14/02/2019 | 13:06\nPodaci strat up kompanije Digital Element, koja je se bavi medijskom analizom i jedina na ovim prostorima poseduje softver koji čita i razume srpski jezik, pokazali su da najveći engagement na online medijima generišu naslovi koji u prvi plan stavljaju datumsko obeležje pravoslavne krsne slave Sveti Trifun, dok je niži stepen angažovanja detektovan kod naslova sa eksplicitnim navođenjem „Dana zaljubljenih“.\nPogledajmo koje su to grupe naslova u prethodnih 12 meseci izazvale najviše reakcija na domaćim portalima kada je obeležavanje 14. februara u pitanju:\n1. Vesti sa najvećim brojem deljenja: Danas je Sveti Trifun, praznik vina i ljubavi\n2. Najčitanije vesti: Drevni rituali pred Dan zaljubljenih\nNajveći broj pregleda generišu objave čiji naslovi najavljuju priču o ritualima i običajima. „Laki“ tekstovi o trikovima za privlačenje ljubavi generišu najveći broj pregleda, ali i najmanji broj interakcija (komentara i share-ova). Broj pregleda tekstova sa ovom formom naslova je tokom poslednjih godinu dana značajno prelazio proseke čitanosti objava o Danu zaljubljenih. Naime, prosek pregleda svih tekstova sa pominjanjem „Dana zaljubljenih“ (u bilo kom kontekstu) iznosi oko 2.000, dok objave o Danu zaljubljenih u kontekstu ljubavnih rituala prelaze 6.000 klikova.\n3. Vesti sa najvećim brojem komentara: Osvojite savršen poklon za Dan zaljubljenih\nCall-to-action sadržaji generalno privlače najveći broj komentara, kako na portalima, tako i na društvenim mrežama, a ovakav se trend naročito intenzivira tokom datuma kao što su 14. februar ili 8. mart. Doslovni „pozivi na akciju“ u periodu praznika povećavaju broj komentara u proseku za 15 do 35 odsto, a aktivacije koje statistički generišu najbolji engagement svakako su one koje korisnicima pružaju jasan poziv za akcijom koju je moguće izvršiti u kratkom roku i bez prevelikog angažmana.\nDa zaključimo, ono što može u toku današnjeg dana da poboljša medijsku vidljivost online objava jeste implementiranje sadržaja o Svetom Trifunu kao pravoslavnom svecu, saveti za privlačenje partnera ili dobar poziv na akciju. Srećno!\nNekoliko saveta psihologa za kvalitetan odmor tokom praznika i vikenda


EU očekuje primjenu zakona » CDT\nOn je, na konferenciji “Sprovođenje izbornog zakonodavstva u susret parlamentarnim izborima” koju su organizovali Skupština Crne Gore i Centar za demokratsku tranziciju (CDT) uz podršku Ambasade Holandije, ocijenio da je potpuno jasno da su izbori stub savremene demokratije i najbolji pokazatelj stanja u državi kada su u pitanju politička prava i slobode.\n„U svjetlu optužbi o navodnim zloupotrebama državnih resursa u partijske svrhe tokom prethodnih izbora, jedan od najznačajnijih ciljeva reforme izbornog zakonodavstva bio je da se poveća povjerenje građana u izborni proces”, rekao je Drobnič.\nIzbori su stub savremene demokratije. EU očekuje punu primjenu izbornog zakonodavstva #izboricg pic.twitter.com/tNB3NaCyfa\n— Oana Cristina Popa 🇪🇺 (@EUAmbME) July 17, 2015\nOn je kazao da je jedan od najvećih izazova uvođenje sistema elektronske identifikacije birača i da EU očekuje obezbjeđivanje uslova za njegovu potpunu primjenu već na sljedećim izborima.\n[pullquote align=”left” cite=”” link=”” color=”” class=”” size=””]„EU će nastaviti da prati epilog povodom optužbi o zloupotrebi državnih resursa u partijske svrhe, što će doprinijeti rastu povjerenja”.[/pullquote]\n„Ako nemate nesporno izabranu vlast, nemate dobar politički sistem. Demokratija ima ogrmonu moć da bira vlast koja je legitimna i nesporna, a sljedeći izbori moraju biti osnov za to”, poručio je Krivokapić.\n„Unaprjeđenje izbornog zakonodavstva je centralni dio pristupanja Crne Gore EU”, dodao je Stokvis.\nVLADAVINA PRAVA NIJE POŠTAPALICA


Kreativnost mladih u 36 projekata Divac fondacije - juGmedia\nČetrnaest neformalnih grupa bavi se uređenjem Vlasotinca\nKreativnost mladih u 36 projekata Divac fondacije\n„Niste samo gledali, kritikovali i jadikovali, već ste razmišljali kako biste mogli to da rešite situacije“\nVLASOTINCE – Rukovodioci četrnaest neformalnih grupa u Vlasotincu čiji su projekti prošli na konkursu Fondacije Ana i Vlade Divac potpisali su danas ugovore i simbolično dobili čekove za realizaciju projekata.\nOni će implementirati inicijative u okviru Divac omladinskog fonda Vlasotince koje se ove godine uglavnom tiču uređenja prostora za provođenje vremena mladih. Ukupna vrednost projekata je nešto manje od 1,2 miliona dinara, a opština Vlasotince učestvuje sa 670 000 dinara.\nIstičući činjenicu da je iz opštine Vlasotince prošlo 14 projekata, predsednik opštine Zoran Todorović pohvalio je inicijativu i kreativnost mladih.\n“Ono što je po meni veoma važno jeste to da ne samo da ste prepoznali određene situacije već ste našli rešenje za njih. Dakle, niste samo gledali, kritikovali i jadikovali, već ste razmišljali kako biste mogli to da rešite. To je vaš dodatni kvalitet koji vas razlikuje od drugih“, rekao je Todorović obraćajući se mladima.\nKoordinator Divac omladinskih fondova u Vlasotincu Milica Đorđević naglasila je da se kroz dodelu bespovratnih sredstava inicijativama koje pokreću i vode mladi povećava njihovo učešće u projektima lokalnog razvoja.\n„Na ovaj način mladi učecnici projekta uticaće na položaj mladih u lokalnoj zajednici i steći dodatna znanja i veštine koja će im omogućiti da nastave rad osnivanjem sopstvene nevladine organizacije ili uključenjem u rad neke od aktivnih organizacije“, rekla je Đorđevićeva.\nKoordinator Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj Marinko Đorđević istakao je da opštine Vlasotince već tri godine sarađuje sa Divac fondacijom i da su za to vreme realizovana 24 projekta, što sa ovih 14 čini ukupno 36 inicijativa mladih za dobrobit lokalne zajednice.\nMlinska ulica „pojela“ 43,5 miliona\nNišlija pretio ubistvom nevenčanoj supruzi iz Leskovca\nUhapšen jer je pretio advokatu nakon sudske rasprave\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Leskovcu uhapsili su B. Đ. (45) iz okoline Vlasotinca, zbog umnje da je izvršio krivično delo ugrožavanje…\nSrbija je ustala i više se neće zaustaviti. Protestuje se trenutno u 14 gradova u Srbiji, a sledeće nedelje će ih biti minimum 20, poručeno je sa…\nDS o 8. martu, SNS-u i zabrani pozorišne predstave\nLESKOVAC – Leskovačke demokrtae tvrde da je položaj žena u vreme njihove vlasti bio sličan nivou poštovanja ženskih prava u Evropi i izražavaju…


BH Telecom greškom isključio telefone JP Autoceste FBiH\nNakon vijesti da su firmi JP Autoceste FBiH isključeni telefoni zbog, navodno, neplaćanja računa, stiglo je i saopštenje iz ove firme.\n“Bez namjere da postane vijest, moramo da reagujemo i kratko obavijestimo javnost u vezi sa senzacionalnim navodima pojedinih medija kako su JP Autoceste FBiH zbog neplaćanja računa isključeni telefoni.\nSvi računi BH Telecoma koji se odnose na fiksnu telefoniju za Urede u Sarajevu su plaćeni zaključno sa 30.06.2016. godine. S obzirom na to da je BH Telecom greškom isključio telefone u Operativnom uredu u Sarajevu, očekujemo da će ovo preduzeće da uskoro riješi i otkloniti novonastalu situaciju.\nJP Autoceste FBiH odgovorno podmiruje svoje redovne obaveze”.


U novom nacrtu zakona o policiji i dalje ostaje pomoćna policija - Specijal Info\nU novom nacrtu zakona o policiji i dalje ostaje pomoćna policija\nby Specijal Info September 19, 2021, 2:36 pm 31 Views\nTakozvana pomoćna policija je u zakonu o policiji dodata 2017. godine i od tada ne prestaju optužbe opozicije na račun vlasti da je pomoćna policija formirana kako bi se obračunavala sa protivnicima režima.\nOpozicioni lideri i razni borci za ljudska prava su mnogo puta do sada tražili ukidanje pomoćne policije, ali je ona opstala do dan danas i kako stvari stoje biće aktivna i nadalje.\nPomoćnu policiju mogu činiti osobe koje nisu zaposlene u MUP-u, starosti od 18, a manje od 50 godina. Pomoćna policija ima sva moguća ovlašćenja koje ima i normalna policija, nose službeni značku na kojoj piše “pomoćna policija”.\nPomoćna policija nosi oružije, lisice i sva ostala sredstva prinude, a mogu da deluju na teritoriji cele Srbije.\nPripadnici pomoćne policije moraju da imaju završenu najmanje srednju školu koja ne mora imati veze sa bezbednošću i policijskim poslovima.\nOpozicija je bezbroj puta do sada, optuživala vladajući režim da koristi pomoćnu policiju u obračunu sa opozicijom i drugim policijskim akcijama koje idu u korist SNS-u. U svim ovim optužbama se navodi da se na mesta pomoćnih policajaca stavljaju isključivo članovi Srpske napredne stranke ili ljudi koji su bliski sa visokim funkcionerima Srpske napredne stranke.\nVlast je optuživana i da je pomoćnu policiju, koju su navodno tada činili pripadnici navijačkih grupa, koristila u brutalnom gušenju prošlogodišnjih protesta, ali to do sada nije dokazano, a režim sve do danas nije dao nikakve odgovore na ove optužbe opozicije.\nJedino što je sigurno je to, da će pomoćna policija i dalje biti aktivna i da će obavljati policijske poslove o kojima javnost vrlo malo zna.\nPrevious article Novi zakon: Nema više snimanja policije, a za one koji bez odobrenja pomenu reč “POLICIJA” milionske kazne\nNext article “Nećemo političare na protestima” je Vučićev trik da kontroliše i preuzme svaki protest\nNovi zakon: Nema više snimanja policije, a za one koji bez odobrenja pomenu reč “POLICIJA” milionske kazne\n“Nećemo političare na protestima” je Vučićev trik da kontroliše i preuzme svaki protest


Zaustaviti praksu bogacenja pojedinaca na muci bolesnika – СНП\nZaustaviti praksu bogacenja pojedinaca na muci bolesnika\nНема коментара на Zaustaviti praksu bogacenja pojedinaca na muci bolesnika\nInformaciju koja već neko vrijeme kruži u javnosti da građani Crne Gore ljekove kupuju u državama regiona zbog tri puta skupljih cijena na našem tržištu, ovih dana potvrđuju brojni zdravstveni osiguranici. Naime, veledrogerije i privatne apoteke bez kontrole i propisanih ograničenja utvrđuju cijene ljekova, pa se naši građani sve više odlučuju da ljekove za prevenciju moždanog udara, prostatu, glaukom ili liječenje koštanih oboljenja kupuju u Srbiji i Bosni.\nPodsjećanja radi, krajem 2018. godine, nakon brojnih žalbi građana i nevladinog sektora da su u Crnoj Gori neki ljekovi značajno skuplji nego u državama regiona, prvenstveno u Srbiji, Ministarstvo zdravlja je upozorilo veledrogerije i nosioce dozvola za promet ljekova da će, ukoliko se otkrije da su cijene medikamenata neprimjereno visoke, biti prinuđeni da o tome obavijeste Ministarstvo ekonomije i Agenciju za zaštitu konkurencije. Međutim, činjenica je da se za skoro godinu dana ništa nije promijenilo.\nIako naizgled besplatno, naše javno zdravstvo na ovaj način postaje nešto što građani ne mogu priuštiti i pored svih problema sa kojima se suočavaju, moraju brinuti i o tome gdje će nabaviti potrebne ljekove.\nSocijalistička narodna partija zahtijeva od Ministarstva zdravlja, Fonda za zdravstveno osiguranje i Agencije za ljekove i medicinska sredstva da se ozbiljno pozabave ovim pitanjem, da spriječe da naši građani plaćaju mnogo skuplje ljekove nego što je slučaj u državama regiona i na taj način zaustave praksu bogaćenja pojedinaca na muci bolesnika.\n← „Сачувајмо Сињајевину“: Гдје бомбе падају живот не цвјета, министре Бошковићу → Pomažu oboljeloj djeci


