Gradiska.com - Narodna biblioteka obilježila 120 godina od rođenja Vase Čubrilovića\npetak, 28 april 2017 08:47\nNarodna biblioteka obilježila 120 godina od rođenja Vase Čubrilovića\nU Narodnoj biblioteci u Gradišci održana je manifestacija „120 godina od rođenja Vase Čubrilovića“ .\nProfesorica književnosti, Radana Vila Stanišljević, navodi da ovakvim manifestacijama nastojimo čuvati od zaborava porodice koje su dale veliki doprinos čovječanstvu.\n– Vasa Čubrilović je bio naučnik, akademik, radoznalog duha, nesvakidašnje prirode, burne biografije i istorije. Mislim da bi bilo dobro da se u Gradišci ustanovi da pominjemo značajne porodice koje su tu živjele. Ima značajnih porodica koje pokriva prolaznost, a bilo bi lijepo da priređujemo druženja u kojima bi o njima pričali, jer bi tako naši potomci učili – kaže profesorica Radana.\n– Ovo nije prvi put da priređujemo manifestaciju a da je vezana za Čubriloviće. Mi smo već imali promociju legata porodice Čubrilović koji posjeduje biblioteka. Cilj ovakvih manifestacija jeste da se ne zaborave Čubrilovići ali i drugi veliki ljudi - Snježana Miljković, vršilac dužnosti direktora Narodne biblioteke Gradiška.\nU programu su učestvovali mali bibliotekari OŠ „Vasa Čubrilović“ koji su recitovali pjesme iz perioda života Čubrilovića, te je pročitano i nekoliko sastava posvećenih ovom velikanu. O legatu porodice Čubrilović i Lokalnoj kulturnoj baštini govorila je bibliotekarka Danijela Brajić.\n– Vasa Čubrilović je 1984. godine našoj biblioteci poklonio 2000 knjiga sa željom da poklon nosi naziv zadužbina Vida Koprivica Čubrilović. U strahovitom požaru koji se dogodio 2005. godine, gdje je izgorio cjelokupan bibliotečki fond, uništen je i veći dio zbirke Čubrilovića. Sačuvano je 220 knjiga, 3 časopisa i 14 fotografija zahvaljujući metalnom sefu u kojem su knjige bile pohranjene – rekla je bibliotekarka Danijela Brajić.\nU povodu obilježavanja godišnjice rođenja Vase Čubrilovića, u Narodnoj biblioteci postavljena je i izložba Udruženja „Denarius“ iz Gradiške.\n– Izložili smo predmete iz perioda života Čubrilovića, to je Austrougarski period kao i predmete vezane za sokloare, jer je Udruženje Sokolara tada bilo vrlo aktivno čiji je član bio i sam Vasa. Izložen je originalni sokolski broj iz tog perioda, sokolska kapa, fotografije, prigodne značke sa manifestacija i slično – kaže Alen Mešić iz Udruženja „Denarius“.\nOvoj manifestaciji prisustvovali su gradiški sveštenici, predstavnici lokalne vlasti, društvenog i kulturnog života i ostali građani.\nViše iz kategorije: « Odigrana predstava „Izgubljeni u Bruklinu“\tU Gradišci otvorena izložba „Voda u knjigama umjetnika - Pergament concertina“ »


SAMO SIMULIRAJU I IMAJU SREĆE: Gvardiola BRUTALNO isprozivao Liverpul (VIDEO)\nIzvor: SrbijaDanas.com, 04.Nov.2019, 06:46\nPep Gvardiola, menadžer Mančester Sitija, prokomentarisao je način na koji je Liverpul preokrenuo meč na "Vila Parku". Redsi su gubili sa 1:0 do same završnice, ali su od 87. minuta uspeli da postignu dva pogotka i slave sa 2:1. Španski stručnjak je istakao da četa Jirgena Klopa ima dosta sreće, ponekad "simulira", ali ima i karakter jer se ovakvi preokreti često dešavaju u poslednje dve sezone.\n- To (Liverpulovi golovi >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << u nadoknadi) se dogodilo mnogo puta poslednjih par godina, a to je jer oni imaju poseban talenat. Nekada je to simuliranje, nekada postizanje neverovatnih golova u poslednjim minutima. To je, jednostavno, talenat - kazao je Gvardiola posle meča u izjavi za BBC.\nKurir: GVARDIOLA ZAKUVAO: Liverpul ima poseban karakter, a njegovi igrači su odlični u simuliranju!(VIDEO)


Voždovac je u malom beogradskom derbiju izašao na kraj sa Radom savladavši ga sa 1:0, a trenutak odluke je viđen u 63. minutu, kada je mrežu protivnika pogodio supertalentovani Filip Stuparević.\nFudbaler koji se u redovima "zmajeva" nalazi na pozajmici iz Votforda je najpre promašio penal, tačnije odbranio mu je golman "građevinara" Marković, ali je iz popravnom uspeo da, ispostavilo se kasnije, reši meč.\nMarković je najpre odbranio penal Stupareviću, ali je savladnn iz odbitka\nTrijumf je u 29. kolu Superlige Srbije ostvario i Spartak, koji je u gostima bio bolji od Zemuna sa 2:0. Junak je bio Stefan Denković, koji je mrežu protivnika tresao u 70. i 73. minutu. Na taj način je doneo "golubovima" petu vezanu pobedu, pa uoči poslednjeg kola tim iz Subotice ima šansu da se domogne plej-ofa.\nMeđu osam najboljih može da dođe ako pobedi Rad, ali i ako se poklope još neki rezultati.\nRonaldinjo: Brazil je već dobio mog naslednika


