje vrijeme zagovara dio opozicije?\nKAVARIĆ: Poznato je da je upravo opozicija usvojila Deklaraciju o zaštiti rijeke Tare 2004. godine i Vlada Crne Gore nijednim potezom nije dovela u pitanju odluku najvišeg zakonodavnog organa.\nVlada podržala projekte vrijedne 23 miliona koji bi trebalo da zaposle 389 radnika\nPOBJEDA: Kakvi su efekti uredbe o podsticajima u industriji?\nKAVARIĆ: Dovoljno je reći da je u proteklih godinu dana, po osnovu uredbe o podsticanju direktnih investicija, Vlada donijela odluku o dodjeli sredstava za devet investicionih projekata ukupne vrijednosti od skoro 23 miliona eura, a koji predviđaju zapošljavanje 389 radnika u naredne tri godine. Podsjetiću da su odluke o dodjeli sredstava donešene na osnovu dva javna poziva koja su bila raspisana ove i prošle godine. Zadovoljni smo da su investitori iz oblasti drvne industrije, prehrambene, farmaceutske, mašinske industrije i drugih oblasti industrijske proizvodnje, ali i turizma, kojima je uredba namijenjena, prepoznali njen značaj i mogućnosti koje pruža, što ohrabruje da nastavimo sa politikom direktnih podsticaja i ubuduće.\nČeka se regionalna hidrološka karta Zapadnog Balkana\nPOBJEDA: Da li je bilo razgovora oko valorizacije Bilećkog jezera, ako nije da li su u planu?\nKAVARIĆ: Vlada Crne Gore je krenula u proces rješavanja ovog pitanja, ali i drugih pitanja koja se odnose na vodotoke koje dijelimo sa zemljama u okruženju. To je razlog iz kojeg smo pokrenuli, a Evropska komisija podržala, izradu regionalne hidrološke karte Zapadnog Balkana. Smatram da bi to trebalo da bude najvažniji projekat za ovaj region. Ovim projektom prvo možemo utvrditi šta je zaista dostupno za korišćenje i potom zajedno strateški planirati šta se može izgraditi i koristiti u narednom periodu.\nNacionalne biznis zone do kraja oktobra\nPOBJEDA: Kada će biti definisane nacionalne biznis zone i u kojim opštinama će biti?\nKAVARIĆ: U prethodnom periodu radili smo na izmjenama i dopunama Uredbe o biznis zonama koja će napraviti jasnu razliku između biznis zona od strateškog značaja i biznis zona od lokalnog značaja. Vlada će proglašenjem pojedinih zona zonama od strateškog interesa znatno olakšati poslovanje kako lokalnim samoupravama, tako i potencijalnim investitorima, i to kroz finansijsku podršku za infrastrukturno opremanje i unapređenje programa promocije, uz učešće u upravljavljačkoj strukturi zona. Očekivanje je da će nova uredba biti razmatrana na nekoj od sjednica Vlade tokom oktobra mjeseca, kada ćemo preciznije moći govoriti o kojim lokacijama je riječ.\nPOJMOVIcrnogorska ekonomija INTERVJUI Vladimir Kavarić\nPrevious Jedinih 5 stvari koje možete uraditi sa svakom porukom elektronske pošte + 14 skraćenica sa tastature za Outlook i Mail\nSljedeći Predstavljamo: Oktobarski vikendi popusta i zabave u Lipskoj pećini! (foto)\nPrema podacima sajta koingeko, nakon 3 dana uzastopnog rasta vrijednosti celokupnog tržišta digitalnih dobara, jutros …


Odloženo suđenje Ceci Ražnatović - Bizlife.rs\nOdloženo suđenje Ceci Ražnatović\n11:30 Beograd, 24/11/2011\nSuđenje folk pevačici Svetlani Ceci Ražnatović i njenom zetu Predragu Ocokoljiću, zbog optužbi za nasilničko ponašanje prema direktoru FK “Mladi proleter” Aleksandru Olareviću 2007. godine, odloženo je danas u Prvom osnovnom sudu za 26. decembar, jer Ocokoljić nije primio optužnicu.\nSudija Danijela Koš usvojila je molbu Ocokoljića da njemu i njegovom braniocu Miši Petrovskom ostavi vreme za upoznavanje sa optužnicom koja im je danas uručena i da pripreme odbranu, pa je odložila suđenje. Oštećeni Olarević nije danas došao u sud, jer je, prema rečima njegovog punomoćnika Borisa Pavlovića, bolestan.\nOptužnim predlogom Prvog osnovnog javnog tužilaštva, folk pevačici i Ocokoljiću se na teret stavlja da su 18. juna 2007. godine, ispred upravne zgrade FK “Mladi proleter”, grubo vređali, a potom i naneli lake telesne povrede Olareviću, direktoru kluba.\nPrema navodima optužnog predloga, Ražnatovićeva i njen zet su tog dana došli do upravne zgrade FK „Mladi proleter” i pozvali Olarevića da izađe napolje, a kada je on to uradio, folk pevačica je počela da ga vređa, oslovljavajući ga pogrdnim imenima. Posle verbalnog napada Ražnatovićeve, Ocokoljić je fizički nasrnuo na direktora „Mladog proletera”, udarivši ga pesnicom u desnu stranu lica.\nRažnatovićeva služi kaznu od godinu dana kućnog zatvora na koju je osuđena zbog protivpravnog prisvanjanja dela novca od trasfera fudbalera FK “Obilić” u inostrane klubove dok je bila predsednik tog kluba 2000. godine. Preko elektronske narukvice koju ima na nozi, pripadnici Uprave za izvršenje krivičnih sankcija, vrše kontrolu da li Ražnatovićeva poštuje zabranu napuštsnja kuće elektronskim monitoringom.