Vesić u Starom dvoru ugostio decu iz Gračanice - EMBARGO 011\nVesić u Starom dvoru ugostio decu iz Gračanice\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić ugostio je danas u Starom dvoru decu iz Gračanice, poručio im je da je Beograd glavni grad svih Srba gde god da žive i darivao prigodne poklone – lopte u bojama srpske zastave i knjige.\nVesić je rekao deci da čuvaju srpsku tradiciju, kulturu, istoriju – da poštuju druge, ali čuvaju i vole ono što je naše.\n„Nedajte da niko uzme ono što pripada nama jer ako mi to budemo dozvolili, onda nećemo imati ništa. A najbolje je da se borite za svoju zemlju i sebe tako što ćete biti vredni, učiti, biti uspešni i slušati svoje roditelje, učitelje i nastavnike“, rekao je Vesić.\nNa taj način će se, kako im je ukazao, najbolje boriti za svoju zemlju i jednoga dana postati dobri, uspešni ljudi koji će mnogo uraditi za naše društvo.\nVesić je decu podsetio da je zgrada u kojoj se nalaze nekada bila srpski, kraljevski dvor, a da je sada Skupština grada Beograda, te da se preko puta nalazi zgrada Predsedništva.\n„Te dve zgrade činile su jedan dvorski kompleks. Ovde su živeli kralj i kraljica, održavali dvorski balovi, ovde se dešavala istorija naše zemlje. Ova zgrada je dokaz da smo mi narod sa poreklom, istorijom i da nismo juče došli na ove prostore već smo ovde oduvek i da su ovi prostori naši, kako na KiM tako i u bilo kom drugom delu Srbije“, istakao je Vesić.\nTokom posete Starom dvoru deca su otpevala pesmu „Oj Kosovo, Kosovo“, a imala su priliku i da se popenju na balkon gde se dočekuju srpski šampioni sa velikih takmičenja.\nZamenik gradonačelnika je izrazio uverenje da će neko od njih biti šampion u nekom sportu.\n„Ako budete prvaci Evrope, sveta, na Olimpijskim igrama, doći ćete na ovu, čuvenu terasu gde dočekujemo sve srpske šampione i šampionke“, naveo je Vesić.\nDeca iz Gračanice moji najdraži gosti\nPotpisan protokol o saradnji između Gradskog odbora Srpske napredne stranke i osam reprezentativnih udruženja osoba sa invaliditetom


Pećanac: KS je donedavno imao "dvije policije pod istim krovom" - Klix.ba\nPećanac: KS je donedavno imao "dvije policije pod istim krovom"\n5.12.2012. u 15:01\nMi smo u Kantonu Sarajevo donedavno imali "dvije policije pod istim krovom", ali smo aktivnim dijalogom uspjeli riješiti sve probleme koji su postojali između Ministarstva unutrašnjih poslova KS-a i MUP-a KS-a, odnosno, ministra i komesara - kazao je u razgovoru za Agenciju Fena novoimenovani ministar unutrašnjih poslova KS-a Nermin Pećanac.\nSada, dodao je, imamo jedinstvenu policiju spremnu da odgovori na sve izazove.\nPećanac je, podsjećamo, prije 12 dana preuzeo ministarsko mjesto te su, kazao je, u toku intenzivni dijalozi sa svim partnerima u oblasti borbe s kriminalom u KS-u.\n"Jutros smo imali sastanak s predstavnicima kantonalnog tužiteljstva na kojem smo razgovarali o unapređenju suradnje. Dogovorili smo i formiranje zajedničkih timova u cilju poboljšane borbe protiv općeg kriminala, maloljetničke delikvencije i privrednog kriminala", kazao je Pećanac.\nPojasnio je da će u svom mandatu posebnu pažnju posvetiti privrednom kriminalu. Dodao je da su sve ove oblasti prioritet, ali da je privredni kriminal ipak na prvom mjestu.\n"Opći kriminal uznemirujuće djeluje na javnost, a privredni kriminal udara u temelje države", istakao je Pećanac.\nJedan od prvih, vidljivih poteza novog ministra unutrašnjih poslova je pojačana prisutnost uniformiranih, ali i policajaca u civilu na ulicama Sarajeva.\nPećanac pojašnjava da pojačan broj policajaca ima, osim praktičnog, i preventivni aspekt.\nNajavio je i dodatno unapređenje policijskog rada u cilju zaštite građana, a s tim u vezi istakao je i povećanje broja policajaca MUP-a KS.\n"Mi ćemo u narednih nekoliko dana raspisati konkurs za prijem novih 170 policijskih službenika", najavio je Pećanac.


Dragiša Mijačić, direktor Instituta za teritorijalni i ekonomski razvoj\nPred sastanak u petak u Vašingtonu lidera Srbije i Kosova i američkih domaćina, Dragiša Mijačić, direktor Instituta za teritorijalni i ekonomski razvoj, kaže da ne očekuje nekakve velike političke dogovore.\nIpak, on ostavlja mogućnost za postizanje dogovora u oblasti ekonomije i energetike, a kaže da je neizvestan susret sa američkim predsednikom.\n“Još uvek se ne zna da li će taj susret sa Donaldom Trampom biti organizovan ili ne. Svakako, imajući u vidu da je došlo do pomeranja sastanka, moguće je očekivati takav susret, ali to će biti više protokolarni susret za slikanje, nego što će tim susretom obeležiti potpisivanje nekog novog sporazuma.”\nDragiša Mijačić o potecijalnom susretu Vučića i Trampa\n“Moguće je postići neki dogovor – Amerikanci su već izdejstvovali nekoliko dogovora u vidu pisma o namerama. Moguće je potvrditi te dogovore i moguće je postići još neko pismo o namerama, recimo energetiku ili druge sfere. Tu je i mali Šengen, koji je uvek interesantan, ali da će doći do nekog ozbiljnijeg dogovora – to ne verujem”, dodaje Mijačić u razgovoru za Glas Amerike.\nPosla susreta na Bledu i razgovora predsednika Srbije Aleksandra Vučića sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel, Mijačić ističe da su sada svi zainteresovani za rešavanje pitanja Kosova i da svi žele da osiguraju svoje startne pozicije. U tom kontekstu on kaže da ga ne bi iznenadilo da ovih dana usledi i poziv iz Rusije na sličnu temu.\n“Stavovi Angele Merkel su svakako jako bitni, Evropska unija je nastavila sa političkim procesom postizanja sporazuma o normalizaciji i verujem da je taj poziv od strane gospođe Merkel išao upravo u tom pravcu da susret u Vašingtonu ne naruši ono što se već dešava u Briselu”, rekao je Mijačić.\nDragiša Mijačić o uticaju Angele Merkel na dijalog Srbije i Kosova\nNa pitanje da li su Vašington i Brisel uspeli da usaglase stavove o dijalogu Beograda i Prištine, sagovornik Glasa Amerike kaže da bi se pre moglo reći da je postignuta neka vrsta sporazuma o nenapadanju nego što su Amerika i Evropa dogovorili svoje politike.\n“Jasna je činjenica da su Amerikanci više zainteresovani za ekonomiju i bave se više pitanjima ekonomije. EU je više zainteresovana za postizanje političkog sporazuma, a ta dva ne moraju da znače da su isto, ali ne mora da znači ni da su različito. Tako da ima tu još uvek nesuglasja između Amerike i Evrope, ali ne u tolikoj meri kao što je to bilo ranije.”\nMijačić ocenjuje da je sam trenutak u kome se sve dešava dosta nepovoljan jer se poklapa sa krajem mandata Donalda Trampa i započinjanjem izborne trke u SAD.\n“Ja mislim da svi čekaju da se vidi šta će se desiti sa izborima u Americi. Ne samo albanska, to jest kosovska strana, nego i EU. Na neki način to i Srbija čeka i smatram da se ni jedan ozbiljniji sporazum neće postići dok se ne okonča ta situacija, to jest dok se ne vidi da li će ostati Tramp na mestu predsednika Amerike, ili će doći Bajden”, kaže Dragiša Mijačić i dodaje da bi dolazak Bajdena na čelo Amerike doneo neke promene kojima se mnogi u EU nadaju.


"DDOR Olimpijska staza" probudila "olimpijski duh" medju decom u Pirotu, uprkos kiši - Pirot Plus Online\n"DDOR Olimpijska staza" probudila "olimpijski duh" medju decom u Pirotu, uprkos kiši\n19. jun 2021. 15:18 Društvo Pirot Plus Online\nNa trgu Pirotskih oslobodilaca, danas je održan događaj „DDOR Olimpijska staza“ u organizaciji Olimpijskog komiteta Srbije i kompanije DDOR osiguranje, uz podršku grada Pirota.\nNi kiša, ni loše vreme nije sprečilo učenike osnovnih i srednjih škola da se takmiče i bore za vredne nagrade, a tako podrže naše olimpijce na predstojećim igrama u Tokiju.\nUčešćem, takmičari su bili u prilici da nauče više o istoriji Olimpijskih igara, uspesima naših Olimpijaca i da se kroz promociju fizičke aktivnosti aktivno uključe u podršku našim Olimpijcima na putu ka Tokiju.\nObezbeđene su i nagrade za najbolje u vidu sportskih rekvizita.\nPre samog nadmetanja, prisutnima su se obratili organizatori ispred Olipijskog komiteta i Grada Pirota, koji su o značaju ove manifestacije govorili i za medije.\nIspred dugogodišnjeg sponzora Olimpijskog timja Srbije DDOR osiguranja, govorio je Zoran Lazarević.\nDogađaju je prisustvovao i Zoran Pančić, dvostruki osvajač odličja na Olimpijskim igrama. Pančić je veslao u paru sa Miloradom Stanulovim i zajedno su osvojili srebrnu medalju na Igrama u Moskvi 1980. godine, kao i bronzu u Los Anđelesu 1984.


MOTOR blog » Etihad cargo proširuje flotu Etihad cargo proširuje flotu – MOTOR blog\nEtihad kargo, rastuće odeljenje za prevoz tereta Etihad ervejza, proširio je svoju flotu trećim teretnim avionom Boing 747 kompanije Atlas Er Vorldvajd Holdings, kao sastavni deo višegodišnjeg ugovora o lizingu, koji uključuje avione, posadu, održavanje i osiguranje (ACMI).\nTeretni avion 747-400 je treća letelica kojom će upravljati Atlas er u ime kompanije Etihad kargo kao dodatak postojećim ugovorima o lizingu koje je Etihad kargo sklopio u maju 2012. i u maju 2013. godine, a koji se odnose na teretne avione Boing 747.\nTeretni avion Boing 747 kompanije Etihad kargo će početi da obavlja letove tokom ovog meseca. Ovaj avion ima teretni kapacitet od 115 tona i domet od preko 8.000 kilometara.\nDžejms Hogan, predsednik i generalni direktor Etihad ervejza, je ovim povodom izjavio: „Etihad kargo nastavlja da igra veoma značajnu ulogu u razvoju i profitablilnosti ove aviokompanije. U toku prva tri kvartala 2014. godine, prihod od prevoza tereta je iznosio 804 miliona dolara i na dobrom smo putu da dostignemo preko milijardu dolara do kraja godine“.\n„Naše partnerstvo sa kompanijom Atlas er je bitan je deo našeg uspeha i sigurni smo da će nastaviti da pruža operativnu izvrsnost, kao i da omogućava izvanredne usluge klijentima i sigurnost koja će nam pomoći da dostignemo naš cilj“.\nVilijam Džej Flin, predsednik i generalni direktor kompanije Atlas Er Vorldvajd, izjavio je: „Nastavljamo da širimo naše strateško partnerstvo sa kompanijom Etihad Kargo i drago nam je da možemo da podržimo snažan održivi rast njene globalne mreže za prevoz tereta“.\nEtihad kargo je ove godine uveo nove teretne letove za Hanoj, čime je broj destinacija ove aviokompanije porastao na 12. Ostale destinacije uključuju: Čitagong, Džibuti, aerodrom Dubai Vorld Central, Eldoret, Guangdžou, Hjuston, Kabul, Majami, Kito, Šarža i Virakopos.\nOva isporuka povećava broj aviona u teretnoj floti kompanije Etihad kargo na 10 aviona, gde spadaju i četiri aviona Erbas A330-200F, tri aviona Boing B777F i tri aviona Boing 747F.\nU maju 2013. godine, Etihad kargo je učvrstio svoju poziciju globalnog prevoznika kroz uvođenje svoje prve usluge teretnog prevoza širom planete, u saradnji sa kompanijom Atlas Er Vorldvajd, povezujući matični aerodrom kompanije Etihad Kargo u Abu Dabiju sa destinacijama u Aziji, Sjedinjenim Američkim Državama, Južnoj Americi i Evropi.\nEtihad cargo proširuje flotu was last modified: November 7th, 2014 by Goran Aničić\nBoing 747EtihadEtihad cargo


Noć Muzike postala je tradicija Beograda i novi simbol leta. Prva Noć Muzike okupila je 15 hiljada ljudi koji su pod zvezdanim nebom uživali u magiji muzike, a za to je došla i nagrada za najveći kulturni spektakl godine. Ove godine 1. septembra sa početkom u 20:30h, na stadionu Tašmajdan, održaće se druga po redu NOĆ MUZIKE!\nOvogodišnje zvezde biće Simfonijski orkestar RTS-a i Hor Rts-a pod vođstvom maestra Bojana Suđića. Oni će nas muzikom odvesti na put oko sveta u kojem ćemo kroz muzičke numere posetiti čak 20 zemalja.\nMagija ove noći ima još iznenađenja, ali budite strpljivi, jer pred nama je najzvezdanija noć u godini. Kao i prošle godine, koncert je potpuno BESPLATAN za sve posetioce!\nDođite i povedite prijatelje, bake, mame, tate, simpatije, dođite da još jedanput pokažemo da je Beogarad svet i da Beograd zna da sluša kada je nešto zaista vredno njegove pažnje.\nPotvrdite svoj dolazak na FB događaju.