Nacionalno obaveštajno veće SAD-a spomenute stavove je uvrstila u svoj kvartalni izveštaj Global Trends (srp. globalni trendovi) koje je objavljeno u četvrtak.\n"Kovid-19 uzdrmao je pretpostavke o otpornosti i prilagodljivosti te stvorio nove ekonomske, geopolitičke, tehnološke i državničke nebezbednosti", stoji u dokumentu.\nIako su zdravstvo, obrazovanje i prosperitet domaćinstva tokom poslednjih decenija ostvarili istorijski napredak, on će se teško održati zbog posledica pandemije, ali i zbog starenja stanovništva te potencijalno sporijeg rasta globalne ekonomije.\nJoš jedan potez koji je razljutio republikance: Bajden osniva komisiju za moguću reformu Vrhovnog suda\n"Državni i nedržavni rivali boriće se za prevlast i dominaciju u nauci i tehnologiji, a to će potencijalno uticati na ekonomsku, vojnu i društvenu bezbednost", kaže se u Global Trends.\nIzveštaj takođe upozorava na poverenje u države i institucije pada te da "jaz poverenja" postoji između širokih narodnih masa i bolje informisanih odnosno obrazovanih.\nAmerička obaveštajna služba\nPoslednjeg dana samita fokus na borbi protiv KLIMATSKIH PROMENA\nPoslednjeg dana samita G7 u Kornvolu, u jugozapadnoj Engleskoj, šefovi država i vlada planiraju da se usredsrede na klimatske promjene.\nVelika Britanija želi da se smanje tenzije sa EU oko pitanja trgovinskih odnosa sa Severnom Irskom, izjavio je danas britanski ministar spoljnih poslova Dominik Rab i upozorio da Brisel mora da shvati da je Severna Irska deo Velike Britanije.\n"RAZLIKE SVE VEĆE" Direktorka MMF upozorava na nejednakost u tempu ekonomskog oporavka


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Kulturna galaksija :: Počele pripreme za studiju lokaliteta Svač\nIPA PROJEKAT 03. 04. 2013. 18:26 >> 18:26 0\nPočele pripreme za studiju lokaliteta Svač\nRadionica za pripremu IPA projekata u oblasti kulture, koja će za studiju slučaja imati arheološki lokalitet Svač, počela je danas u Ministarstvu kulture na Cetinju.\nNa otvaranju radionice, pomoćnica ministra kulture Lidija Ljesar kazala je da, uvažavajući mnogobrojnost kulturnih dobara u Crnoj Gori, ali i nedostatka sredstava za njihovu kontinuiranu zaštitu i primjenu složenih i, finansijski zahtjevnih, konzervatorskih mjera, posljednjih godina smo postali svjesni da se respektabilan dio sredstava može obezbijediti iz međunarodnih fondova.\n„Sa posebnom pažnjom ističem važnost IPA fondova, preko kojih smo uspjeli da realizujemo određeni broj projekata iz oblasti kulturne baštine, ali ne u onoj mjeri u kojoj smo planirali. Razlog tome je, prevashodno, nedostatak kvalitetnog kadra koji mogu da odgovore na zadatke pripreme aplikacija za fondove, ali još značajnije upravljanja evropskim fondovima, kao sadržioca svih ključnih piatanja uspješne realizacije projekta“, kazala je Ljesar.\nLjesar je istakla da u procesu evropskih integracija ovakve radionice imaju za cilj unaprijeđenje kadrovskih, a prije svega institucionalnih kapacite.\n„Ova radionica prvenstveno je usmjerena na stručnjake iz nadležnih nacionalnih organa, Uprava i institucija, kao značajnog potencijala za održivost strategije i politika u oblasti kulturne baštine. Pružanjem ekvivalentne programske podrške visokih standarda za obuku kadrova u anagažmanu Britanskog savjeta, sigurna sam da ćemo osnaživanjem znanja u ovoj oblasti, postići sveukupni napredak u procesu jačanja i konsolidovanja institucija i kadrova“, rekla je Ljesar.\nRadionicu će voditi međunarodni ekspert Rob Erli iz britanskog „Oxford Archaeology“ instituta, koji će pomoći da se izradi prijedloga projekta za lokalitet Svač, kojim će se aplicirati za neki od međunarodnih fonodova, sa posebnim akcentom na Fondove pretpristupne podrške IPA.\nDirektor Narodnog muzeja Pavle Pejović je kazao da će ova radionica biti od izuzetne pomoći svima onima koji se bave kulturnim nasljeđem.\n„Mislim da se sa Svačem otvara jedna interesantna priča,identnitetska priča,jer je to grad koji je živio 1000 godina“, ističe Pejović.\nRadionicu organizuje Ministarstvo kulture u saradnji sa Britanskim savjetom i Narodnim muzejom Crne Gore.