Izvor: RTS, 15.Dec.2019, 09:33\nZnamo kakvu prošlost ima Savski most, ali već mesecima se pitamo kakva će mu biti budućnost. Građani su do 15. decembra o tome mogli da se izjašnjavaju na sajtu Grada Beograda. Gradski arhitekta Marko Stojčić je za RTS objasnio šta nude dve opcije sa najviše glasova.\nU ponedeljak ujutru će biti poznati rezultati glasanja o tome šta će se desiti sa Savskim mostom. Razlika između dve najpopularnije varijante je oko 600 glasova, što nije nedostižno, smatra gradski arhitekta Marko Stojčić.\n"Jedna varijanta je da bi se most takav kakav je izmestio na poziciju nastavka Omladinskih brigada u bloku 70A do Ade Ciganlije. To bi podrazumevalo...\nBlic: SUTRA DAN "D" Stojčić: Dve opcije za lokaciju starog SAVSKOG MOSTA\nU ponedeljak ujutru će biti poznati rezultati glasanja o tome šta će se desiti sa Savskim mostom, razlika između dve najpopularnije varijante je oko 600 glasova, što nije nedostižno, rekao je danas gradski arhitekta Marko Stojčić.


Izvršni direktor "Spajkera" Viktor Miler odbio je da navede kompaniju sa kojom pregovori teku, ističući da će sve biti jasnije u narednih 100 dana.\nOn je rekao samo to da će novi model biti manje vozilo inspirisano verzijom "saba 92", koji je bio u proizvodnji između 1949. i 1956. godine. Prošlog februara "Spajker" je kupio "Sab" od američkog "Dženeral motorsa" (GM), čime su okončani 14 meseci dugi pokušaji GM-a da proda, ili zatvori kapije poznate švedske robne marke.\nU poslednjem tromesečju "Sab" je bio angažovan na obnavljanju proizvodnje i prekidima veza sa matičnom kompanijom, GM. Analitičari veruju da će se uskoro znati da li se "Sab" uspešno oporavlja, lansiranjem redizajniranog sedana "saab 9-5" ovog leta, kao i drugih modela.\nKompanija planira da 2011. godine ponudi krosover "9-4X" i da debituje sa novim modelom "saab 9-2" u 2012 godini. Ti proizvodi se nalaze u pripremi i njihov razvoj je finansijski obezbeđen. "Spajker" namerava da uloži najmanje milijardu evra u razvoj i proizvodnju tih modela.\nRender : Carmagazine.co.uk\nčitanja : 1215\nAutor carobnjak 31 Maj 2010, 22:02\nJa se ne bi šalio sa ovim čudom da nastupim u B klasi u kojoj ima već mnogo modela, mislim da je ovo promašen dizajn, B klasa je najgora za konkurentnost\nAutor Dejan L 31 Maj 2010, 22:19\nOdgovor: Veran Matic\nAutor Panchev9 31 Maj 2010, 22:52\nAutor IOCUS 01 Jun 2010, 00:01\nAutor Damko 01 Jun 2010, 02:38


...Iz kruga – Vojvodina u Evropskoj komisiji u Briselu na predstavljanju izveštaja o nasilju nad višestruko marginalizovanim grupama žena - …IZ KRUGA – VOJVODINA\nCategory: Novosti Tags: intersekcijsko nasilje, nasilje nad marginalizovanim ženama Post Date: 8 новембра, 2018\n...IZ KRUGA – VOJVODINA2018-11-10T07:01:30+00:00\nOrganizacija …IZ KRUGA – VOJVODINA je 5. novembra 2018. godine u Evropskoj komisiji u Briselu učestvovala u predstavljanju istraživanja o analizi postojećih pristupa nasilju nad ženama u šest zemalja Zapadnog Balkana i u Turskoj. Rezultati i preporuke istraživanja predstavljeni su predstavnicama i predstavnicima Evropske komisije i Saveta Evrope, kao i delegacijama Evropske unije u Albaniji, Bosni i Hercegovini, Makedoniji, Srbiji i Turskoj.\nIstraživanje „Hiljadu načina da rešimo naše probleme – analiza postojećih pristupa nasilju nad ženama iz marginalizovanih grupa na Zapadnom Balkanu i Turskoj” sprovela je britanska feministička organizacija Imkan /Imkaan/ u okviru programa Agencije UN za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena (UN Women) usmerenog ka zaustavljanju diskriminacije i nasilja nad ženama „Primena normi, promena svesti”. Ovaj program, podržan od strane Evropske unije, posebnu pažnju posvećuje iskustvima žena i devojčica iz višestruko marginalizovanih grupa, poput žena s invaliditetom, žena iz manjinskih etničkih zajednica, žena koje žive na selu, itd.