III Konferencija preduzetništva žena u Republici Srpskoj - III Konferencija preduzetništva žena u Republici Srpskoj\nPrivredna komora Republike Srpske, Ministarstvo privrede i preduzetništva Republike Srpske, zajedno sa ostalim partnerima organizuje „III Konferencija preduzetništva žena u Republici Srpskoj“ u okviru projekta „Podrška preduzetništvu žena Republike Srpske“ i uz podršku EBRD-a. Konferencija će se održati u srijedu, 25.septembra 2019. godine u Kulturnom centru Trebinje (adresa: Trg palih boraca 1, Trebinje) sa početkom u 10:00 časova i pod okriljem Evropske preduzetničke mreže.\nOsnovni cilj konferencije je unapređenje znanja, razmjena iskustava i podrška saradnji žena preduzetnica u regionu.\nProgram Konferencije uključuje predavanja, odnosno motivacione govore, kao i predstavljanje strateških ciljeva ženskog preduzetništva, programe podrške za žensko preduzetništvo, panel diskusiju kroz koje će se prezentovati teme od značaja za žensko preduzetništvo, kao i iskustva preduzetnica, a biće inicirano i potpisivanje sporazuma o saradnji između udruženja žena iz regiona. U okviru konferenecije, a pod okriljem Evropske preduzetničke mreže, održaće se B2B razgovori registrovanih učesnika.\nPrivredna komora Republike Srpske, kao član Konzorcijuma Evropske preduzetničke mreže Republike Srpske, poziva Vas da učestvujete na Konferenciji i B2B razgovorima u Trebinju, gdje će preduzetnice imati priliku da se upoznaju sa potencijalnim poslovnim partnerima.\nUčešće na konferenciji je besplatno, a registracija učešća je obavezna. Rok za registraciju učešća je 20.septembar 2019.godine.


Kisić "rešava" problem u Fijat plastiku: Kompanija se JAVILA na telefon\nKisić “rešava” problem u Fijat plastiku: Kompanija se JAVILA na telefon\nMinistarka za rad Darija Kisić Tepavčević rekla je, povodom štrajka u kragujevačkoj fabrici Fijat plastik, da njeno ministarstvo nastoji da najpovoljnije reši situaciju u toj kompaniji i da pre svega zaštiti prava radnika.\nKomentarišući ocene sindikata Fijat plastika da je, i posle uključivanja Ministarstva rada u posredovanje, poslovodstvo kompanije nastavilo da ignoriše zahteve štrajkača i pozive Agencije za mirno rešavanje sporova, Kisić Tepavčević je rekla da su se predstavnici kompanije javili Agenciji za mirno rešavanje sporova i ocenila da su sada u pitanju “predpregovaračke pozicije”.\nOna je imala sastanak sa predsednikom Štrajkačkog odbora Fijat plastik Zoranom Miljkovićem i predsednikom Saveza samostalnih sindikata grada Kragujevca Jugoslavom Ristićem.\nMiljković je posle jednočasovnog razgovora rekao agenciji Beta da je ministarku obavestio da se stvari nisu pomerile sa “mrtve tačke” više od 20 dana, odnosno od kada je održan sastanak sa ministarkom rada u Beogradu.\n“Rekli smo joj da Fijat odbija da sedne za pregovarački sto i da kupuje vreme, takoreći zavlačeći direktora Agencije za mirno rešavanje sporova”, rekao je Miljković.\nOn je dodao da iz Fijata kažu da navodno jedva čekaju da sednu za pregovarački sto, ali da se to ne događa jer čekaju na “mig” iz Italije.\n“Tražili smo od ministarke, kao i na prethodnom sastanku sa njom, da državni organi svim pravnim sredstvima nateraju Fijat da poštuje zakone Republike Srbije”, rekao je Miljković.\nPreneo je ministarki i da kompanija nastavlja da krši zakone jer je posle izmeštanja montaže branika iz Fijat plastika u fabriku Fijat Krajsler automobili (FCA) nedavno to učinila i sa magacinom za logistiku, dok su radnici na plaćenom odsustvu.\n“Mi tražimo da nam se vrati regres na nivo od prošle godine i da se vrate izmeštene mašine u našu fabriku, kao i svi radnici na posao”, rekao je Miljković.\nPrema njegovim rečima, Kisić Tepavčević je rekla da će o situaciji tokom dana razgovarati sa najvišim državnim organima kao i sa prvim menadžerom FCA u Srbiji Nikolom Jerotijevićem.\nFijat plastik/kisic tepavcevic/radnici/sindikat


Korona “istopila” metalnu industriju – Banjaluka Danas\nKorona “istopila” metalnu industriju\n“To su grane koje su izvozno orijentisane i u ovom momentu imaju mnogo manje narudžbi nego što je to bilo ranijih godina. Dok god se ne ožive inostrana tržišta, prije svega tržište zapadne Evrope, teško možemo očekivati da će naša industrija imati one rezultate koje je imala prije pandemije”, kaže Račić.\n“Ta tržišta još nisu oporavljena. Tržište nije na onom nivou da bi moglo da reprodukuje veću proizvodnju”, kaže Račić i dodaje da su preduzeća u ovim oblastima u programu pomoći od države, te da će oni svakako dobiti pomoć.\nNenad Lujić, direktor preduzeća “Bora BN” iz Banjaluke, koje se bavi mašinskom obradom, kaže da su u martu, aprilu i maju imali pad prometa od 60 odsto.\n“Preostalih 40 odsto bolje da nismo ni radili, jer je protok novca totalno stao. Mnoge svjetske firme su bile skroz zatvorene mjesec dana, a neke čak i više. To su svjetske firme sa kojima smo mi sarađivali i jednostavno u ovom periodu nismo dobijali narudžbe. Pokušali smo da se spasimo i pređemo na naše domaće tržište, jer pravimo rezervne dijelove za fabrike i proizvodnju, međutim većina tih naših fabrika je naslonjena na italijansko tržište”, rekao je Lujić.\n“Mi imamo blagi rast, ali je problem likvidnosti – oni koji imaju novac nam ne plaćaju, a oni koji nemaju – nemaju čime ni da plate. Izvoz je polako krenuo, međutim i inostrane firme su sada oprezne pri davanju narudžbi jer i kod njih postoji nagli pad”, kaže Lujić. Pojašnjava da je u ovom trenutku teško biti konkurentan na tržištu zapadnih zemalja jer njih u velikom segmentu subvencionišu njihove države.\n“Bez pomoći države teško ćemo se vratiti na stari put. Ako preživimo sporo ćemo se vraćati na stari put i biti konkurentni na evropskim tržištima”, smatra Lujić i dodaje da još nisu dobili pomoć za april za koju su se prijavili.\nU preduzeću “Metalna industrija Prijedor”, upoređujući obim posla u drugom kvartalu ove godine sa drugim kvartalom prethodne godine, kažu da je on opao za oko 48 odsto, a da gubici u odnosu na raniji period prelaze 50 odsto.\n“Najveći faktor smanjenja prometa je zatvaranje granica i nemogućnost nabavke potrebnog materijala, kao i potrebnih usluga od kooperacijskih firmi iz susjednih država. Pored navedenog, naša firma je usmjerena većinom na proizvodnju dijelova potrebnih za brodogradilišta, a pošto je brodski saobraćaj zbog trenutne situacije sveden na minimum, samim tim je opala potreba za našom proizvodnjom”, kažu u MIP-u, koji su stoodstotni izvoznici, te zbog trenutnih zabrana na granicama nismo u mogućnosti ići u potragu za novim poslom i razvijati se.


Muzika i Bege Fank: Definicija pravog repa - direktno iz Beograda - CITY SMART | Vesti bez ulepšavanja\nMuzika i Bege Fank: Definicija pravog repa – direktno iz Beograda\nNastala u siromašnim afroameričkim četvrtima Njujorka, više od četiri decenije rep ideja nezaustavljivo se širila planetom, da bi kraj njene istorije nastupio ove godine – u Beogradu.\nOva nesvakidašnja, pa i kontroverzna tvrdnja ispisana je već na prvim stranicama nedavno objavljene knjige „Dobar rep – kako sam objasnio i završio pravi rep”, di-džeja i repera Predraga Vukčevića, na domaćoj hip hop sceni poznatijeg kao Bege Fank.\nJedno od glavnih pitanja na koje nudi odgovor je ujedno i višedecenijski predmet rasprave ljubitelja ove muzike – šta je pravi rep?\n„Meni je rep kad Ruška Jakić kaže sebi u ogledalo – dobro jutro lepotice, meni su rep i izricanja koja nemaju veze sa muzikom, razmetljiva priča o sebi, kao kod Jeremije Krstića”, kaže Vukčević.\nNikola Živanović – MC Džoni: Reper koji nikada nije repovao\nRep muzika je jedan od četiri elementa hip-hop kulture, kojoj pripadaju još i didžejing, brejking, odnosno brejkdens – ulični ples i grafiti – potpisi po zidovima koji su vremenom postali ulična umetnost.\nAli za Vukčevića, hip hop eruditu, u dukserici na kojoj je izvezen Bege Fank grb crvene boje, ovakva definicija je preuska – zbog čega je odlučio da i sam o tome napiše koju reč.\n„I da na kraju zaokružim to u priču o tome šta je zapravo rep, kako se razvijao i do čega je došao”, govori Bege Fank za BBC na srpskom.\n„Regulate… G Funk Era” Voren Džija (Warren G) i „Lethal Injection” Ajs Kjuba (Ice Cube) bila su prva dva albuma u Bege Fankovoj rep kolekciji, kupljena 1994.\nIdeja za pisanjem knjige „dužeg formata” postojala je i ranije, ali je zaživela tek krajem 2020.\nGlavni motivator, kaže Bege Fank, bio je Dragan Đorđević, tvorac Male crne muzike, prve autorske knjige o repu na „našim prostorima”.\n„Tekst Diesel Power koji smo Goran Musić i ja napisali za zbornik o hip hopu Istočne Evrope Univerziteta u Indijani (Hip Hop at Europe’s edge), objavljen je i u časopisu Kultura zahvaljujući Draganu”, ističe reper.\n„I onda su me ljudi iz Popbuksa pitali šta ćemo, a ja se setio da imam priču o Dobrom Repu i o tome što se pojavio u knjizi Džulijusa Bejlija, što je najdalje dokle je rep na srpskom otišao”, dodaje ponosito Vukčević.\nNjegov album citiran je u knjizi Filozofija i hip hop: Ruminacija o jednoj formi postmoderne kulture (Philosophy and Hip-Hop: Ruminations on Postmodern Cultural Form) Džulijusa Bejlija – afroameričkog doktora i predavača na Odeljenju za filozofiju na Vitenberg Univerzitetu u američkoj državi Ohajo.\nTako je, navodi u knjizi, „razvoj temeljne ideje repa” doveo do kraja.\n„Po mom mišljenju i argumentima koje iznosim pravi rep je razmetljiva, hvalisava priča o samom sebi, potrebna čoveku, u nekom motivacionom smislu, da se predstavi u idealnom obličju i motiviše da to postigne u stvarnom svetu”, objašnjava Bege Fank.\nRep kao muzički pravac karakteriše, pre svega, repovanje – tehnika vokalnog izvođenja, preko „instrumentalne podloge koja je potpuno podređena ritmu”.\n„Rep ne mora biti repovan i mnogi odrepovani stihovi nisu rep”, glasi jedna od rečenica u Bege Fankovom književnom prvencu.\nNa prvom mestu je jedan od najvećih svetskih boksera Muhamed Ali, za koga u knjizi kaže da je „najveći lik u istoriji repa”.\n„Flojd Paterson (nekadašnji svetski i olimpijski šampion u boksu iz SAD) kaže kako se Ali razmetao da bi sam sebe uverio i ohrabrio da može da pobedi protivnike, a ne da bi Sonija Listona isprozivao i uplašio”, dodaje Bege Fank, pošto je otpio gutljaj tople čokolade.\nMuhamed Ali se dva puta borio protiv Sonija Listona – 1964. i 1965. i oba puta pobedio.\nDa je tvrdo jezgo repa „priča o samom sebi u superlativu”, navode i brojni drugi američki reperi u njihovim knjigama poput Čak Dija (Chuck D) iz grupe Pablik Enemi (Public Enemy), Ajs Ti (Ice-T), Džej Zi (Jay-Z) i mnogi drugi.\n„Time što kažem da nešto nije rep, ne kažem da to nije vredno ili da je manje vredno od onoga za šta kažem da jeste rep”, dodaje.\n„Ti imaš Đusa koji nije to teorijski razvijao, ali je intuitivno bio na toj liniji slušajući rep i imaš gomilu ljudi na koje je uticao direktno ili indirektno”, objašnjava Bege Fank entuzijastično.\nAnalizirajući jednu od prvih snimljenih rep pesama Rapper’s delight grupe Sugarhill Gang iz 1979, došao je do zaključka da su se termini rap, rapping i rapper koristili mnogo ranije, između ostalog, i u njihovim rečnicima.\nKako je jedna negativna društvena pojava poput makroa, čoveka koji iskorišćava druge ne bi li došao do lake zarade, postala „heroj geta”, Bege Fank objašnjava time što su oni praktično bili „prvi crnci koji su uspeli na neki način da se revanširaju belcima”.\n„Uzimaju pare od belca i na neki način ga ekonomski porobljavaju, a heroji su i kao neradnici u kapitalizmu – samo se sređuju, izgledaju lepo, odmaraju i dolaze im pare”, dodaje.\n„Makro jeste anti-heroj, ali je i prostitutka, ne u smislu da ih osuđujem, nego su jednostavno obe instance pojmovno proistekle iz iste borbe i istog jada i načina na koji ti u kapitalizmu možeš kao diskriminisana osoba da dođeš do života, odnosno para”, dodaje Bege Fank.\nMladim Afroamerikancima makroi su predstavljali „ideal i idole” i zbog autentičnog ličnog stila, odnosno nakita i odeće koju su nosili, kao i kul poze – „najvažnijeg izvoznog proizvoda afroameričke kulture”.\n„Ali se izdvojio da svako može da to radi. Možeš ti da budeš devojčica ili androgeno biće iz Indonezije i da budeš reper i da se predstavljaš tako”, govori Bege Fank.\nKanje Vest: „Ja sam najveći umetnik svih vremena”\nMeđu njima je bilo i ljudi koji će početkom novog milenijuma pokrenuti takozvani „drugi talas srpskog hip hopa”.\nZa Bege Fanka ovo razdoblje je zapravo počelo na jednoj rep žurci u nekadašnjem klubu „Industrija” početkom 1995, gde je sreo druga iz škole i kraja Milana Šaponju, poznatijeg kao Miki Boj, prerano preminulog osnivača sastava Bed Kopi.\nMiki Boj ga je tada upoznao sa drugarima iz novog kraja – Koteža, između ostalih, i Ajs Nigrutinom i Timbeom.\n„Imali su drugačiju energiju – svi su bili namršteni i namontirani, a ovi u fazonu ludilo, idemo na žurku, skakanje”, ističe Vukčević.\n„Nismo imali pojma o gomili stvari, ali opet smo uspeli samo na osnovu strasti ponešto da skapiramo”, dodaje Bege Fank, nesvršeni student filozofije.\nTih godina Bege Fank se dodatno zainteresovao za afroameričku kulturu i politiku, pa je tragajući u biblioteci za knjigom o Crnim panterima – revolucionarnom organizacijom iz SAD, došao do autobiografije borca za prava Afroamerikanaca – Malkolm Iksa i knjige „Koreni” istog autora – Aleksa Hejlija.\nNedugo potom otkrio je, kaže, muzičke pravce drum’n’bass i jungle, da bi zatim počeo da kupuje ploče tih izvođača i da pušta ovu muziku pod imenom di-džej Ejp (DJ APE).\nGodine 2003. nastupio je na Glavnoj bini novosadskog Egzit festivala i tako postao prvi domaći di-džej kome je to pošlo za rukom, da bi već naredne godine „okačio gramofone o klin”.\nPredrag Vukčević je ranije nastupao pod imenom Lou Benny, izvedenim iz njegovog nadimka – Lubeni koji je dobio devedesetih na Trgu republike\nPrve autorske rep korake Bege Fank je načinio na proleće 2004, na nagovor prijatelja di-džej Preme, bivšeg člana grupe 187, koji je tada pripremao mikstejp – kompilaciju koja nikada nije objavljena.\n„To je bilo vatreno krštenje, ali na Premino insistiranje, ja nisam bio u fazonu da snimam”.\nTri godine kasnije snimio je drugu stvar – Chit Chat koja je za razliku od prethodne ugledala svetlost dana, ali ponovo na tuđu inicijativu, ovog puta producenta Milana Stankovića, poznatijeg kao SevdahBABY.\nNarednu pesmu Dorćol snimio je sa Škabom iz Beogradskog sindikata koji ju je uvrstio na njegov album „Remek delo” iz 2008, ali je opet ideja potekla od drugih – prijatelja iz istoimenog ragbi kluba.\n„Ja to računam kao pravi ulazak u rep, s tim što ni jedna, ni druga pesma nisu rep, iako pričam o sebi i doživljajima Bege Fanka, ali generalo ne pričam o sebi na taj rep način”, dodaje Vukčević čije je umetničko ime tada bilo Lou Benny, po nadimku Lubeni koji je dobio tokom devedesetih na Trgu republike.\nVremenom je postao i Bege Fank i pod tim imenom 2019. izdao prvi i, za sada, jedini dugosvirajući album „Dobar rep”.\nKaže da je sa izlaskom albuma, a onda i knjige, usledilo olakšanje, nalik „završetku nekog dela života”.\n„I pokušavam da ga prevedem u stvarnost, što sam već radio, ali sada još jače”, zaključuje Vukčević.