3D skeneri – jednostavnije provere na aerodromima | Travel Magazine\n3D skeneri – jednostavnije provere na aerodromima\nHome » Vesti» 3D skeneri – jednostavnije provere na aerodromima\nAmerička Agencija za bezbednost saobraćaja (TSA) postaviće 3D sisteme za skeniranje na dodatnih 12 aerodroma u SAD-u, što predstavlja nastavak plana ove agencije da do kraja 2019. godine testira 145 3D skenera.\nCT skeneri (kompjuterizovana tomografija) se već dugo koriste u medicini, a TSA ovu tehnologiju primenjuje za proces provere čekiranog prtljaga. Ali tek odnedavno je omogućeno da skeneri budu dovoljno malih dimenzija, kako bi bili smešteni na aerodromskim punktovima za proveru putnika i njihovog ručnog prtljaga.\nTSA je sa testiranjem počela prošlog leta na aerodromima u Feniksu i Bostonu, a nedavno je u rad pušten i skener na njujorškom aerodromu JFK.\nTehnologija 3D skeniranja bi mogla da omogući ukidanje pravila da putnici moraju da zasebno na proveru predaju elektronske uređaje, ali i da eliminišu ograničavanje količine tečnosti koja se nosi u ručnom prtljagu (trenutno su dozvoljena samo pakovanja do 100ml). Takođe se očekuje da će zahvaljujući ovoj tehnologiji biti proređene i rutinske nasumične provere prtljaga na aerodromima.\nInače, skeneri prave 3D slike koje se mogu rotirati radi detaljnije inspekcije, što je značajno naprednije od slike koju daju aktuelni skeneri. Posebni algoritni omogućavaju mašinama da detektuju eksploziv, oružje i druge predmete koje je zabranjeno nositi u ručnom protljagu.\n3D skeneri trenutno se koriste na aerodromima u Bostonu, Feniksu, Njujorku (JFK), Baltimoru, Čikagu (O’Hare), Sinsinatiju, Hjustonu, Indijanapolisu, Los Anđelesu, Las Vegasu, Ouklendu, Filadelfiji, San Dijegu, Sent Luisu i Vašingtonu (Dulles).\nTSA je najavio da će do kraja tekuće godine 3D skeneri biti postavljeni na 40 aerodroma.


Predsednik rekao svoje, koliko su Partizan i Zvezda dobili za Evroligu? - Sportske.net\nDa li je ovaj potez ujedno i korak ka dva srpska predstavnika u elitnom evropskom takmičenju?\nPartizan doneo odluku, ovako više ne može?!Deleon trlja ruke, kasa sve punija od Zvezde i Partizana! ''Pljušte'' kazne, a sudijama je ''skrenuta pažnja''!Deleon trlja ruke, kasa sve punija od Zvezde i Partizana! ''Pljušte'' kazne, a sudijama je ''skrenuta pažnja''!Rusi reagovali, Trinkijeri ostaje bez jednog od ključnih igrača?''Grobari'', ne brinite, Partizan napravio ''fenomenalan potez''?\nI crno i crveno-beli su postigli dogovor o nastupima u ''Štark Areni'' od sledeće sezone, Zvezda će tu igrati samo evroligaške mečeve, a Partizan i u ABA ligi, što bi mogao da bude dodatni razlog da Partizan dobije pozivnicu, ali utisak je da je finansijska stabilnost kluba jedan od ključnih kriterijuma za ulazak u evropsku elitu.\n''Dali smo nenormalne pare i KK Crvena zvezda i KK Partizan da mogu da igraju Evroligu. Da i jedni i drugi budu jaki'', izjavio je, između ostalog, predsednik Vučić tokom posete poplavljenim područijma u Lučanima i okolini i priznao da zbog toga ''imaju pravo da se ljute i Neško Milovanović (trener Mladosti iz Lučana prim.aut.) i Vojvodina...''


Vojvodina potonula u "Parku" - Sportske.net\nVaterpolisti Radničkog iz Kragujevca nisu dozvolili bilo kakvu neizvesnost u derbiju devetog kola Prve A lige sa Vojvodinom.\nIzabranici trenera Dejana Jovovića od starta su krenuli silovito pa su do prvog odlaska na odmor između četvrtina već imali prednost od pet golova (6:1).\nDo poluvremena prednost domaćih bila je povećana za još šest golova (12:1) pa je već tada pitanje pobednika bilo rešeno.\nMreža Vojvodine nastavila je da se puni tokom drugog dela meča pa je utakmica završena konačnim rezultatom 19:5 (6:1, 6:0, 4:1, 3:3) za deveti trijumf Radničkog na isto toliko utakmica.\nNajefikasniji bio je Filip Filipović sa pet golova, po tri su postigli Boris Popović i Vedran Ćirković, a dva Korolija, Miličić i Basara. Po jednom su se u strelce upisali Marković i Vuksanović. Na drugoj strani Maksimović je dao dva gola, a Joksimović, Ćatović i Vasić jedan.\nIskusni Damir Burić nije bio u protokolu zbog povrede sa kojom je nastupao u poslednjih nekoliko izuzetno važnih utakmica, a zasluženi odmor dobili su i Aleksandar Ćirić i Boris Zloković koji su susret presedeli na klupi.