\nModeratorka prezentacije pod nazivom „Intersekcionalni pristupi zaustavljanju rodno zasnovane diskriminacije i nasilja nad ženama” bila je Genoveva Ruiz Kalavera /Genoveva Ruiz Calavera/, direktorka za Zapadni Balkan u okviru Direktorata Evropske komisije za proširenje i pretpristupne pregovore, koja je u svom uvodnom izlaganju istakla da su načela nediskriminacije i jednakih mogućnosti koje ovaj izveštaj zagovara temelj na kom počivaju ljudska prava. Svaka sadašnja članica Evropske unije, kao i zemlje koje teže ka tome da joj se pridruže, moraju da učine sve što je u njihovoj moći da poštovanje i stvaranje mogućnosti za ostvarivanje i zaštitu ljudskih prava postanu životna relanost svih građana i građanki, uključujući i žene iz višestruko magrinalizovanih grupa. Posle izlaganje Kalavere, u uvodnom delu govorila je Jolanda Iriarte /Yolanda Iriarte/ iz regionalne kancelarije UN Women za Zapadni Balkan i Tursku. Bez relevantnog, rodno osetljivog uvida u životne realnosti margnializovanih žena, dokumentovanja njihovih iskustava i edukovanja najšire javnosti o njihovom položaju i izazovima sa kojima se suočavaju, zalaganje za sistemsko unapređivanje položaja žena iz višestruko marginalizovanih društvenih grupa na najvišim nivoima, čemu i ova prezentacija teži, biće i dalje teško ostvarivo, istakla je Iriarte.\nMarai Larasi, direktorka organizacije Imkaan, govorila je o značaju prikupljanja iskustava žena iz višestruko margilnalizovanih grupa koje su preživele rodno zasnovano nasilje budući da se o njihovom životu malo zna i govori. Samim tim i njihova društvena marginalizacija ostaje nezabeležena, bez odgovarajućih svedočanstava i dokaza, kao da se nikada nije dogodila, niti će je ikada ponovo biti. Zbog toga su informacije i podaci o pružanju odgovarajućih, specijalizovanih usluga podrške ženama iz marginalizovanih grupa u izveštaju „Hiljadu načina da rešimo naše probleme – analiza postojećih pristupa nasilju nad ženama iz marginalizovanih grupa na Zapadnom Balkanu i Turskoj” prikupljani u skladu sa načelima intersekcionalnosti. Uz rod(nost), ovo načelo uzima u obzir i druge odlike identiteta žena pogođenih rodno zasnovanim nasiljem (poput etničke pripadnosti i rase, invaliditeta, seksualne orijentacije i slično), ali i dominantne društvene tokove, kao faktore koji doprinose višestrukoj marginalizaciji žena. Prezentaciju rezultata o ključnim izazovima i preporukama istraživanja održala je Neha Kagal, jedna od istraživačica iz organizacije Imkan. Ilustrativne primere iz prakse koji potkrepljuju nalaze istraživanja navele su predstavnice organizacija iz Albanije, Bosne i Hercegovine, Makedonije, Srbije i sa Kosova koje se bave pravima i prevencijom rodno zasnovanog nasilja nad Romkinjama i ženama iz drugih manjinskih etničkih zajednica, ženama s invaliditetom i ženama koje žive u seoskim sredinama.\nInformacije, podaci i iskustva u izveštaju „Hiljadu načina da rešimo naše probleme – analiza postojećih pristupa nasilju nad ženama iz marginalizovanih grupa na Zapadnom Balkanu i Turskoj” prikupljeni su od ukupno 42 organizacije na Zapadnom Balkanu i u Turskoj. Sve ove organizacije pružaju specijalizovane usluge koje marginalizovanim ženama nisu dostupne u okviru postojećih institucionalnih mehanizama podrške ženama koje su preživele rodno zasnovano nasilje. Iskustva ovih organizacija svedoče o neprilagođenosti postojećih opštih usluga potrebama žena iz marginalizovanih grupa, kao i o preprekama sa kojima se suočavaju specijalizovane organizacije koje ovim ženama pružaju odgovarajuće usluge i podršku u njihovim lokalnim zajednicama, a koje su često manje poznate široj javnosti.\nKao glavni izazovi u radu ovih organizacija identifikovani su nedostupnost propisanih usluga namenjenih ženama koje su preživele nasilje, sistemsku diskriminaciju, nenamensku reaspodelu sredstava za podršku višestruko marginalizovanim ženama, ali i suštinsko nerazumevanja potrebe intersekcionalnog pristupa fenomenu nasilja nad ženama. Primerima iz svakodnevice njihovih organizacija pomenute izazove prisutnima su dočarale Indira Bajramović iz organizacije Bolja budućnost iz Tuzle, Manjola Veizi iz Centra za prava Romkinja iz Tirane, Antigona Aljilji iz udruženja Ženski forum iz Tetova i Ankica Dragin iz novosadske Organizacije za podršku ženama s invaliditetom …IZ KRUGA – VOJVODINA.