Zbog odluke Evrolige najviše žale Efes i Partizan; Mijailović najavio konferenciju za 4. jun – SveVesti.net\nZbog odluke Evrolige najviše žale Efes i Partizan; Mijailović najavio konferenciju za 4. jun\nEfes je pokazao najviše u eliti, Partizan u Evrokupu, ali njihove sjajne partije neće biti nagrađene, ostaće na nivou prepričavanja i to sa početkom: “Desila se te 2020. pandemija korone i pokvarila sve ono što smo mesecima dobro radili…”.\nPredsednik KK Partizan Ostoja Mijailović najavio je da će klub 4. juna organizovati konferenciju za novinare na kojoj će se govoriti o završetku sezone.\n“KK Partizan će u četvrtak, 4. juna održati konferenciju za medije na kojoj će biti izneti svi stavovi kluba po pitanju završetka sezone, kao i planovi za budućnost. Veliko hvala navijačima na ogromnoj podršci i strpljenju!”, napisao je Mijailović večeras na svom Tviter nalogu.\nKošarkaši iz Istanbula su u trenutku prekida “sebično” čuvali prvu poziciju na tabeli Evrolige sa učinkom od 24 pobede i četiri poraza. Amerikanac Šejn Larkin je igrao u životnoj formi, pratio ga je najbolje naš Vasilije Micić. Na 28 utakmica ligaškog dela pokazali su da su spremni da odu korak dalje u odnosu na 2019. godinu, kada su zaustavljeni u finalu.\nU drugom po rangu evropskom takmičenju najviše pažnje privukao je beogradski Partizan. Crno-beli su se kroz uvodne utakmice podizali na lestvici favorita da bi pred četvrtfinale proglašeni za tim sa najvećim šansama za trofej i plasman u Evroligu. Imali su posle top 16 faze najbolji učinak od svih ekipa, obezbeđenu prednost domaćeg terena do samog kraja takmičenja.\nSve nabrojano palo je u vodu i ostavilo pitanje za razmatranje: Da li su te dve ekipe otkazivanjem sezone najviše oštećene? Evropsku titulu su želeli i ostali, pre svih Real Madrid, Barselona, CSKA. Najviše ambicije u Evrokupu imali su i Virtus, Unikaha, Venecija, Uniks. U eliminacionim utakmicama uvek je moguće iznenađenje. Apsolutno niko ne može da garantuje košarkašima Efesa i Partizana da bi baš oni završili nadmetanja kao šampioni.\nDa je takmičenje sve vreme igrano po planu, bili bi na najboljem putu da to ostvare. To niko ne može da ospori. Već druga opcija, donosi i drugačiju sliku. Da su mečevi nastavljeni u julu situacija na terenu bi možda bila sasvim drugačija. Niko više to ne može da zna. Da li je trebalo da se desi proširenje, ili da se dodele specijalne pozivnice, a da neki klubovi ispadnu – odluka je bila u rukama onih koji su za to zaduženi.\nEvroliga je saopštila da 18 istih ekipa kao i ove sezone igra i naredne, bez obzira na to šta su pokazale u ovoj takmičarskoj godini, a da četvrtfinalisti Evrokupa učestvuju u istom takmičenju i od jeseni. Prvi i glavni krivac što su odluke morale da se donesu za “zelenim stolom” je virus koji ovakve probleme izaziva jednom u sto godina.\nNa pitanje da li su već pomenuti timovi najveći gubitnici, svako je slobodan da da odgovor iz različite perspektive. Svoje viđenje imaju Larkin, Veličković, predsednici klubova, treneri, košarkaški stručnjaci, novinari.\nNavijačima je dozvoljeno da krive čelnike takmičenja i da sav bes i ljutnju okrenu ka njima. A igračima i klubovima, ostaje samo jedna opcija – da se posvete narednoj sezoni i pokušaju ponovo za pobede da se izbore na sportskom terenu, jer snage je najpravednije meriti na parketu. Dok čekamo te bitke, nadajmo se da nam korona neće ponovo pokvariti planove. Pa neka dogodine najbolji pobedi…\nPod NATO bombama proglašen prvak\nVanredno stanje je sport u našoj zemlji zaustavilo i 1999. godine zbog NATO bombardovanja. Tada su čelnici takmičenja odlučili da proglase najbolje, konačna je bila tabela u trenutku početka agresije.\nPodgorička Budućnost proglašena je za šampiona posle regularnog dela, a drugoplasirana Crvena zvezda je zaostajala jednu pobedu. Ta dva tima su obezbedila plasman u Evroligu.\nPrevious AZ Alkmar hoće u LŠ, traži od UEFA da poništi odluku Saveza\nNext Pobeda Bajerna u Dortmundu – titula sve bliže, kiša golova u Frankfurtu


Mimi Mercedez @ Drugstore – CLUBBING.RS\nMimi Mercedez @ Drugstore\nOctober 16, 2017 • No Comments •Koncerti\nMIMI MERCEDEZ tradicionalno okupljanje ljubitelja najjačeg gasa u Dragstoru 21. oktobra. Ko od vas nije video nastup Mimi Mercedez?\nGosti Dragstora koji jesu kažu da je reč o neponovljivom događaju, najautentičnijem i najenergičnijem nastupu koji Beograd nudi trenutno. Mimi je za ovu subotu spremila mnogo iznenađenja kao što su specijalni gosti i novčana nagrada za ekipu koja se bude najbolje izđuskala.\nPublici na Fejsbuku upućen je poziv da odabere pesme koje će Mimi da izvodi 21. oktobra u Dragstoru. Više informacija o svim akcijama možete da nađete na FACEBOOK EVENT-u, a evo i poziva od Mimi lično:\nDošlo je vreme da ponovimo sada već tradicionalno okupljanje ljubitelja najjačeg gasa u hramu Miminog repa, klubu Drugstore. Velika napuštena fabrika je nešto što bi BFOĐ* uvek izabrale pre separea, svetla i gomile lepo sređenih ljudi kojima je više neprijatno nego što uživaju u izlasku. Ovo je mesto gde se dolazi da se utopi u masu sličnu sebi koja je došla da se iskače, izdere, izigra, jednom rečju – izdivlja. Ovo je muzika koja daje povod za loženje i kurčenje, ali i za bleju i opuštanje. Ovo je događaj od najvažnijeg kulturnog značaja za omladinu u Beogradu.\n22h slikanje i potpisivanje\n00h početak koncerta\n02h početak aftera\n200din – cena regularne karte za najbrže fanove\n400din – cena regularne karte\n600din – cena regularne karte na ulazu\n1000din – cena VIP ulaznice*\n*VIP ulaznica podrazumeva:\n– obezbeđeno mesto u prvom redu koji će biti fizički odvojen od ostatka publike\n– CD sa posvetom\n– besplatan ulaz na after