Trgovinska razmjena s Italijom bez prekida - Biznis Info\nYou are at:Home»Ekonomija»Trgovinska razmjena s Italijom bez prekida\nTrgovinska razmjena s Italijom bez prekida\nBy BiznisInfo on\t 11/03/2020 Ekonomija\nVažan spoljnotrgovinski partner naše zemlje najteže pogođen koronavirusom od svih zemalja u Evropi\nVanjskotrgovinska razmjena s Italijom odvija se bez prekida i za sada, osim dužeg zadržavanja na granici sa Hrvatskom, nema značajnijih poteškoća u njenom funkcionisanju.\nTo nam je potvrdio Vladimir Blagojević, portparol Privredne komore Republike Srpske. Kako Blagojević kaže za BiznisInfo, Komora prati situaciju i ona se mijenja ako ne iz sata u sat, onda iz dana u dan. Prema trenutno dostupnim informacijama u ovom trenutku još nema značajnjih problema kada je u pitanju robna razmjena između italije i BiH, odnosno Republike Srske.\n– Na osnovu informacija koje dobijamo od pojedinih privrednika koji izvoze u Italiju ili iz nje uvoze, za sada postoje određene sugestije vozačima da se ne zaustavljaju a ako se moraju zaustaviti, da ne prilaze drugim licima na manje od 2 metra. Ali to i dalje ni na koji način ne zaustavlja promet roba sa Iitalijom. Osim što su na hrvatskoj granici preko koje ide roba nešto duža zadržavanja zbog dodatnih kontrola što otežava prevoz i zbog čega će vjerovatno doći do pomjeranja nekih rokova, nema zaustavljanja trgovinske razmjene i nadamo se da do toga neće ni doći – kaže Blagojevič koji podsjeća da je za Republiku Srpsku ova zemlja sa trgovinskom razmjenom u iznosu od 1,3 milijardi KM, drugi najvažniji spoljnotrgovinski partner.\nRanije objavljeno: Šta izvozimo, a šta uvozimo iz Italije\nPodsjetimo da je prema podacima Vanjskotrgovinske komore, BiH u Italiju lani izvezla robe u vrijednosti od oko 1,3 milijarde KM.\nIstičući kako je nemoguće uticati na to kako će se ova situacija dalje razvijati niti koje će biti njene posljedice na privredu naše zemlje, Blagojević apeluje da se o problemima vezanim za privrednike izvještava samo na osnovu provjerenih informacija.\n– Situaciju dodatno otežavaju različite neprovjerene informacije koje dolaze do javnosti. Plasiranje neprovjerenih informacija o privredi i uticaju koronavirusa nije dobro jer dodatno zabrinjava, uvodi dodatnu pometnju i generira nove nedoumice kada su u pitanju privrednici. Zato apelujem na sve da barataju isključivo provjerenim informacijama – kazao je Blagojević.\nItalija Izvoz Privredna komora RS Vladimir Blagojević


Američki mirovni pregovarač Zalmaj Kalilzad, levo i mula Abdul Gani Baradar, vrhovni politički vođa talibana, potpisuju mirovni sporazum između talibana i zvaničnika SAD, u Dohi, Katar, 29. februara 2020.\nNakon gotovo 19 godina borbe, predstavnici Sjedinjenih Država i avganistanskih talibana potpisali su mirovni sporazum u subotu u Dohi, u Kataru.\nDržavni sekretar Majk Pomeo među svedocima je potpisivanja sporazuma, koji bi trebalo da vodi ka razgovoru između talibana i avganistanskih vladinih zvaničnika o okončanju njihovog konflikta i povlačenju i svođenju broja američkih vojnika sa 13.000 na 8.600.\nPredsednik SAD Donald Tramp pozvao je talibane i avganistansku vladu da "iskoriste ovu šansu za mir" i rekao da ukoliko budu sprovodili svoje obaveze, "imaćemo energičan put ka okončanju rata u Avganistanu i vraćanja naših snaga kući".\nSekretar za odbranu SAD Mark Esper takođe će izdati zajedničku deklaraciu sa vladom Avganistana, kaže se u Trampovom saopštenju od petka.\nSporazum o smanjenju nasilja između SAD i Talibana stupio je na snagu pre sedam dana i njegov uspeh utro je put za potpisivanje u subotu.\nBivši predsednik Avganistana Hamid Karzai rekao je za avganistanski servis Glasa Amerike: "Veoma smo srećno da vidimo da se događa potpisivanje u subotu. To je dobrodošla stvar. I od tog trenutka, nadamo se da će unutar-avganistanski dijalog započeti što pre, tako da Avganistanci mogu da sednu zajedno i donesu trajni mir našoj voljenoj zemlji."\nPredstavnici delegacije talibana međsudobno si čestitaju potpisivanje mirovnog sporazuma sa predstavnicima vlade SAD, u Dohi, Katar, 29. februara 2020. (AP Photo/Hussein Sayed)\nRazgovori između talibana i avganistanskih zvaničnika trebalo bi da počnu za 10-ak dana.