\nOrganizacija …IZ KRUGA – VOJVODINA predstavila je rezultate istraživanja koji pokazuju da su usluge namenjene ženama sa iskustvom rodno zasnovanog nasilja arhitektonski i informaciono nedostupne ženama s invaliditetom. Ovakvo stanje, osim što odražava suštinsko nerazumevanje položaja žena s invaliditetom u kontekstu rodno zasnovanog nasilja, ukazuje na to da postoji još puno prostora za unapređenje postojećih usluga, ali i odnosa nadležnih institucija prema propisanim obavezama koje se odnose na potrebe, položaj i prava žena s invaliditetom.\nOd ukupno 54 preporuke u izveštaju „Hiljadu načina da rešimo naše probleme – analiza postojećih pristupa nasilju nad ženama iz marginalizovanih grupa na Zapadnom Balkanu i Turskoj” kao ključne su izdvojene one koje se odnose na potrebu sveobuhvatnijeg razumevanja fenomena rodno zasnovanog nasilja nad ženama i devojčicama kao kombinacije nejednakog položaja žena i muškaraca u društvu, ali i njihove pripadnosti pojedinim marginalizovanim grupama. Uz potrebu da se višestruko marginalizovanim ženama u svakom pogledu (fizičkom, infrastrukturnom, komunikacijskom i profesionalnom) obezbedi veća dostupnost usluga za žene koje su preživele rodno zasnovano nasilje, potrebno je stvoriti uslove za to da sredstva namenjena radu specijalizovanih organizacija koje ovim ženama pružaju usluge u lokalnim zajednicama odgovaraju potrebama višestruko marginalizovanih žena, ali i da ujedno podržavaju rad i razvoj samih organizacija. U predstojećem postupku licenciranja usluga organizacija koje pružaju usluge žanama sa iskustvom rodno zasnovanog nasilja potrebno je obezbediti i licenciranje specijalizovanih paketa usluga namenjenih ženama iz višestruko marginalizovanih grupa.


Vreme 1581 - Zanimljivosti: Nece biti propast sveta\nŠta to neki trenutak u istoriji čini najgorim? Velike prirodne katastrofe, ekonomske krize, ratovi i druge nesreće koje su izazvali ljudi, epidemije?\nProšla godina našla se na šestom mestu liste najtežih godina u istoriji ljudskog roda, po mišljenju 28 profesora istorije sa Harvarda, Jejla, Kolumbije, Oksforda i Kembridža, učesnika panela koji je prošlog decembra organizovala internet aplikacija Bloom. Osim iznenađenja, rezultati panela izazvali su i neke neočekivane reakcije, pa su se učesnici i organizatori suočili sa prilično gnevnim komentarima onih koji su smatrali da je 2020. godina neopravdano potcenjena i da joj pripada mnogo više, ako ne i prvo mesto na listi najgorih godina do sada.\nImaju Nemci onu zgodnu reč – šadenfrojde (schadenfreude). Zadovoljstvo koje se oseća kada drugim ljudima nije dobro. Ima onih koji takvo osećanje gaje samo u pojedinačnim slučajevima, ali nije mali broj ni ljudi koji doživljavaju određeno uživanje u očekivanju globalne apokalipse ili nekog manje definitivnog ali ipak katastrofičnog događaja. Kao da nam nije dovoljan ovaj običan život, sa svojim prijatnim i neprijatnim momentima, kao da ponekad čeznemo za uzbuđenjima koja donose turbulencije i pošasti. I tako se onda vreba svaka prilika da se najavi propast sveta, nek propadne nije šteta, pa se u pomoć prizivaju Nostradamus, Tarabići, Maje i njihov kalendar, baba Vanga i svakako Jovan i njegova Apokalipsa. Čeka se Treći svetski rat, samo što nije, razmatra se samo da li će ga početi Indija i Pakistan u Kašmiru, Rusi i Amerikanci gde god, a bilo bi baš lepo ako je ikako moguće da to bude na Kosovu, Amerikanci i Kinezi zbog nekih para, Izrael i neko od njihovih arapskih komšija zbog granica u pesku ili teroristi koji su se dokopali atomske bombe i hoće da je detoniraju, recimo, u Parizu.\nI PRIRODA I LJUDI\nIzgleda da se ovde radi o jednoj posebno uvrnutoj verziji šadenfrojde osećaja sveta, kada se ne uživa samo u budućoj propasti drugih ljudi, već se priziva i sopstvena. Začudo, jedinu realističnu mogućnost da do globalne katastrofe dođe za našega veka, one koju bi izazvale klimatske promene, većina uopšte ne shvata ozbiljno. Mora se priznati da u tom smislu ova naša generacijska pandemija predstavlja izvesno razočarenje. Glasovi onih koji je vide kao početak kraja su sporadični i tiši od onih koji nalaze da to ništa ne postoji, da je u pitanju zavera i spletka i da bi u suštini sve bilo u najboljem redu, samo kad ne bi želeli da nas čipuju. Sasvim lako bi moglo biti da su apokaliptičari i ovi što negiraju postojanje virusa u stvari isti ljudi, da se dve u njima pobiše sile i kao rezultat tako dobismo da teorije zavere skladno žive sa klasičnom (auto)destrukcijom.