Edukacija - MEF 131 | Profit\nPočetna > Izdanja > Broj 131 > Edukacija - MEF 131\nUticaj ekonomske krize na organizaciju poljoprivredne proizvodnje u Srbiji\nMakroekonomski tokovi u globalnoj svetskoj privredi ukazuju na pad celokupne ekonomske aktivnosti, što možemo da uporedimo sa Velikom ekonomskom krizom iz prošlog veka koja je trajala od 1929. do 1933. godine. Svi postojeći i realno sagledivi elementi trenutnog ekonomskog stanja pokazuju da će pojava virusa korona, ostaviti ogromne posledice na privredu i svetsku ekonomiju u celini.\nPosledice virusa korona dovešće do drastičnog pada svetske ekonomije jer će sve privredne grane, uključujući i tercijarni sektor, ostvariti velike gubitke u ovoj godini, a moguće i u narednim. Naime, proizvodnja je u pojedinim oblastima privrede potpuno obustavljena, a u nekim sektorima proizvodi se samo ono što je neophodno da se sačuva funkcionisanje privrednog sistema. Takođe, potpuno su obustavljene aktivnosti u turizmu, saobraćaju i drugim uslužnim delatnostima što će kumulativno dovesti do pada stope privrednog rasta i razvoja. U takvim uslovima biće izuzetno teško oporaviti privredu nakon završetka epidemije. Razloge za to vidimo, pre svega, u privatnom sektoru Srbije, koji zbog zaustavljanja proizvodnje neće moći zaposlenima da isplaćuje zarade, a to će u krajnjoj instanci dovesti i do znatnog otpuštanja radnika. U takvim uslovima, kada većina zaposlenih u privatnom sektoru ne bude imala platežnu moć da kupuje robu i plaća usluge, to će biti jedan od bitnih razloga koji će negativno uticati na oporavak privrede.\nMere vlade Srbije koncipirane tako da mala i srednja preduzeća dobiju pomoć od države u isplati minimalnih zarada trebalo bi pozitivno da utiču na ublažavanje otpuštanja radnika, a samim tim i smanjenje nezaposlenosti. Primena tih mera će omogućiti lakše pokretanje proizvodnje i tercijarnih delatnosti. Ono što je pozitivno u Srbiji je činjenica da Centralna banka može izvršiti primarnu emisiju novca i na taj način plasirati određena finansijska sredstva u pojedine sektore kako bi se ublažile posledice epidemije. Pre svega, posledica zastoja privrednih aktivnosti dovešće do negativnih stopa privrednog rasta u svim zemljama sveta, pa su neke procene da će u jednoj moćnoj ekonomiji kao što je Nemačka, doći do pada stope rasta oko -8 %, a u Srbiji od -2 % do -3 %.\nDa bi se na neki način smanjile štetne posledice po privrede zemalja, mnoge zemlje će biti prinuđene da iz primarne emisije plasiraju znatnu količinu novca kako bi ublažile pad privrednog rasta. Već sada je sasvim jasno, da će sve zemlje sveta na kraju ove godine završiti sa negativnim stopama rasta.\nU uslovima ekonomske krize uspešna poljoprivredna proizvodnja može veoma pozitivno da deluje na ublažavanje negativnih efekata pada stope privrednog rasta. S obzirom na to da poljoprivreda ima veliko učešće u strukturi privrede Srbije, njenom nesmetanom proizvodnjom možemo podsticajno uticati na stabilizaciju cele ekonomije. Primarna poljoprivredna proizvodnja u Srbiji treba da se normalno odvija što će na kraju godine uz povoljne druge faktore (klimatske, kao i adekvatne mere agrarne politike) rezultirati adekvatnom snabdevenošću našeg stanovništva poljoprivrednim proizvodima. Takođe, to će obezbediti i potrebne sirovine za našu prehrambenu industriju. Zbog toga smatramo da je i u ovoj situaciji epidemije potrebno obezbediti uslove za rad žito-mlinarskih preduzeća, mlekara i drugih pogona iz prehrambenog sektora, kako bi se omogućilo redovno snabdevanje stanovništva. Pored svih razarajućih uticaja epidemije na privredu Srbije, zahvaljujući kombinaciji mera agrarne politike, poljoprivreda može ublažiti negativne posledice na celu našu privredu.\nIz tog razloga treba stvoriti uslove da se za vreme epidemije izazvane virusom korona omogući nesmetano organizovanje i odvijanje poljoprivredne proizvodnje, a istovremeno potrebno je voditi računa i o preporučenim merama zdravstvene bezbednosti. To je u našoj zemlji i te kako moguće jer su postojeći posedi usitnjeni u proseku od 2 do 3 ha (posebno u brdsko-planinskim predelima), gde je proizvodnja moguća bez negativnog uticaja epidemije i njenog širenja. Takođe, u ravničarskim predelima kao što je Vojvodina gde su posedi znatno veći, moguće je organizovati produktivnu poljoprivrednu proizvodnju, jer je ona u velikoj meri mehanizovana i samim tim ne postoji potreba za koncentracijom radne snage. Iz svega navedenog može se zaključiti da je nesmetana organizacija poljoprivredne proizvodnje moguća kako na malom, tako i na velikom posedu.\nPovećanje poljoprivredne proizvodnje moguće je uz adekvatne mere agrarne politike koje se ogledaju u činjenici da država obezbedi povoljne uslove kreditiranja, subvencije, poreske olakšice itd. Takođe, u ovim specifičnim uslovima neophodno je organizovati nesmetano snabdevanje poljoprivrednih proizvođača đubrivom, hemijskim sredstvima i dizel gorivom.\nČinjenica je da u našoj zemlji poljoprivredna proizvodnja relativno malo zavisi od uvoznih komponenata, a s obzirom na to da je kriza nastupila početkom marta, realno je očekivati da je u zemlju već uvezeno skoro sve što je potrebno da se uveze, a ostatak se može obezbediti iz naše, domaće proizvodnje. Zahvaljujući adekvatno planiranoj agrarnoj politici i uz pomoć raznih drugih ekonomskih mera država treba da organizuje proizvodnju u onim sektorima koji proizvode za potrebe naše poljoprivredne i prehrambene industrije.\nPoljoprivredna proizvodnja u Srbiji jeste strateška grana privrede, tako da njen pozitivan rast može ne samo da ublaži ekonomski pad naše privrede u celini, već je ona i nužna za egzistenciju stanovništva. Poljoprivredna proizvodnja, posmatrano kroz istoriju, pokazala se u svim teškim situacijama, u koje spada i ova epidemija, kao stabilizirajući faktor ne samo privrede, nego i celokupnog društva. Tako će uspešno organizovanje poljoprivredne proizvodnje omogućiti reprodukciju individualnih poljoprivrednih gazdinstava, što će za rezultat imati pozitivne ekonomske i sociološke prilike na našem selu. Epidemija koja je zahvatila Srbiju, i pogađa široki sloj stanovništva može, uslovno rečeno, da izazove i neke pozitivne efekte u našem društvu, iako to na prvi pogled izgleda protivrečno. Pre svega, to se odnosi na deo stanovništva koji u velikim gradovima živi sa niskim životnim standardom, pa bi se povratkom u selo poboljšali njihovi ekonomski i sociološki uslovi egzistencije.Tradicija u Srbiji je da priličan deo stanovnika nasleđuje poljoprivredno imanje u selu, ali odlaže povratak iz grada. Ova kriza bi mogla primorati mnoge od njih da donesu pravilnu odluku i da se vrate na selo. Adekvatnim merama države može se motivisati taj deo stanovništva i pomoći u povratku na selo, od čega će koristi imati ne samo povratnici, nego i celo društvo.\nPoznato je da su na ovom stepenu privrednog razvoja troškovi života u gradovima mnogo veći, tako da povratak na selo smatramo nužnim ekonomskim procesom. Na taj način nasleđena porodična imanja biće obrađena, a to će dovesti do povećanja poljoprivredne proizvodnje i do postepenog rasta životnog standarda povratnika iz grada u selo. Nedostatak finansijskih sredstava onemogućava tom delu stanovništva korišćenje kulturnih, sportskih i drugih pogodnosti koje pružaju veliki urbani centri. Njihov povratak na selo će biti višestruko koristan, jer mogu na svojim imanjima da organizuju organsku poljoprivrednu proizvodnju koja će pozitivno uticati kako na njihovo zdravlje, tako i na njihovu zaradu. Ambijent u selu (daleko je bolji nego u stambenim blokovima) omogućava pre svega čist vazduh, kvalitetnu vodu i zdravu hranu, što u sinergijskom smislu pozitivno utiče na zdravlje, duh čoveka i kvalitet života.\nPoznato je da u svetu postoji tražnja za organskim poljoprivrednim proizvodima, a povratnici udruženi u zadruge u selu, i više sela u blizini, mogu da proizvedu adekvatnu količinu organskih proizvoda i poboljšaju njihov plasman za koji će biti zainteresovani veliki trgovinski lanci. Kontakti i poznavanje kulturnih obrazaca urbanog stanovništva sa višim stepenom obrazovanja u narednom periodu mogli bi biti od pomoći za donošenje odluke o početku prerade organskih poljoprivrednih proizvoda, a tokom vremena bi došlo i do povećanja profita. U tim ranim fazama razvijanja ove vrste poslovanja važan je adekvatan marketinški aspekt, koji bi mogao da podrazumeva promovisanje tih proizvoda putem društvenih mreža i drugih kanala koji ne zahtevaju velike investicije. Isto tako, u ovoj fazi potrebno je osmisliti pimamljivu i atraktivnu ambalažu i ostale promotivne aktivnosti koje bi doprinele uspešnom nastupu na tržištu.\nU očuvanju, unapređenju i podsticanju poljoprivredne proizvodnje ne postižemo samo ekonomski značaj same te proizvodnje, nego i celokupne privrede.\nAutor teksta: doc. dr Gordana Tomić


Jasmina Palurović – KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / Jasmina Palurović\nU Gradskoj upravi je predstavljen program koji priprema Grad Kruševac povodom jubileja – 75 godina od Dana oslobođenja grada u II svetskom ratu koji se proslavlja 14.oktobra. Takođe, obeležava se još jedan značajan datum – 15.oktobar, Dan oslobođenja u I svetskom ratu. Posete su najavili gradovi pobratimi: Bijeljina, Lipeck, Stavros i Rmniku Vlčea, izjavila je […]\nКao i svake godine, prva sedmica oktobra posvećena je deci, zato i jeste Dečja nedelja. Tim povodom Jasmina Palurović, gradonačelnik grada Кruševca sa svojim saradnicima, organizovala je prijem za predškolce, učenike osnovnih i srednjih škola. Ministarstvo rada, zapošljavanja i socijalne politike u saradnji sa organizacijom Prijatelji dece Srbije doneli su Program obeležavanja Dečje nedelje za […]\nKRUŠEVAC DOBIO REGIONALNI START AP CENTAR\nMinistar bez portfelja zadužen za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović otvorio je Regionalni inovacioni start ap centar Rasinskog okruga. Kruševac je jedan od tri grada u Srbiji u kojima je otvoren Regionalni inovacioni centar. Da podsetimo, Ugovor o tome potpisali su Nenad Popović, ministar za inovacije i tehnološki razvoj, Jasmina Palurović, gradonačelnica Kruševca i […]\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić potpisao je ugovore o realizaciji prva četiri međuopštinska partnerstva u koja su se udružili 33 opštine i grada da bi obezbedili bolje usluge za građane. Ova četiri projekta međuopštinskih partnerstava biće finansirana iz Fonda za međuopštinsku saradnju, uz podršku Vlade Švajcarske. Ceremoniji su prisustvovali gradonačelnik Кruševca Jasmina […]\nNa završnom delu kulturne manifestacija „Belovodska rozeta“, uručena je nagrada ovogodišnjem laureatu – Ljiljani Habjanović Đurović. Rozetu je uručila gradonačelnik Jasmina Palurović. U Domu kulture u Beloj Vodi, besedu o ovogodišnjem dobitniku je govorila Mila Milosavljević, književnik. Gradonačelnik Jasmina Palurović, pozdravivši prisutne i ovogodišnjeg slavodobitnika, izrazila je veliko zadovoljstvo što može da uruči priznanje priznatom […]


Pearl Jam objavljuje dokumentarac i prateći saundtrek (VIDEO) – Bosonoga\nPearl Jam objavljuje dokumentarac i prateći saundtrek (VIDEO)\nU svrhu obilježavanja legendarnog rasprodatog koncerta na Wrigley Field stadionu 20. i 22. avgusta 2016. godine, tokom istorijske sezone bejzbol tima Chicago Cubs, slavni rok bend Pearl Jam će objaviti dokumentarni film sa pratećim saundtrekom. Dokumentarac nosi naziv “Let's Play Two”, a iza njega će stajati renomirani režiser i fotograf Deni Klinč (Danny Clinch)\nS obzirom na to da je Čikago rodni grad frontmena Edija Vedera (Eddie Vedder), Pearl Jam je stvorio snažan odnos sa gradom, timom Chicago Cubs i stadionom Wrigley Field, kakav se ne viđa u svijetu sporta i muzike. Od prvenca “Ten”, pa sve do albuma “Lightning Bolt”, film nas vodi kroz sveobuhvatni katalog originalnih i obrađenih pjesama grupe Pearl Jam, koje obuhvataju dvadesetpetogodišnju karijeru benda. Kroz oči Denija Klinča i glasove članova benda, film pokazuje nastanak tog posebnog odnosa – koristeći prošlost i sadašnjost, kako sastava, tako i tima Chicago Cubs.\n“U svojim filmovima i fotografijama volim da istražujem odnos između benda, njihovih fanova i lokacije. Kada se desi da su glavni likovi vašeg filma Pearl Jam, Chicago Cubs, njihovi obožavatelji i Wrigley Field u istorijskom trenutku, znate da će biti to biti nešto epsko”, naveo je Klinč.\nFilm će se pojaviti 29. septembra, dok se saundtrek već može naručiti preko zvaničnog sajta grupe, a biće dostupan kao vinil, CD i u digitalnom formatu.\nPrethodni članakYouTube uklonio novi video-singl grupe Prophets of Rage (VIDEO)\nSledeći članakDžokerska konfuzija - snima se i zaseban film o Džokeru i Harli!