\nČelnik strategijskih odnosa u avganistanskom Ministarstvu za mirovne poslove, Nađijah Anvari, rekao je: "Delegacije vlade Islamske Republike Avganistan biće inkluzivna... na način koji će moći da obezbedi dobro predstavljanje Avganistana i da očiva postignuća avganistanskog naroda i njihiovih zahteva u poslednje dve decenije i da se bori za njih."\nBivši talibanski državni tužilac i zamenik ministra pravde, Mavlavi Džalaudin Šinvari rekao je za Glas Amerike da, sa njihove strane, "talibani u unugar-avganistanskog dijaloga žele učešće uticajnih individua, ili drugim rečima - antitalibanskih lidera koji su se ranije borili protiv talibana".\nSporazum predviđa da Avganistan oslobodi 5.000 talibana iz vladinih zatvora, dok su talibani pristali da ne dozvole ekstremistima da koriste tlo Avganistana za planiranje napada protiv Sjedinjenih Država i njihovih saveznika.\nUmešanost vlade SAD u Avganistanu, koje je počelo pre gotovo 19 godina, nakon terorističkih napada 11. septembra 2001. godine, koštalo je Vašington gotovo hiljadu milijardi dolara i 2.400 života pripadnika vojske.\nNovinari Glasa Amerike Enjung Čo i Bazhan Hamdrad učestvovali su u pisanju ovog izveštaja.


Tamna strana političke ambicije | Psihoverzum\nU psihologiji ličnosti, makijavelizam predstavlja ciničan i manipulativan pristup međuljudskim odnosima, koji podrazumeva i „moralnu fleksibilnost” radi sticanja lične koristi.\nLjudi koji imaju ovu izraženu ovu osobinu na visoko mesto po važnosti stavljaju novac, moć i takmičenje, a smatra se i da teže postizanju svojih ciljeva po cenu dobrobiti drugih, ili makar bez osvrtanja na istu (Jones & Paulhus, 2009). Makijavelizam je, takođe, deo „tamne trijade”, grupe socijalno averzivnih, samousmerenih crta ličnosti; druge dve su narcizam (grandiozan osećaj sopstvene superiornosti u odnosu na druge i prava na poseban tretman) i psihopatija (bezdušno nevođenje računa o pravima drugih, u kombinaciji sa nesmotrenom impulsivnošću) (Jones & Figueredo, 2019).\nIako sva tri člana tamne trijade dele zajedničko jezgro interpersonalnog antagonizma, prisutna je debata u vezi sa tim do koje mere se ove tri osobine međusobno razlikuju. Recimo, postoje sumnje da postojeći inventari za merenja makijavelizma u suštini „gađaju” istu crtu kao što je psihopatija, pa stoga mogu biti suvišni (Miller, Hyatt, Maples‐Keller, Carter, & Lynam, 2017). U svakom slučaju, nedavno sprovedena studija (Peterson & Palmer, 2019) sugeriše da se „makijavelisti” razlikuju po svojoj političkoj ambiciji, dok psihopate obično ne mare mnogo za politiku. To bi moglo da ukazuje na smislenu i teorijski značajnu distinkciju između makijavelizma i psihopatije.\nIako koncepti makijavelizma i psihopatije dele zajedničke elemente, kao što su spremnost da se koriste manipulacija i obmana u svrhe postizanja sopstvenih ciljeva, psihopatija je takođe povezana sa impulsivnošću, dok su, u teoriji, makijavelisti skloniji planiranju i dugoročnim spram kratkoročnih ciljeva. Osim toga, sugeriše se da se, za razliku od psihopatije, makijavelizam povezuje sa manje nasilnim, prikrivenijim oblicima nedoličnog ponašanja, kao što su laganje, varanje i izdaja, posebno kad je mogućnost ispaštanja zbog toga malo ili nimalo verovatna (Jones & Paulhus, 2009). Na primer, makijavelisti su skloniji da varaju na seminarskim radovima nego na pismenim ispitima. Stoga, njihovo varanje se čini više strateškim, a manje nesmotreni impulsivnim.\nSa druge strane, neka istraživanja sugerišu da se, suprotno teorijskim očekivanja, aktuelne mere makijavelizma, povezuju sa impulsivnošću i potragom za uzbuđenjem. Osim toga, iako su svi članovi tamne trijade povezani sa niskom prijatnošću (crta ličnosti koja odražava brigu za dobrobit drugih), u teoriji, makijavelizam, za razliku od psihopatije, trebalo bi da bude povezan sa visokom savesnošću, crtom koja je u vezi sa kontrolom impulsa i dugoročnim planiranjem. Ipak, prikaz nekoliko studija (Miller et al, 2017) pokazalo je da su i psihopatija i makijavelizam povezani sa slabim dugoročnim planiranjem i razmatranjem pre delanja. Doduše, u istom prikazu, pronađeno je da psihopatija ima statistički značajnu pozitivni korekaciju sa problemima u ponašanju kao što su antisocijalnost, zloupotreba psihoaktivnih supstanci i kockanje, dok makijavelizam nema. To je donekle u saglasnosti sa stanovištem da makijavelisti imaju veću sklonost, u odnosu na psihopate, da budu selektivni i da strateški određuju svoje ponašanje, nego da preduzimaju implusivne rizike.