\nBilo kako bilo, pandemija je dovela do određenog broja novih katastrofičnih proročanstava, ali je i ponukala istoričare i istaživače da zagledaju u knjige starostavne i podsete nas i na druge teške i grozne godine u ljudskoj istoriji. Osim profesora sa pomenutog panela, svoj doprinos ovoj temi dala je u junu 2020. godine i indijska TV stanica na engleskom News 18 sa svojim spiskom najgorih godina do sada. Iako nije do kraja jasno koji su kriterijumi korišćeni pri pravljenju ovih lista, autoritet i kompetencija onih koji su ih napravili su nesumnjivi, pa sa izvesnošću možemo konstatovati da ipak ne živimo u najgorem od svih vremena. I odista, koje bismo kriterijume mogli primeniti ako želimo da procenimo koliko je neka godina bila nesrećna i teška po ljudski rod? Šta to neki trenutak u istoriji čini najgorim – velike prirodne katastrofe, ekonomske krize, ratovi i druge nesreće koje su izazvali ljudi, epidemije? Pre nego što vam predstavimo liste o kojima smo govorili, uz opasnost da nevoljno zazvučimo pomalo kao čuvena porodica Topalović, pozabavimo se malo ovim pošastima pojedinačno.\nMeđu događajima koji su dovodili do velikih nesreća i stradanja bilo je onih koje je izazvala priroda i onih za koje su odgovorni ljudi. Ima naravno i onih graničnih kod kojih je uzrok prirodan, a ljudi su svojim delovanjem dodatno pogoršali čitavu stvar, kao što su neke epidemije, na primer, kod kojih je uništavanje prirodnih staništa životinjskih vrsta dovelo do njihovog bliskog kontakta sa ljudima i prenosa virusa do koga bi inače mnogo teže došlo.\nKao najveće prirodne nesreće istorija pamti dve velike poplave u Kini, jednu 1887. a drugu 1931. godine koje su dovele do ukupno više od šest miliona žrtava i zemljotrese, takođe u Kini 1556. i 1976. godine sa po skoro milion stradalih. U skorije vreme bili smo svedoci zemljotresa kod Sumatre 2004. godine i razornog cunamija koji je izazvao, kao i onog na Haitiju 2010. godine sa 316.000 poginulih i strašnom humanitarnom katastrofom. Najveći zemljotres antičkog doba desio se 526. godine, u Antiohiji, delu tadašnje Vizantije, a slikovit izveštaj o njemu ostao nam je od svedoka tih događaja, istoričara Džona Malalasa. Po zlu su upamćene i tropske oluje u Pakistanu 1970, Indiji 1839. i uragan Katrina u Sjedinjenim Državama 2005. godine. Vulkan Maunt Tambora u Indoneziji 1815. izazvao je takozvanu "godinu bez leta", sa drastičnim padom temperature i nedostatkom hrane na velikom delu planete. Vulkan Krakatau je 1883. odneo skoro 100.000 žrtava, a eksplozija se čula na Mauricijusu, skoro 5000 kilometra udaljenom, a možda i najčuvenija erupcija bila je ona iz 79. godine, kada je Vezuv uništio Pompeju. Sa druge strane, na listi nesreća koje su izazvali ljudi po broju žrtava očekivano prednjači Drugi svetski rat, ali iznenađuje podatak da su više žrtava od Prvog svetskog rata izazvali Mongolska osvajanja pod Džingis kanom u 13. veku, više od 30 miliona, Kinesko–japanski rat započet 1937. i dva građanska rata u Kini 755. i 1683. godine.\nNa kraju, ni broj velikih epidemija kroz istoriju nije mali, javljaju se periodično kao nekom svojom unutrašnjom logikom, odnele su stotine miliona života, a najveće među njima su se našle i na listama najtežih godina Blumovog panela i TV stanice News 18, pa tako stižemo i do pomenutog izbora. Na listu najgorih godina za celo čovečanstvo istoričari su stavili 1348, godinu epidemije kuge, 1944. u kojoj je Holokaust odneo najveći deo od šest miliona žrtava, pomenutu 1816. "godinu bez leta", 1644. u kojoj je smena dinastija Ming i Đing u Kini dovela do užasnog građanskog rata i kad je u Evropi besneo Tridesetogodišnji rat sa osam miliona žrtava, 410. godinu u kojoj je došlo do kraha Rimskog carstva i – na šestom mestu je ova naša 2020.