Ko je odgovoran: Nasilne demonstracije i paljenje ambasada u Beogradu u februaru 2008. godine\nPaljenje američke ambasade 2008. godine još nije dobio pravosudni epilog i taj slučaj „opterećuje bilateralne odnose“, stoji u saopštenju američke ambasade u Srbiji povodom ukidanja prvostepene presude i vraćanja na ponovno suđenje optuženima za paljenje njihovog diplomatskog predstavništva u Beogradu.\nUprkos tome što je otvoreno poglavlje o vladavini prava, ne može se u ovakvom stanju stvari očekivati odgovornost za one koji su sazvali miting zbog proglašenja nezavisnosti Kosova i za one koji stoje iza povlačenja policije pred huliganima koji su palili američku ambasadu, ocenjuju sagovornici Radija Slobodna Evropa.\nUz nedvosmislenu formulaciju da slučaj paljenja američke ambasade opterećuje bilateralne odnose između Sjedinjenih Država i Srbije, u saopštenju američke ambasade u Beogradu izraženo je očekivanje da će ovaj slučaj dobiti pravosudni epilog u najkraćem mogućem roku:\n"Mi poštujemo vladavinu prava u Srbiji, ali ovaj slučaj nije okončan od 2008. godine i opterećuje naše bilateralne odnose. Ponavljamo poziv za sveobuhvatno ispitivanje činjenica i očekujemo da će pravda biti zadovoljena u najkraćem mogućem roku", navodi se u saopštenju.\nSaopštenje američke ambasade povodom ukidanja prvostepene presude optuženima za paljenje njihove ambasade u Beogradu, odnosno, neuvijena formulacija da to „opterećuje bilateralne odnose“, za Ivana Vujačića, bivšeg ambasadora Srbije u Sjedinjenim Državama, ne predstavlja nikakvo iznenađenje.\n„Logično je da američka ambasada izdaje takvo saopštenje jer taj proces traje predugo, još od 2008. godine. Bilo je od svih nadležnih organa sve to vreme obećavano da će se završiti, ali završnice još nema. Naravno da to opterećuje odnose između dveju zemalja jer je američkoj ambasadi bilo obećano, pretpostavljam i nemačkoj i hrvatskoj ambasadi, koje su takođe bile zapaljene, da krivci za ton moraju da budu privedeni pravdi, ali to se nije dogodilo. Mislim da je to pre svega odraz potpune neefikasnosti našeg pravnog sistema. Ovo nije jedinstven slučaj, mnogi naši građani ne mogu u razumnom roku da dođu do adekvatne presude, a u mnogim slučajevima dolazi do zastarevanja krupnih kriminalnih dela. To je, dakle, odraz stanja našeg pravnog poretka i to je ono što zabrinjava“, kaže Vujačić za RSE.\nVesna Rakić Vodinelić, profesorka prava na Univerzitetu Union, za RSE kaže da ne može da komentariše odluku Apelacionog suda da ukine prvostepenu presudu i naloži ponovno suđenje jer predmet i presudu nije videla. Dodaje, međutim, da viši sud, u ovom slučaju Apelacioni, „kada zaključi da je prvostepena presuda zahvaćena nekim nedostatkom treba sam meritorno da raspravlja o tome i pokuša da, ako je moguće, otkloni tu grešku i donese presudu koja bi bila konačna."\n"To bi bilo u skladu sa efikasnim postupanjem suda. To u ovom slučaju očigledno nije bilo učinjeno. Da li zbog toga što greška nije mogla biti otklonjena ili iz nekih drugih razloga, ja ne mogu da kažem“, pojašnjava profesorka Rakić Vodinelić.\nGde, međutim, tražiti razloge za to što ni gotovo devet godina od paljenja američke ambasade i pogibije jednog demonstranta, nakon mitinga koji je organizovala država zbog proglašenja nezavisnosti Kosova, nije utvrđena odgovornost onih koji stoje iza sazivanja mitinga i povlačenja policije pred huliganima, čime im je bio otvoren prostor za paljenje američke, nemačke i hrvatske ambasade?\nVesna Rakić Vodinelić smatra da odgovor na to pitanje treba tražiti u političkom polju.\n„Pre svega, to je potpuno u skladu sa tradicijom srpskog pravosuđa u poslednjih nekoliko desetina godina da određeni postupci koji se smatraju politički osetljivim neopravdano dugo traju ili se, pak, ako ih pokrene neko ko je na vlasti, veoma brzo završavaju. Ovo spada u prvu kategoriju i prvo što bih rekla jeste da su tom optužnicom obuhvaćeni neposredni izvršioci, kao da su oni sami organizovali taj miting, odnosno, kao da nije bilo onih koji su odgovorni za sazivanje tog mitinga i za povlačenje policije pred huliganima. Naravno, ne možemo očekivati pri ovakvom stanju stvari, uprkos tome što je otvoreno poglavlje o vladavini prava, da lica koja su sazvala miting i koja su, makar posredno najodgovornija za njegov ishod, budu optužena. Jedan od njih je, na kraju krajeva, danas i predsednik Republike. U tom smislu verujem da to dugo odlaganje da se označe ne samo neposredni izvršioci nego i inspiratori, a eventualno i podstrekači i organizatorima, valja pripisati političkim razlozima“, ocenjuje Vesna Rakić Vodinelić.\nPodsetimo, Apelacioni sud je, potvrđujući presudu protiv jednog osuđenog i dvojice oslobođenih, ukinuo prvostepenu presudu Višeg suda kojom su optuženi za paljenje američke ambasade osuđeni na uslovne kazne zatvora i vratio prvostepenom sudu na ponovno suđenje. Razlog za ukidanje presude, kako se navodi, jeste bitna povreda odredaba krivičnog postupka, izreka presude, koja je nerazumljiva i protivrečna i to što sve činjenice nisu jasno obrazložene.\nHapšenja za paljenje ambasada zaobišla inspiratore\nIstraga za paljenje ambasade Nemačke


NEW Press produkcija | "Iza naslova" - film o (ne)bezbednosti novinara na Kosovu\n14/11/2019 10:10|Autor: office@newpressproduction.com|Pregleda: 145 |\nGlas Amerike, 14.11.2019. - U Prištini je premijerno prikazan dokumentarni film u produkciji Insajdera iz Beograda o bezbednosti novinara na Kosovu i sistemu nekažnjivosti u kojem novinari rade. Šef OEBS-a na Kosovu Jan Bratu rekao je da trend napada na novinare opada, ali da je nekažnjivost tih napada i dalje najveći problem.\nOd početka ove godine na Kosovu je registrovano 18 napada na novinare i medijske radnike.\nŠef OEBS-a na Kosovu Jan Bratu rekao je pred premijeru filma o bezbednosti novinara na Kosovu i sistemu nekažnjivosti u kojem novinari rade, da i pored toga što je uspostavljena bolja koordinacija u tužilaštvima i policiji, problemi i dalje postoje.\n“Primećujemo da novinari veruju da oni koji počine krivična dela protiv njih retko budu identifikovani, ali i u slučajevima kada se to desi, pravda se ne primenjuje adekvatno. Alarmantna pretnja bezbednosti novinara je nekažnjavanje onih koji napadaju novinare. Postoji potreba za snažnijim naporima u privođenju počinilaca pravdi i ta odgovornost je na svima, ukjljučujući pravosudne institucije, one koji sprovode zakone, donosioce odluka i širu javnost”, rekao je Bratu.\nU dokumentarnom filmu "Iza naslova", o nekažnjivosti govore novinari, predstavnici tužilaštva i policije. Film je sniman tokom prošle godine, uz podršku misije OEBS-a na Kosovu.\nFilm prati nekoliko slučajeva napada na novinare poslednjih godina i reakcije nadležnih.\nNovinarka Insajdera Senka Vlatković-Odavić za Glas Amerike kaže da sistem nekažnjivosti postoji gotovo u celom svetu, ali je na Kosovu posebno opasan zbog nedavne ratne prošlosti, ali i jezičke barijere.\nNajveći izazov rada na ovom filmu je u stvari bila ta činjenica da se film radio na tri jezika. I mislim da je to možda najveći problem sa kojim se suočavaju ne samo novinari na Kosovu, nego i kosovsko društvo, jer je jako teško dobiti informacije sa jedne ili sa druge strane kada se ljudi praktično uopšte ne razumeju i gotovo uopšte ne poznaju“, kaže Vlatković-Odavić.\nNa Kosovu je pre, tokom i posle rata ubijeno i kidnapovano 14 novinara i medijskih radnika, sedam Srba i sedam Albanaca. Petorica srpskih novinara se još vode kao nestali, a nijedan od ovih slučajeva nije rasvetljen.


Dorijan Grej - Sky apartmani - Beograd\nRestoran „Dorijan Grej“ smešten je na jednoj od najatraktivnijih lokacija u gradu, u ulici Strahinjića Bana. Ova ulica je omiljeno mesto za one koji žele da vide i budu viđeni, a poznata je po senovitim baštama kafića i dinamičnom noćnom životu. Restoran „Dorijan Grej“ uspešno radi dugi niz godina i omiljeno je mesto svih koji uživaju u kvalitetnoj hrani i prijatnoj atmosferi.\nInovativni koncept grejanja koji restoran primenjuje, zasnovan na principu infracrvenog zagrevanja, čini baštu restorana idealnim mestom za uživanje čak i u hladnim danima. „Dorijan Grej“ je restoran koji je od samog početka postavio visoke standarde od izbora jela do njihove estetske prezentacije, a i dalje održava reputaciju mesta koje pojmu „internacionalna kuhinja“ daje svetsku širinu i autentičan kvalitet. Ljubitelji dobrog vina ga uvek rado posećuju jer se ovaj restoran može pohvaliti izuzetno respektabilnom vinskom kartom.\nPrijatan i autentičan ambijent, diskretne sezonske promene menija, gostovanje egzotičnih kuhinja, slow food meni, uz postojeću ponudu jela sa menija, mame na ponovni dolazak. „Dorijan Grej“ spada u red najprestižnijih prestoničkih restorana, koji uvek imaju i umeju da ponude nešto novo, atraktivno i autentično. Potvrdu autentičnosti i kvaliteta svoje ponude, restoran „Dorijan Grej“ dobija svakodnevno, kako od turista koji posećuju našu zemlju, tako i od Beograđana koji znaju gde mogu da se opuste i zadovolje sva čula.\nMesto na kojem se nalazi, svakako je jedna od najlepših strana ovog restorana. Smešten je na Gornjem Dorćolu, simpatičnom delu starog Beograda znanom po senovitim ulicama, kafićima i njihovim baštama, kao i po dinamičnom noćnom životu. Često opisivan kao srce grada, Gornji Dorćol se nalazi tik do šoping zone oko Knez-Mihajlove ulice i do starog Kalemegdanskog parka sa beogradskom tvrđavom iza njega. Danas je Gornji Dorćol pretežno stambena četvrt dovoljno mirna za opuštenu jutarnju kafu, a dovoljno živa za još jedno piće kasno u noći. Ulica Strahinjića Bana omiljeno je mesto za one koji žele da vide i da budu viđeni, prava manekenska pista za sve u Beogradu koji se osećaju mladi i lepi. U blizini se nalazi naš apartman Centar, koji preporučujemo za vas.


Romska kuća u Prijedoru - 2004-12-10\nU sklopu obilježavanja Međunarodnog dana ljudskih prava danas je u Prijedoru otvorena Romska kuća u kojoj je se nalazi devet stanova za najugroženije romske porodice. Izgradnju je finansrala Vlada Republike Srpske.\nRomska kuća je prvi objekat kojim Vlada Repubike Srpske pokazuje da je spremna da pomogne, ne samo povratak konstitutivnih naroda već i nacionalnih manjina. Izjavio je ovo danas u Prijedoru ministar za izbjegla i raseljena lica Rpublike Srpske, Jasmin Samardžić precizirajući da ovaj objekat ima devet stanova i nekoliko zajedničkih prostorija u koje će biti smještene najugroženije romske porodice.\nU izgradnju objekta Vlada Republike Srpske je uložila 280.000 konvertibilnih maraka a opština Prijedor je obezbjedila zemljište i finansirala izgadnju infrastrukture. S tim u vezi,načelnik opštine Prijedor Marko Pavić je saopštio da je ova opština prva dobila sertifikat o uspješno završenoj implementaciji imovinskih zakona i prva sredina koja je pokazala da vodi brigu i o nacionalnim manjinama.\nInače, Međunarodni dan ljudskih prava obilježen je prigodnim manifestacijama u pojedinim mjestima Republike Srpske a organizacija Transparency Inetrantional za B i H tim povodom u Banjaluci organizuje prigodnu svečanost.


RADNICI RMU “ĐURĐEVIK” ODRŽALI PROTEST UPOZORENJA – Radio Feral\nOko 100 radnika Rudnika mrkog uglja (RMU) “Đurđevik” danas je održalo jednosatni protest upozorenja ispred upravne zgrade rudnika.\nPredsjednik Sindikalnog odbora Radničkog sindikata RMU “Đurđevik” Said Muhić izjavio je za Fenu da su pred upravnom zgradom pročitani zahtjevi radnika te da im se niko iz uprave rudnika nije obratio.\n– Očekujemo da ovi zahtjevi budu ispunjeni do 23. septembra a ukoliko se to ne desi stupit ćemo u generalnu obustavu rada koja će trajati do ispunjenja zahtjeva, jer je trenutno stanje neodrživo – istakao je Muhić.\nRadnici traže usklađivanje plata proizvodnih radnika (u nivou KV radnika u proizvodnom procesu) s prosjekom plate rudnika, odnosno da minimalna osnovna plata KV radnika iznosi 910 KM, te da isplata plate po tom kriteriju počne od augusta ove godine.\nPored toga, zahtijevaju smjenu izvršnog direktora za tehničke poslove Mirsada Taletovića za koga tvrde da je ključni krivac za stagnaciju rudnika, loše proizvodne rezultate i materijalni položaj rudara.\nMeđu zahtjevima je prijem novih radnika u proizvodni proces putem javnog oglasa, kao i da prioritet pri zapošljavanju bude dat djeci uposlenika i penzionera rudnika.\n– S obzirom da imamo informacije da bi uskoro trebali biti primljeni neki “neproizvodni” radnici za kojima u rudniku nema potrebe, upozorili smo da će u tom slučaju generalna obustava rada biti aktivirana automatski – rekao je Muhić.\nRadnici traže i da članstvo u četama bude u sklađeno sa Zakonom o rudarstvu i drugim zakonskim i podzakonskim aktima koji definišu ovu oblast, a ne po rodbinskoj, stranačkoj ili prijateljskoj osnovi.\nPoseban sindikalni zahtjev odnosi se na neophodne investicije u rudnik, kao i pokretanje razvojnih projekata s mrtve tačke i otvaranje novih zamjenskih proizvodnih kapaciteta.\nSpisak zahtjeva proslijeđen je Nadzornom odboru RMU “Đurđevik”, Upravi RMU “Đurđevik, Nadzornom odboru JP Elektroprivreda BiH (EPBiH), Upravi JP EPBiH, Federalnom ministarstvu energije, rudarstva i industrije, premijeru Federacije BiH, te predsjedniku Samostalnog sindikata radnika rudnika FBiH.\n← VEĆINA PREPORUKA ZA REFORMU USTAVA FBIH PRIHVATLJIVA SVIMA\nLažni azilanti iz BiH nemaju osnova tražiti azil u EU →\n18/03/2015 Mirza Musanovic 0


Najviše falsifikuju i švercuju „najk“, „adidas“, „epl“...\nNa Svetski dan zaštite intelektualne svojine, srpska carina je objavila da je samo prošle godine zaplenila više od 350.000 artikala zbog sumnje da je reč o falsifikatima. Gotovo polovina bili su lekovi i razni preparati, dok se na drugom mestu sa 117.000 komada nalaze odeća i obuća. Značajne su i količine falsifikovanih igračaka, kao i 10.000 mašina i alata. Prema podacima Uprave carina uništeno je 520.000 komada raznih falsifikata koji su zaplenjeni na našim graničnim prelazima. Među najčešće krivotvorenim brendovima su „adidas”, „najk“, „epl“, „konvers“, „tomi hilfiger”, „luj viton“, „filip plejn“, „armani“, „levis“, „hugo bos“, „majkl kors“.\n10.04.2017 u 19:18\nZa tri meseca otkriveno 1.207 falsifikovanih dinarskih novčanica\nU Srbiji je u prvom tromesečju ove godine otkriveno 1.207 komada falsifikovanih dinarskih novčanica, što je za 8,6 odsto manje nego u istom periodu prethodne godine, kada je otkriveno 1.320 komada, prema najnovijem izveštaju NBS. U nominalnom iznosu, vrednost otkrivenih falsifikata u prvom kvartalu je iznosila 1,87 miliona dinara i manja je za 3,5 odsto u odnosu na 1,94 miliona dinara iz istog perioda prošle godine. U prva tri meseca 2017. je takođe otkriveno 420 komada falsifikovanih novčanica efektivnog stranog novca, ili preko dva puta manje nego u istom periodu 2016. kada ih je otkriveno 920 komada. Lažnih novčanica evra je otkriveno 291 komad, tri puta manje nego u prva tri meseca 2016, kada su evidentirana 874 komada, dok je broj otkrivenih falsifikata dolara utrostručen sa\n31.03.2017 u 10:49\nU Pančevu zaplenjene falsifikovane novčanice\nPANČEVO - Pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Pančevu zaplenili su 62 falsifikovane novčanice u apoenima od 2.000 dinara i saslušali četiri osobe osumnjičene da su učinile krivično delo falsifikovanje novca. Sumnja se da su tridesettrogodišnjak, dvadesetogodišnjak i dvojica maloletnika, svi iz Pančeva, stavili u promet više falsifikovanih novčanica na području južnog Banata. Pretresom njihovih stanova i drugih prostorija, pronađene su novčanice za koje je veštačenjem potvrđeno da su falsifikovane, navodi se u saopštenju PU Pančevo. Protiv osumnjičenih će biti podneta krivična prijava nadležnom tužilaštvu u Pančevu.