\nUprkos tome, autori pomenutog prikaza smatraju da aktuelna istraživanja koriste postojeće inventare za merenja makijavelizma koji u stvari mere psihopatiju, te da bi adekvatniji koncept makijavelizma mogao da podrazumeva njihovu sposobnost za dugoročno planiranje, uz istovremenu sebičnost i manipulativnost.\nUprkos očiglednim nedostacima postojećih mera, postoje dokazi o interesantnim razlikama između makijavelista i psihopata, koje su važne za razumevanje same osnove makijavelizma. Jedno istraživanje (Peterson & Palmer, 2019) tamne trijade i političke ambicije pokazalo je da postoje razlike između sve tri osobine ličnosti, spram toga kako su one povezane sa specifičnim interesima u specifičnim aktivnostima koje uključuju bavljenje politikom. Štaviše, oni su pronašli da su narcizam i makijavelizam povezani za zainteresovanošću za najvišim političkim pozicijama i doživljaju kvalifikovanosti da se bude glavni, dok psihopatija nije. Makijavelizam je, sam za sebe, povezan sa pozitivnim pogledom na određene aktivnosti koje su povezane sa kandidaturom za političku funkciju, kao što su prikupljanje sredstava, saradnja sa zvaničnicima političke strane, interakcija sa medijima i posvećivanju vremena koje je potrebno za kandidovanje na neku funkciju. Narcizam nije bio povezan sa interesovanjem za ove aktivnosti, dok je psihopatija bila u vezi sa aktivnom averzijom ka svim ovim aktivnostima.\nTo bi moglo da ukazuje na to da, iako narcisi vole ideju da budu na funkciji, imaju malo interesovanja da zaista rade ono što je za to potrebno. Makijavelisti, sa druge strane, deluje da smatraju da bi uživali u svakodnevnim aktivnostima koje kandidatura za funkciju podrazumeva, dok se psihopatama ova ideja uopšte ne dopada. Stoga se čini da se makijavelisti i psihopate veoma razlikuju po stavovima i ponašanjima koji su potrebni da bi se stekla politička moć. Autori te studije smatraju da bi psihopatama moglo manjkati želje da stupaju u interakciju sa drugima, dok bi makijavelisti mogli zaista da uživaju u procesu interakcije sa ljudima u svrhe uticanja na njih. To je donekle u saglasnosti sa time da su makijavelisti zainteresovani za dugoročno planiranje i da više teže za moći nego psihopate. Imajući u vidu da je crta makijavelizma nazvana po političkom filozofu Nikolu Makijaveliju, stvari se posebno dobro međusobno uklapaju.\nOgraničenje studije o političkoj ambiciji je to što je koristila samo skale samoprocene, bez uvida u bilo kakve realne ishode, pa nije jasno da li su makijavelisti stvarno bolji u politici od psihopata i narcisa.\nU svakom slučaju, jedna studija sprovedena u Nemačkoj koristila je meru karijernog uspeha i pronašla da je makijavelizam pozitivno povezan sa sticanjem liderske pozicije u kompaniji, dok je psihopatija bila sa time negativno povezana (Spurk, Keller, & Hirschi, 2016). To znači da su makijavelisti bili skloniji sticanju odgovorne pozicije na poslu nego psihopate, što sugeriše da, uprkos sličnostima među njima, postoje neke makar teorijski očekivane razlike u ishodima, čak i kad se koriste postojeći načini procene.\nOvo bi moglo da sugeriše da, uprkos njihovoj očiglednoj impulsivnosti i niskoj savesnosti, makijavelisti imaju želju i sposobnosti da zauzmu pristup koji će ispuniti njihove ambicije, dok psihopate za to isto ne mare, možda zato što nemaju takve ambicije niti uživaju u prljavm poslovima koje neretko uključuje bavljenje politikom.\nJedno prethodno istraživanje (Jones & Paulhus, 2009) ukazuje na to da makijavelisti streme radu u nestrukturisanim organizacijama u kojima imaju prostor za improvizaciju i gde moraju da poštuju manje pravila i ograničenja, i gde postoje prilike za interakciju licem u licem, kako bi mogli da manipulišu drugima. To je u skladu sa idejom da je makijavelizam povezan sa niskom savesnošću; ljudi koji imaju izraženu tu crut ličnosti su obično organizovani, vole da poštuju pravila i preferiraju rad u visokostrukturisanim sredinama. Sa druge strane, makijavelisti bi mogli loše prolaziti u takvim sredinama, jer se njihova niska savesnost zapravo odlično slaže sa preferencijom fleksibilnosti i improvizacije.\nMože biti da makijavelisti uživaju da budu u političkim kampanjama, jer im to omogućava da budu fleksibilni i nudi im mogućnosti da improvizuju. Iz tih razloga, čini se da bi makijavelizam mogao imati posebno mesto u tamnoj trijadi i da bi mogao biti posebno važan za razumevanje prirode političke ambicije.\nAutor: Skot A. MekGril