\nSpisak televizijske stanice News 18 samo delimično se poklopio sa ovim sa Blumovog panela i na njemu je, između ostalih, 536. godina, u kojoj su erupcije vulkana na Islandu i ogromne količine pepela izbačenog u atmosferu dovele do pada temperatura i zamračenja koje je trajalo gotovo osamnaest meseci. U naredne tri godine u Evropi, Mesopotamiji i Kini nije bilo žetve, i kao da to nije bilo dovoljno, istovremeno je u Vizantiji buknula velika epidemija bubonske kuge. Godine 1601, 1793. i 1816. takođe su donele erupcije drugih vulkana sa sličnim posledicama. Sledeća velika katastrofa zadesila je Evropu 1316. i 1317. godine tokom kojih je praktično neprekidno padala kiša, a sledile su velike poplave i glad. Hronike su zabeležile čak i slučajeve kanibalizma, a mnogi roditelji su, u nemogućnosti da obezbede hranu, napuštali svoju decu, što je postalo osnova za priču o Ivici i Marici, odnosno Hansel i Grečel. Godine 1347. Crna smrt je izazvala 200 miliona žrtava, a boginje i grip koje je u Ameriku 1492. nehotice doneo Kolumbo na svojim brodovima, odneli su za deset godina skoro 95 odsto domorodačkog stanovništava. Kao poslednja na ovoj neveseloj listi našla se 1919, godina španske groznice i građanskog rata u Rusiji.\nA zaključci se nekako sami nameću. Jedan je da je strašnih nesreća na koje nemamo nikakav uticaj već sasvim dovoljno i kako se mora mnogo više uraditi da se spreče one na koje imamo. Drugi je da će apokaliptičari, a posebno pripadnici njihovog ekstremnog krila – zagovornici "Teorije spržene zemlje", po kojoj ljudski rod mora biti potpuno uništen, do poslednjeg, da bi mogla da započe velika obnova, da "posle požara u savani procveta cveće", kako neki od njih vole lirski da se izraze, morati ipak da se strpe. Kao što nas istorija i zdrav razum uče, katastrofe i pošasti su dolazile i prolazile, a život je ipak nalazio načina da nastavi dalje.


Dodik: Sve entitetske institucije funkcioništu u skladu s Ustavom - informativa.ba\nVijesti BiH Dodik: Sve entitetske institucije funkcioništu u skladu s Ustavom\nDodik: Sve entitetske institucije funkcioništu u skladu s Ustavom\nPredsjednik Republike Srpske (RS) Milorad Dodik informisao je danas ambasadora Velike Britanije u Bosni i Hercegovini Edwarda Fergusona o ekonomskoj i političkoj situaciji u RS-u, naglasivši da sve entitetske institucije funkcionišu u skladu sa Ustavom i zakonima.\nDodik je naveo da „RS bilježi najbolje makroekonomske pokazatelje od svog osnivanja“, saopćeno je iz kabineta entitetskog predsjednika.\nTokom sastanka u Banjoj Luci bilo je riječi o aranžmanu sa MMF-om, Zakonu o akcizama i problemima koji proističu zbog, kako se navodi u saopćenju, činjenice da na nivou BiH ne postoji skupštinska većina.\nBilo je riječi i o izradi energetske strategije za RS, koju je finansijski podržala i Velika Britanija, a čije se usvajanje očekuje u narednom periodu.\nEntitetski predsjednik i ambasador Velike Britanije razmijenili su mišljenja i o ostalim aktuelnim pitanjima u RS-u i BiH.\nOznake: #Edward Ferguson. #Milorad Dodik #Velika Britanija #BiH #SNSD


RTV BUGOJNO - U prostorijama KSC-a Bugojno uspješno realizovana radionica dekupaž tehnike\nU prostorijama KSC-a Bugojno uspješno realizovana radionica dekupaž tehnike\tIstaknuto\nponedjeljak, Sep 09 2019\nOmladinska banka Bugojno, ove godine podržala je ukupno 8 projekata među kojima i ovaj.“ Cilj projekta je upoznati djevojke i žene sa osnovama dekupaž tehnike na drvetu i staklu.\n-Nakon urađenih eksponata koji se rade, mi ćemo upriličiti jednu izložbu, koja će se održati u KSC-u Bugojno, na koju su svi pozvani, - naglasila je Nihada Hadžić, predsjednica Udruženja oboljelih i liječenih od tumora “Donna” Bugojno.\nAmra Čolić, članica projektnog tima i Odbora Omladinske banke Bugojno, naglasila je da je dekupaž radionica prva aktivnost projekta. U narednom periodu, u planu je i druga aktivnost, a to je izlet u prirodi.\nProjekat je finansijski podržan od strane Općine Bugojno, Udruženja Donna, Fondacije Mozaik i informativnog portala Bug.ba.\nU prirodi je najbolje,\nViše iz kategorije: « Predstavnici Sveučilišta/Univerziteta „Vitez“ na sastanku s načelnikom Hasanom Ajkunićem razgovarali o otvaranju fakulteta u Bugojnu\tZlatna jesen 2019. u Bugojnu »