Norveški političar: Priznati istorijski trenutak pripajanja Krima Rusiji - 24.12.2018, Sputnik Srbija\nNorveški političar: Priznati istorijski trenutak pripajanja Krima Rusiji\nZapad bi trebalo da izvuče lekciju iz grešaka koje su načinjene na Bliskom istoku i u Avganistanu i da se ne protivi pripajanju poluostrva Krim Rusiji, izjavio... 24.12.2018, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, krim\n© Sputnik / Artem Žitenev / Uđi u foto-galerijuGrafit "Rusija i Krim - zauvek zajedno"\nZapad bi trebalo da izvuče lekciju iz grešaka koje su načinjene na Bliskom istoku i u Avganistanu i da se ne protivi pripajanju poluostrva Krim Rusiji, izjavio je norveški političar Karl Hagen.\nPotrebno je priznati tu teritoriju kao deo Rusije, uzimajući u obzir da je to bila volja građana Krima, poručio je Hagen.\nStrani novinari na ruskom poluostrvu Krim\n23 Decembar 2018, 13:48\nOn se u svom tekstu za list „Aftenposten“ osvrnuo i na istorijske činjenice, objasnivši da je od kraja 18. do sredine 20. veka Krim bio pod upravom Rusije, dok je tokom čitavog prošlog veka osnovna ruska pomorska vojna baza bila u Sevastopolju, samim tim su Rusi činili većinsko stanovništvo.\n„Krim je oduvek imao teritorijalnu vezu sa Moskvom. Međutim, kada je bivši generalni sekretar SSSR-a Nikita Hruščov predao Krim Ukrajini, on je to učinio kako bi tu republiku približio Rusiji“, naveo je Hagen.\nSa druge strane, nakon nereda 2014. godine i svrgavanja predsednika Viktora Janukoviča sa vlasti, građani poluostrva su se našli pred izborom — okrenuti se Rusiji ili ostati sa Ukrajinom — a 90 odsto stanovnika Krima izabrali je Rusiju.\n„Smatram da volja naroda mnogo znači i da je Zapad, na osnovu tih rezultata, trebalo da poštuje volju naroda, a da poluostrvo prizna delom teritorije Rusije“, istakao je Hagen.\nUmesto toga, sve se dogodilo drugačije, situacija na međunarodnoj sceni se sve više komplikovala, a svet se našao na ivici konflikta. Glavni razlog za to je nesmotrenost Zapada, a ne činjenica da je Rusija povratila deo teritorije koji je, uzgred, 400 godina bio sastavni deo te zemlje, zaključio je Hagen.


“Kafeterija” zbog korone otpustila na desetine barista – Kafica.rs\nPosted on 22 May, 2020 22 May, 2020 Author Kafica\tComment(0)\nPandemija Kovid 19 virusa ozbiljno je uzdrmala ceo svet ugostiteljstva i kafe industrije, a najjači udar doživeli su veliki sistemi.\nVodeća kafe franšiza Kafeterija, koja je nedavno kupila do tada suparnički Aviator, zbog korona virusa, morala je da otpusti na desetine barista.\nStroge mere su naterale dosta kafopija da izbegavaju mesta za uživanje u kafi, tako da je smanjen obim posla, samim ti i šansa stručnjaka za kafu da zarade plate.\nTagged aviator, kafeterija, prva\nPosted on 24 January, 2019 30 January, 2019 Author Kafica\nKafe svet ima novog šampiona u prženju kafe! “World Coffee Roasting Championship” u Riminiju oduševio je sve kafopije, a titulom najboljeg stručnjaka u prženju kafe osvojio je Vladimir Nanašev iz Rusije. Mladi Rus, pre takmičenja, nije važio za kandidata za visok plasman, tako da je njegova pobeda iznenadila sve prisutne. Iza Nanaševa plasirali su se […]


Kako N1 saznaje iz diplomatskih krugova u Briselu, uprkos inicijativi Slovenije koju su podržale i Mađarska, Hrvatska i Poljska, protiv dodele kandidatskog statusa Bosni i Hercegovini su Francuska, Nemačka i Nizozemska, prenosi Srpskainfo.\nU Briselu je danas počeo dvodnevni samit EU – Zapadni Balkan, a u fokusu je dodela statusa kandidata Ukrajini, Moldaviji i Gruziji, kao i planovi za stvaranje Evropske političke zajednice.\nKako N1 saznaje uprkos inicijativi Slovenije da se Bosni i Hercegovini bez odlaganja dodeli status kandidata za članstvo u Evropskoj uniji, uz realizaciju Briselskog sporazuma, to se verovatno neće dogoditi, iako ima i onih koji navode da i Ukrajina dobija status kandidata bez bilo kakvih uslova.\nPodsetimo, iz nekih diplomatskih krugova došle su i informacije da bi BiH mogla dobiti uslovni kandidatski status ukoliko bi se usvojili propisi iz Briselsko sporazuma, a to su izmene Zakona o VSTV, Zakona o javnim nabavkama, Zakon o sudovima i Zakon o sukobu interesa.\nŠolc: Nemačka podržava Srbiju na putu ka EU\nEU BIH kandidati\n"Nisam gledao samo na sebe" Ermin je otišao u Nemačku i za sobom poveo 310 ljudi iz BiH\n"POSTOJI ŠANSA ZA KANDIDATSKI STATUS" Satler poručio da EU čeka da političari u BiH počnu da rade svoj posao\nSASTANAK LIDERA BIH SA PREDSTAVNICIMA EU Mišel: Većina političkih lidera BiH prihvatila Sporazum; Dodik: Ništa nije potpisano\n10:22 Ko je primio 3 doze on je RELATIVNO ZAŠTIĆEN: Dr Tiodorović o novom talasu korone: Ne treba ga očekivati pre kasne jeseni


Vesti online / Sport / Košarka / Naneli deset dana u Hjustonu\nDžejms Naneli, u dresu Fenerbahčea\nKako javlja Šams Haranija, poznati američki novinar, momak koji je sa Fenerbahčeom postao šampiona "starog" kontinenta postpisaće sa Hjuston Roketsima ugovor na deset dana. Ovaj NBA tim i dalje razmišlja o dovođenju Nanalija, a razlog tom su brojne povrede u igračkom kadru.\nBrojni evropski klubovi pohitali su sa ponudama, kako bi ga doveli nakon što je dobio otkaz u Minesoti. Ali, on nije želeo da prihvati ono što su nudili grčki Panatinaikos i španska Bakonija. Naneli je tako dobio priliku da se izbori za ugovor sa novim timom, a da li će uspeti u tom videćemo.\nNBA Jokić odličan, ali Denver ponižen u Hjustonu (VIDEO)\nNBA Novi rekord u NBA


Bela kuća odlučila da objavi izveštaje o napadu na "Kule bliznakinje" 2001. godine | WebTribune\nHome U FOKUSU Bela kuća odlučila da objavi izveštaje o napadu na “Kule bliznakinje” 2001. godine\nBela kuća je odlučila da objavi izveštaje o napadu Al Kaide 11. septembra 2001. godine.\nTada je u stravičnom terorističkom napadu poginulo skoro 3.000 ljudi, a svet i dalje pamti neke od najdramatičnijih scena koje je imao prilike da vidi.\nNakon napada sprovedena je nezavisna istraga, saslušano je nekoliko stotina svedoka, a izveštaj je napisan na 800 strana.\nPoslednje poglavlje izveštaja nikada nije objavljeno zbog državne bezbednosti, ostalo je skriveno 13 godina, ali izgleda da neće biti tajno još dugo, piše “Independent“.\nNeki od senatora, poput Kirsten Hilbrand iz Njujorka i Boba Grejema, smatraju da porodice stradalih zaslužuju punu istinu pre nego što Obama službeno otputuje na Bliski istok 21. aprila. Američki predsednik bi trebalo da se sastane i s državnim vrhom Saudijske Arabije.\nGrejam, koji je učestvovao u istrazi, rekao je kako u zaključnom poglavlju stoji i da su otmičari aviona, kojima je izvršen napad na SAD, imali mrežu ljudi koji su im pomagali, a ona je bila povezana sa Saudijskom Arabijom, odnosno činili su je bogati državljani te zemlje.\nPROČITAJTE JOŠ- Donald Tramp: Saudijci su srušili “Kule bliznakinje” ali je Džordž Buš napao Sadama Huseina – VIDEO\nNovinar CBS-a upitao je tokom emisije “60 minuta“ jesu li u tu mrežu bili uključeni i vladini službenici, imućni ljudi i nevladine organizacije, Grejam je odgovorio: “Svi”.\nIpak, mnogo je onih skeptičnih, sumnjaju da se u poslednjem poglavlju krije veza Saudijske Arabije s teroristima koji su napali SAD, jer je u delu izveštaja koji je objavljen 2003. jasno napisano da nije pronađen dokaz da je saudijska vlada ili bilo koji od njenih saveznika finansirao teroriste koji su napali SAD.\nAmerička vlada je tada odlučila da neće tužiti Saudijsku Arabiju.\nPorter Gros, bivši republikanski kongresman iz Floride, tvrdi da je to zbog veze Bušove administracije sa Saudijskom Arabijom, te da poslednji deo istrage definitivno treba da bude objavljen.\nNavodno i Saudijska Arabija požuruje Obamu da objavi dokument pre nego što otputuje na Bliski istok, kako bi mogli da reše sporna pitanja, ukoliko ih posle objave poglavlja bude.\nUklonite opasne toksine iz tela pomoću jastučića za stopala – Recept


Toplane i dalje naplaćuju indirektno grejanje - Bizlife.rs\nToplane i dalje naplaćuju indirektno grejanje\nNadzorni odbor Javnog komunalnog preduzeća Standard iz Vrbasa, iako je Ustavni sud Srbije presudio da nije nadležan da donosi Pravilnik o pružanju grejnih usluga, usvojio je novi-stari Pravilnik kojim se omogućava naplata “grejanja preko komšijskog zida”, piše Vojvođanski istraživačko-analitički centar (VOICE).\n“Odnosno, potrošači koji su odlučili da ne žele da se greju preko sistema daljinskog grejanja, prinuđeni su da i dalje na mesečnom nivou plaćaju određeni procenat od pune cene daljinskog grejanja, i to ne samo u Vrbasu već i u drugim vojvođanskim opštinama”, navodi VOICE.\nObjašnjava se da je reč o “indirektnom grejanju”, odnosno grejanju preko instalacija, susednih prostorija ili čak komšijskog zida, u slučajevima kada su se građani odjavili sa sistema daljinskog grejanja, ali im toplane ipak naplaćuju određeni procenat od ukupne cene grejanja.\nUstavni sud je 7. jula ove godine Pravilnik o pružanju grejnih usluga u Vrbasu proglasio nezakonitim u celosti, a inicijativu za ocenu ustavnosti i zakonitosti podneo je jedan meštanin. Sud je naveo da JKP Standard nije ovlašćen da svojim aktom uređuje način i uslove pružanja grejnih usluga.\nJKP Standard je, međutim, 6. oktobra doneo novi, a zapravo isti Pravilnik o pružanju grejnih usluga, uprkos odluci Ustavnog suda, pa je sada potrebno ponovo podneti inicijativu Ustavnom sudu, navodi VOICE.\nPravnik Veljko Milić rekao je da oni koji su plaćali “indirektno grejanje” mogu tražiti i povraćaj novca. U Udruženju za zaštitu prava potrošača “Prosperitet” ocenili su da se ovo pitanje tiče mnogih građana u Vojvodini i Srbiji koji su žrtve svojevrsnog haosa u oblasti koja se, suprotno zakonima, uređuje lokalnim odlukama i aktima.\n“Iako član 90. Ustava jasno kaže da država štiti potrošače, a Zakon o zaštiti potrošača svakom građaninu daje za pravo da raskine ugovor o pružanju usluga od opšteg ekonomskog interesa, ako nije saglasan sa promenom cene, tarife ili kvalitetom usluga, u mnogim opštinama građani plaćaju grejanje preko komšijskih zidova, plafona ili poda, iako su se jasno opredelili za drugu vrstu grejanja”, rekao je za VOICE Radomir Ćirilović iz Prosperiteta.\nVOICE je naveo da se u Vrbasu, Rumi i Bečeju indirektno grejanje plaća 30 odsto od pune cene grejanja, a u Sremskoj Mitrovici i Senti 20 odsto.\ngrejanje toplana komunalno naplata indirektno jkp