Pobednički crtež nacrtala je Dijana Poposki, IV-1, OŠ ”Žarko Zrenjanin”, Kačarevo Grad Pančevo\nBicikl za Dijanu Poposki iz Kačareva Istaknut\nObjavljeno u septembar 30, 2015\nOna je kao nagradu dobila bicikl koji su donirali Biciklistički klub “Crvena Zvezda” iz Beograda i Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Republike Srbije. Nagrada joj je uručena 21. septembra u holu Gradske uprave Pančevo, gde su izloženi svi dečiji radovi pristigli na konkurs.\nNa ovom konkursu nagrađeni su i crteži Anđele Kocić, Bojane Todorović, Alekse Mudrića i Anđele Milošević.\nOva izložba crteža učenika od prvog do četvrtog razreda osnovnih škola, postavljena je 16. septembra, u Holu Gradske uprave, povodom Evropske nedelje mobilnosti, koja se obeležava od 16. do 22. septembra, koju Sekretarijat za zaštitu životne sredine Gradske uprave grada Pančeva već tradicionalno obeležava.\nCilj je jačanje svesti građana na temu mobilnosti i alternativnog kretanja, kako bi se smanjilo sve intenzivnije zagađenje gradova i naseljenih mesta izazvanog emisijom štetnih gasova usled izrazitog povećanja automobilskog saobraćaja.\nOvu inicijativu u Srbiji podržava Ministarstvo Građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Republike Srbije, a realizator ovogodišnjih planiranih programa je Biciklistički klub ”Crvena zvezda” iz Beograda, na čelu sa direktorom Petrom Rokvićem.\nZa autore najlepših crteža, ovogodišnji organizator aktivnosti Evropske nedelje mobilnosti BK ”Crvena zvezda”, obezbedio je vredne nagrade: bicikl (prva nagrada), kacige, torbice, zvonca...\nOvogodišnje aktivnosti povodom Evropske nedelje mobilnosti u našem gradu, zajednički su osmislili i realizovali Sekretarijat za zaštitu životne sredine Gradske uprave grada Pančeva, Turistička organizacija Pančevi i Kancelarija za mlade.\nGradska uprava Pančevo\nkonkurs biciklom do škole\nVelika ekološka akcija u Opovu, pridružite se!


Položaj žena na Kosovu – Žene još uvek žive u „muškom svetu“ – GracanicaOnline.Info\nПоложај жена на Косову – Жене још увек живе у „мушком свету“\n9. maja 2022. 6 min read\nPoložaj žena na Kosovu još uvek nije na zavidnom nivou, ali se poslednjih godina poboljšao. Ono što ovdašnjim ženama najviše nedostaje, jeste sigurna ekonomska perspektiva, jer se vrlo mali broj žena odlučuje na pokretanje sopstvenog biznisa. Prema rečima uspešnih poslovnih pripadnica žena iz Gračanice i Prištine, žene na Kosovu, ipak još uvek žive u „muškom svetu“.\nNajveći problem žena, ekonomska nesigurnost\nNa Međunarodni dan rada, premijer Kosova Aljbin Kurti je objavio na Fejsbuku da je njegova Vlada samo u ovoj godini u sklopu vladine mere podrške ženama uposlila 4.000 pripadnica lepšeg pola. Međutim, istraživanja mnogih nevladinih organizacija i udruženja koja se bave problemima i položajem žena, smatraju da to nije dovoljno i da, i institucije i kompletno društvo još uvek ne rade dovoljno kako se bi se njihov status poboljšao.\n„Najveći problem kod žena je nezaposlenost i briga gde mogu da zaposle svoju decu koja su završila škole i fakultete. Kad nemate ekonomsku sigurnost za sebe i zaposlenje za članove svoje porodice, ne možete ni da opstanete u toj sredini“, kaže za portal Gračanica onlajn Gordana Đorić, predsednica Udruženja poslovnih žena „Avenija“ iz Lapljeg Sela, koje se 22 godine bavi ekonomskim osnaživanjem žena.\nJedna od uspešnih žena u opštini Gračanica, direktorica folklornog ansambla „Venac“, Snežana Jovanović, smatra da se žene na Kosovu još uvek nisu izborile za svoje mesto u društvu.\n„Za to je krivo društvo, ali i same žene što lako odustaju od borbe za svoje mesto“, poručila je ona, ali i dodala da je u današnje vreme teško biti uspešna žena i da će još dugo u budućnosti biti tako.