Američki državni sekretar Reks Tilerson putuje u Afriku ove nedelje, a na vrhu njegovog dnevnog reda biće borba protiv terorizma i unapređenje veza sa afričkim nacijama. Tilerson će se od 6. do 13. marta sastati sa liderima Čada, Džibutija, Etiopije, Kenije i Nigerije.\nDržavni sekretar Reks Tilerson putuje u Afriku posle nedavne masovne otmice učenica u Nigeriji.\nZvaničnici Stejt departmenta kažu da su pronalaženje načina da se takvi incidenti u budućnosti spreče i promocija borbe protiv terorizma i bezbednosne saradnje, prioriteti šefa američke diplomatije.\n“Sekretar Tilerson će se sastati sa rukovodstvom svake od zemalja, koje poseti, kao i sa rukovodstvom Afričke unije, čije je sedište u Etiopiji, kako bi dalje unapredio naše partnerstvo sa vladama i narodima Afrike. On pre svega planira da razgovara o načinima saradnje u borbi protiv terorizma, unapređenju mira i bezbednosti i podsticanju trgovine i investicija od obostrane koristi”, kaže portparolka Stejt departmenta Heder Nauert.\nSAD su nedavno stavile nekoliko grupa iz Afrike povezanih sa grupom Islamska država na terorističku crnu listu.\nAmerički ambasador za borbu protiv ratnih zločina Nejtan Sejls objašnjava:\n“Afrika je tradicionlano oblast u kojoj operišu terorističke grupe. Delom je to i zbog toga što su procenili da mogu da prelaze granice neotkriveni. Ono što smo mi pokušali da uradimo, jeste da povećamo kapacitetete, ne samo vojnih vlasti u regionu, već i vlasti koje se bave pograničnom bezbednošću i drugih organa reda u regionu”.\nPrema podacima Stejt departmenta, pet od deset najbrže rastućih ekonomija nalaze se u Africi. Očekuje se da će u Africi do 2030. godine živeti jedna četvrtina radne snage i potrošača na svetu. Međutim, eksperti tvrde da mora mnogo više da se uradi kako bi se iskoristio taj rast. Džoni Karson sa američkog Instituta za mir kaže:\n“Kontinent mora da radi skladnije, kako bi se rešavala pitanja kao što su zdravstvena zaštita i konflikti, treba osnažiti trgovinu i ukidati tarife i rušiti druge ekonomske barijere, koje sprečavaju Afriku da realizuje svoj potencijal”.\nTilersonovo putovanje takođe se smatra dobrom prilikom da SAD ponovo potvrde svoje veze sa afričkim nacijama. Posebno, jer jepredsednik Donald Tramp da bi opisao taj kontinent i Haiti, ranije ove godine upotrebio pogrdni naziv.\nTilerson u Meksiku: Regulisati imigraciju


Gradonačelnica Karić u prvoj službenoj posjeti Beču - Eurocomm-PR\nGradonačelnica Karić u prvoj službenoj posjeti Beču\nDelegacija Grada Sarajeva na čelu sa gradonačelnicom Benjaminom Karić boravi u službenoj posjeti glavnom gradu Austrije.\nTokom dvodnevne posjete, delegaciju Grada Sarajeva na čelu sa gradonačelnicom Benjaminom Karić ugostio je gradonačelnik Beča Michael Ludwig. Na sastanku su odlučili intenzivirati saradnje kroz projekte urbanog razvoja, ekologije, turizma i pametnih tehnologija.\n"U ovom izazovnom vremenu imamo obavezu da istaknemo i promovišemo međunarodni dijalog i saradnju", izjavio je Ludwig te naglasio da pored pružanja podrške u vidu donacija, Beč i Sarajevo razmjenjuju znanje i iskustva u oblastima ekologije, digitalizacije i učešća građana u demokratskim procesima.\n"Beč je jedan od najboljih prijatelja grada Sarajeva", istaknula je gradonačelnica Karić te se zahvalila na donaciji medicinske opreme koju je Grad Beč prije nekoliko dana poslao za zdravstvene ustanove širom Bosne i Hercegovine.\nNa sastanku sa Peterom Hankeom, članom gradske vlade koji vodi resor za finansije, privredu, rad, internacionalne odnose i javna preduzeća, dogovorena je i uzvratna posjeta Sarajevu tokom koje će u fokusu biti teme privreda, logistika, energija i okoliš.\n"Razvoj se dešava u gradovima. Zbog toga je redovna saradnja najvažnija", naglasio je Hanke i predložio saradnju u oblasti javnih usluga.