Uloga i značaj sistema motivisanja zaposlenih u unapređenju uspešnosti poslovanja Digitalni repozitorijum Instituta ekonomskih nauka u Beogradu\nUloga i značaj sistema motivisanja zaposlenih u unapređenju uspešnosti poslovanja\nOfficial URL: http://www.noviekonomist.info/ojs/article/view/31....\nU savremenom poslovanju veliku ulogu ima motivacija zaposlenih, koja se podjednako ogleda kako u materijalnim, tako i nematerijalnim nagradama. Bez obzira na razvoj tehnologije i mehanizaciju prozvodnje, čovek je i dalje ostao ključni faktor u radu svakog preduzeća. Kroz kvalitet i veličinu rezultata svoga rada, čovek direktno utiče na uspešnost poslovanja preduzeća, čiji je deo. U cilju dolaska do novih spoznaja iz ove vrlo aktuelne problematike, predmet istraživanja u ovom radu biće vezan za pitanje na koji način materijalne i nematerijalne nagrade utiču na povećanje produktivnosti rada zaposlenih i povećanje ukupnih rezultata poslovanja preduzeća? Istarživanje će se provesti kroz analizu teorijskih radova vezanih za pitanje motivisanja zaposlenih u uspešnim preduzećima i privrednim asocijacijama na području Republike Srbije. Cilj ovog rada je da se na osnovu istraživanja utvrdi stanje u oblasti zadovoljstva na radnom mestu i motivisanja zaposlenih za postizanje boljih pojedinačnih rezultata i ukupnih rezultata poslovanja njihovog preduzeća.\nmotivisanje zaposlenih, materijalne i nematerijalne nagrade, povećanje produktivnosti, poslovni rezultati


Neredi na ulicama Španije pred usvajanje mera štednje\nŠpanija: Sukob policije i demonstranata\nFOTOGALERIJA: Sukobi policije i demonstranata u Španiji\nVlada Španije u petak, 30. marta, predstavlja “jedan od najštedljivijih” državnih budžeta poslednjih godina, kako ga nazivaju mediji. U međuvremenu, u četvrtak uveče na ulicama Madrida i Barselone došlo je do sukoba radnika sa policijom, u toku generalnog štrajka koji su organizovali najveći sindikati u zemlji.\nNajteži sukobi odigrali su se u Barseloni gde je policija, kako bi sredila nerede, koristila i gumene metke.\nŠpanska policija saopštila je da je u sukobima povređeno 104, a uhapšeno 176 ljudi.\nNa ulicama španskih gradova u četvrtak je bilo preko milion ljudi koji su jasno rekli da su protiv mera štednje i reforme radnog zakonodavstva prema kojem će biti manje zaštićeni, poslodavac će moći lakše da ih otpusti ili da im smanji platu.\nDok su sindikati rekli da je na ulice Barselone izašlo čak 800.000 ljudi, policija tvrdi da ih je bilo samo 80.000, prenosi BBC.\nS druge strane, u Madridu je na ulicama bilo skoro milion ljudi. Prema podacima sindikata, preko 900.000 radnika protestovalo je u generalnom štrajku u glavnom gradu Španije. Nemira je bilo u jutarnjim časovima, bez većih posledica. Na skupu tom gradu jedan 57-godišnji demonstrant je rekao da je otpušten posle 38 godina rada u fabrici za grafički dizajn i da ne zna šta će sada.\nOvo je prvi štrajk sa kojim se suočava konzervativna vlada Marijana Rahoja koja u petak treba da objavi mere za uštedu više desetina milijardi evra.\nVlada smatra da će novim zakonom o radu uspeti da smanji nezaposlenost, ali sindikati tvrde da je za veliku nezaposlenost u Španiji odgovorna ekonomija, a ne zakoni. Ministar finansija Kristobal Montoro je izjavio da nije bitno koliko radnika štrajkuje, nego da li zemlja može da se vrati na čvrste ekonomske temelje. On je naglasio da vlada „neće da ustukne“.\nŠpanija se nalazi pod pritiskom da smanji budžetski deficit i stavi pod kontrolu javnu potrošnju.\nBBC prenosi da je odziv građana na proteste u četvrtak zapravo dokaz da gube strpljenje prema vlasti.\nNezaposlenost u Španiji je rekordna i najviša u EU, čak 24 odsto, a skoro polovina nezaposlenih su mladi ispod 25 godina.\nUprkos protestima, Vlada je najavila da je posvećena smanjenju javne potrošnje.\nUsvajanje budžeta dolazi istog dana kada se u Kopenhagenu sastaju ministri finansija eurozone, kako bi raspravljali kako da se zaštite od pojedinih članica koje nisu u mogućnosti da plaćaju svoje dugove.\nAnalitičari kažu da je malo verovatno da će bio kakav sporazum tog tipa biti postignut.\nŠpanjolci na ulicama protiv reforme rada


Potpuni haos u Prištini: 200.000 Albanaca traži još parče Crne Gore - 22.02.2018, Sputnik Srbija\nUprkos velikim pritiscima međunarodne zajednice, kosovski parlament nije glasao za ratifikaciju sporazuma o demarkaciji granice sa Crnom Gorom. Novonastala... 22.02.2018, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, crna gora, isa mustafa, stefan surlić, špejtim bulići, vlada kosova, srpska lista, demokratski savez kosova, pokret samoopredeljenje, ratifikacija sporazuma o demarkaciji granice kosova i crne gore\n21:24 22.02.2018 (Osveženo: 14:49 30.08.2021)\n© Armend NIMANIParlament tzv. Kosova\nSednica kosovskog parlamenta, na kojoj je trebalo da bude održano glasanje o demarkaciji granične linije sa Crnom Gorom, odložena je uprkos pritiscima međunarodne zajednice.\nIako su vesti glasile da sporazum sa Crnom Gorom podržavaju sve poslaničke grupe, osim ekstremističkog pokreta Samoopredeljenje i Srpske liste, sednica kosovskog parlamenta odložena je do petka.\nMeđutim, upitno je hoće li i u petak kosovski poslanici glasati za ratifikaciju sporazuma, s obzirom da predsednik kosovskog parlamenta Kadri Veselji kao krajnji rok za usvajanje navodi sredu.\nPrema Veseljijevim rečima, koje prenosi prištinska televizija „Klan Kosova“, politički spektar na Kosovu blizu je ujedinjenja po pitanju demarkacije granice sa Crnom Gorom.\n20 Februar 2018, 18:36\nIako su se albanski politički predstavnici okupili u zgradi parlamenta, nisu započeli sa radom u 11 časova kako je planirano, već su, kako javljaju reporteri sa lica mesta, ispijali kafe u skupštinskom restoranu i holovima kada je stigla informacija da će sednica biti odložena, zbog toga što je opozicioni Demokratski savez Kosova (DSK) povukao obećanje da će glasati za sporazum.\nDSK odbija da, zajedno sa sporazumom, glasa i za izveštaj nekadašnjeg zamenika, a sada predsedavajućeg vladine komisije za obeležavanje granice Špejtima Bulićija.\nBulići je prošle godine oštro kritikovao izveštaj prethodne komisije koji je izrađen za vreme vlasti DSK i premijera Ise Mustafe, koji je, prema Bulićijevim rečima, imao mnoge nedostatke.\nNa sednici se nisu pojavili ni poslanici Srpske liste, iako su prištinski mediji izveštavali da će predstavnici srpskog naroda na KiM podržati sporazum o demarkaciji granice sa Crnom Gorom zbog pritisaka iz međunarodne zajednice.\n19 Februar 2018, 09:42\nMeđutim, tu vest demantovali su iz Srpske liste saopštenjem u kojem piše da Srpska lista neće glasati za demarkaciju sa Crnom Gorom, „uprkos lažnim i tendencioznim tvrdnjama“ medija.\n„Tako nešto nije dogovoreno sa nama i nećemo podržati demarkaciju, kako se lažno tvrdi, nego ćemo nastaviti da se borimo za interese srpskog naroda na Kosovu i Metohiji, a ne pojedinih domaćih i inostranih centara moći“, piše u saopštenju.\nSrpska lista upozorava da će se u budućnosti pojaviti još sličnih dezinformacija koje kod srpskog naroda mogu da izazovu, kako se kaže, nespokoj i nesigurnost.\nRatifikacija sporazuma o demarkaciji granice sa Crnom Gorom osnovni je uslov međunarodne zajednice za viznu liberalizaciju, odnosno da građani Kosova bez viza putuju u zemlje EU, objašnjava Stefan Surlić sa beogradskog Fakulteta političkih nauka.\n„To je takođe uslov i SAD. Smatralo se da je, nakon nedavne posete (crnogorskog) premijera (Duška) Markovića došlo do konačnog sporazuma i da će komisije na terenu po sistemu ’metar po metar‘ jasno utvrditi liniju razgraničenja. Međutim, ovo su novi politički momenti koji govore da, uprkos velikom i jakom međunarodnom pritisku zvaničnika i EU i SAD, određene političke opcije na Kosovu nisu spremne da podrže demarkaciju. To može voditi ka novoj, ne samo političkoj krizi, već i ka zahlađenju odnosa između predstavnika međunarodne zajednice i kosovskih zvaničnika“, kaže Surlić.\nSrpska lista može da obezbedi većinu za glasanje o demarkaciji, dodaje Surlić.\n„Budući da trenutno vlada Kosova postoji uz veoma tesnu većinu i uslovljena je podrškom srpskih predstavnika, ukoliko Srpska lista ostane pri stavu da se neće mešati u ovo pitanje, potrebno je da se obezbedi većina od predstavnika opozicije. To znači jedan širi konsenzus albanskih političkih stranaka, ali ova novonastala situacija upravo pokazuje da šireg konsenzusa nema i da će samo produbiti političku krizu na Kosovu“, kaže Surlić.\nI dok sa DSK može da se postigne kompromis, sa pokretom Samoopredeljenje, čini se, nema kompromisa. Uoči sednice taj pokret je podneo krivičnu prijavu Specijalnom tužilaštvu protiv kosovskog predsednika Hašima Tačija, zbog, kako su rekli, izdaje zemlje.\nRazlog za prijavu je potpisivanje zajedničke deklaracije kosovskog i crnogorskog predsednika kojom je dogovorena korekcija demarkacije u pravcu Kule i Čakora, što taj pokret smatra prevarom, kako bi sporazum o demarkaciji bio izglasan.\nPoslanici „Samoopredeljenja“ doneli su u kosovsku skupštinu i peticiju koju je potpisalo oko 200.000 kosovskih Albanaca koji se protive demarkaciji sa Crnom Gorom i formiranju Zajednice srpskih opština.\nKako bi predlog sporazuma o demarkaciji bio izglasan, potrebno je da za njega glasa najmanje 80 od 120 poslanika kosovskog parlamenta. Međutim, kosovska vlada, kako stvari za sada stoje, nema potreban broj poslanika.


U sredu, 05. marta 2014. godine, u Matici iseljenika (Nušićeva 4, Beograd) u periodu od 14 do 18 časova, održaće se osmomartovska prodajna izložba radova štićenika Ustanove za decu i mlade "Sremčica", u okviru projekta "Osposobljavanje mladih žena s telesnim i razvojnim smetnjama". Projekat je u okviru svojih društveno-odgovornih aktivnosti realizovalo Udruženje poslovnih žena Srbije, u saradnji sa Ustanovom "Sremčica", a podršku je pružio i "Međunarodni klub žena" iz Beograda.\nU sredu, 05. marta 2014. godine, u Matici iseljenika (Nušićeva 4, Beograd) u periodu od 14 do 18 časova, održaće se osmomartovska prodajna izložba radova štićenika Ustanove za decu i mlade "Sremčica", u okviru projekta "Osposobljavanje mladih žena s telesnim i razvojnim smetnjama".\nProjekat je u okviru svojih društveno-odgovornih aktivnosti realizovalo Udruženje poslovnih žena Srbije, u saradnji sa Ustanovom "Sremčica", a podršku je pružio i "Međunarodni klub žena" iz Beograda (International Women’s Club).\nSredstva prikupljena tokom osmomartovske prodajne izložbe biće iskorišćena za nabavku materijala za seriju narednih radionica.\n"Osposobljavanje mladih žena s telesnim i razvojnim smetnjama" je projekat posvećen edukaciji štićenica Ustanove za decu i mlade "Sremčica” koja zbrinjava osobe sa umerenim,težim i teškim oblikom ometenosti.\nEdukacija u oblasti dizajna nakita i odevnih predmeta, obavlja se u okviru radno-terapijskih radionica, sa ciljem da doprinese ekonomskom osnaživanju i društvenoj integraciji mladih žena iz kategorije "ugroženih grupa”.\nTokom realizacije projekta, štićenice su mogle da podele svoja iskustva o projektu i sa članicama Udruženja poslovnih žena Srbije koje su prisustvovale radionicama.\nprodajna izlozba, sremcica, international women’s club\nU četvrtak, 12.3.2015. godine, sa početkom u 18 časova, u Ustanovi kuture Parobrod, Kapetan Mišina... Više...\nU četvrtak, 30. januara 2014. godine, u Matici iseljenika (Nušićeva 4, Beograd) sa početkom u... Više...\nq: 19 - t: 0.05552 sec