Politika u „Politici“ - Evropska opservatorija za novinarstvo - EJO\nPolitika u „Politici“\n25. септембра 2012. • Etika i kvalitet, Medijska politika, Novinarstvo • by Milica Jevtic\nAfera Politika ponovo je aktuelizovana. Vlasnici javnih glasila, samo naizgled vidljivi. Obelodanjivanje imena i rasprave o odgovornosti otvorile su veliki broj pitanja, ali je problem transparentnosti vlasničke strukture u medijima, ponovo, nepredvidivo brzo nestao iz fokusa pažnje javnosti.\nIako se priča o prodaji WAZ-ovog dela Politike naprasno pojavila krajem juna, način na koji se ugasila nije obećavao da će to biti novela drugačija od one na koju smo navikli kada je reč o prodaji srpskih medija. Dva meseca kasnje, vicepremijer Aleksandar Vučić u Dnevniku Javnog servisa obelodanjuje ime čoveka koji je postao vlasnik 49 odsto akcija najstarijeg lista na Balkanu, ali i ne samo tog glasila. Prema Vučićevim rečima, firma Miroslava Bogićevića „Farmakom“ „bila je prinuđena“ da preko svojih ćerki firmi (Ist medija grup, registrovana u Moskvi) učestvuje u kupovini 50 odsto udela „Politike“, kako bi “učinila uslugu najvećoj stranci u bivšoj vladi”, odnosno Demokratskoj stranci.\nUgovor o kupoprodaji 50 odsto vlasničkog udela u preduzeću „Politika“ novine i magazini (PNM) zaključen je 29. juna 2012. godine između „Ist medija grupe“ iz Moskve i „Ost medija holdinga“ iz Beča kao prodavca, prema ceni od 4,7 miliona evra, od kojih je prodavcu isplaćeno četiri miliona evra, a ostatak od 700.000 kupac će isplatiti do 1. decembra 2014. godine. To, međutim, nije bio kraj – firma “Farmakom” je, tvrdi Vučić, učestvovala u kupovini novosadskog Dnevnika i Večernjih novosti po nešto drugačijoj procedure, odnosno kupujući potraživanja koja su oezbeđena založnim pravom. Kako bi priča bila za istražitelje još zanimljivija i slučaj „Politika“ vodi do afere „Agrobanka“, budući da deo novca iz kredita „Nove Agrobanke“ i „Privredne banke Beograd“ (dokumenti preuzeti sa sajta www.rts.rs: slučaj Politika, slučaj Večernje novosti i slučaj Dnevnik). U međuvremenu, vlasnik Farmakoma potvrdio je da je kupio 50 odsto akcija dnevnog lista „Politika“, uprkos činjenici da je to u junu negodovao.\nPitanje zašto država nije pokrenula pravo preče kupovine, otvorilo je nove optužbe o načinu trošenja novca u Politici. Odgovarajući na optužbe predsednice UNS-a Ljiljane Smajlović da je, zajedno sa bivšim premijerom Mirkom Cvetkovićem, direktno odgovorna, doskorošnja predsednica Upravnog odbora „Politike“ a.d. Sonja Liht izjavila je da su članovi Upravnog odbora pokušavali da nađu novac za otkup udela od kompanije „Vac“, ali da nisu uspeli, iako su o tome obavestili i Vladu. Liht tvrdi da bi I takva kupovina bila u najmanju ruku problematična, jer bi država postla stoprocentni vlasnik, što je ponovo u suprotnosti sa Medijskom strategijom, prema kojoj država mora da se povuče iz vlasništva u medijima. Lihtova je zatim optužila Smajlovićku da je dovela Politiku na “ivicu ambisa”, što je Smajlovićka oštro demantovala – u međuprostoru, stvarni problem netransparentne vlasničke strukture nije dobio ni nagoveštaj da će se rešiti.\nDok se vlasnici pojavjuju i nestaju, problemi ostaju. U prethodnom periodu značajno je opao tiraž najuglednijeg lista. Prema podacima sa kojima se operisalo tokom ovih rasprava, tiraž je smanjen gotovo za trećinu, sa 75.000 na 50.000. Veliki broj uglednih novinara napustio je list, uz socijalni program. Nova vlasnička struktura zasigurno neće bitno uticati da se ovaj trend zaustavi, jer sudeći prema načinu na koji je ušla u priču o Politici, oživljavanje ovog lista nije glavni cilj.\nTags:Aleksandar Vučić, Farmakom, Ljiljana Smajlović, Medijska strategija, Mirosalv Bogićević, otpuštanje novinara, Poltika, prodaja, Sonja Liht, tiraži\n» Etika i kvalitet, Medijska politika, Novinarstvo » Politika u „Politici“\nPrivatizacija medija: Strepi više od 2.000 radnika\nOglašivači se sele iz štampe na veb, sledi uspon tableta\nLetonija počela da meri Indeks agresivnosti na internetu\n20. јануара 2012.