\nPrema podacima Zavoda za statistiku Kosova iz 2021. godine, procenat nezaposlenih žena je iznosio 33.1%, dok je nezaposlenost kod muškaraca bila 21,5%. Podaci u opštinama gde žive članovi srpske zajednice, po mišljenju Nevenke Rikalo iz Udruženja “Ruka ruci”, još više su zabrinjavajući, a nakon pandemije korona virusa i globalno loše ekonomske situacije, očekuje se da će u narednom periodu nezaposlenost žena biti još veća.\nVeći problemi žena u ruralnim sredinama\nDirektorica Srpskog kulturnog centra u Prištini Tijana Arsić tvrdi da u seoskim srednima nema mnogo mogućnosti za zaposlenje, te da su pojedine žene u ruralnim područjima vredne i kreativne i uspevaju da sebi “izmisle radno mesto”.\n„Imamo u našem komšiluku ženu koja pravi čarobne torte, drugu koja pravi nestvarno lepe medenjake, treću koja se bavi dekupažom i reciklira ono što joj je dostupno od materijala, stvarajući nešto novo i korisno. Znam takođe jednu „zmaj“ ženu koja je uspela da pokrene kompletnu video produkciju i napravi medijsku kuću“, priča Tijana Arsić za Gračanicu onlajn.\nI u ostalim ruralnim sredinama na Kosovu, gde većinu čini albanska zajednica, ekonomska perspektiva žena nije znatno bolja. Za razliku od sela, gradovi ženama pružaju mnogo veće mogućnosti.\nAktivistkinja za ljudska prava Nora Ahmetaj navodi za Gračanicu onlajn da je Priština u centru pažnje i medija i drugih posmatrača, te da zbog toga ženama pruža mogućnost i za bolje obrazovanje i zaposlenje, ali da se to ne dešava i u drugim delovima Kosova.\n„Iako zakon na Kosovu obavezuje sve javne institucije da obezbede jednaku zastupljenost polova (50 odsto), uključujući i one na rukovodećim pozicijama, politička zastupljenost žena i dalje zavisi od rodnih kvota, a žene još uvek nisu dovoljno uključene u procese donošenja odluka“, istakla je Ahmetaj.\nUspeh zavisi od okruženja, ali i sopstvenih ideja i hrabrosti\nIako postoji interesovanje kod žena, još uvek je mali broj preduzetnica zbog nepostojanja dovoljno podsticajnih fondova koji bi podržali žensko preduzetništvo, navodi Gordana Đorić.\n„Nepostojanje biroa, agencija, koje mogu svakodnevno da pruže stručnu pomoć koja je potrebna kad je pokretanje novog biznisa ili poboljšanje kvaliteta poslovanja kod postojećih biznisa u pitanju, veliki je problem. Naravno, i korupcija koja je na vrlo visokom nivou, nepostojanje dovoljne vladavine prava, politička nestabilnost, uzrokuje nesigurnost uloženih investicija i sigurnost tržišta“, dodaje predsednica Udruženja poslovnih žena „Avenija“.\nSnežana Jovanović smatra da nema tajne za uspeh žena i da je uspeh rezultat napornog rada.\n„Zakoni su omogućili aposolutno sva prava ženama, naročito „nekim“ obaveznim kvotama putem zakona i pravilnika. Međutim, ja i dalje mislim da živimo u „muškom svetu“ i pored toga što je sada 21. vek. Muški deo populacije na Kosovu se ponaša veoma često primitivno i još uvek ne želi da prihvati ženu kao sebi ravnu. Za to su krivi/zaslužni i muškarci, ali i žene koje ne žele da se bore za bolji život i da budu ravnopravne“, ističe Jovanović.\nNora Ahmetaj je mišljenja da kosovsko društvo ne vidi ženu u svim sektorima, na primer kao deo mirovnog pregovaračkog stola na globalnom nivou, te da to predstavlja veliki izazov.\n„Kada bi lideri zemalja, zajedno sa međunarodnom zajednicom, shvatili važnost žena i šta one mogu doneti za pregovarački sto, svaki mirovni pregovori bi išli glatko. Zbog toga je potrebno uključiti, kako muškarce, tako i mlade žene, ali je potrebna i solidarnost među ženama kako bi se njihov status poboljšao. Starije generacije lidera na Kosovu treba da naprave prostor za mlađu generaciju političara i političarki. Imamo neverovatne mlade žene, ali i muškarce u politici, koji veruju u rodnu ravnopravnosti i moramo im dati prostora“, zaključila je Ahmetaj.\nNasilje nad ženama sve više prisutno na Kosovu, žene u selima ugroženije\nUz upozorenje aktivista i aktivistkinja, da je zabeležen alarmantni porast porodičnog nasilja, zatražene su promene pravnih mera i smernica kako se ponašati u slučaju nasilja nad ženama i decom.\nŽenski inkluzivni centar u saradnji sa UN Women i Kosovskom policijom, a podržan od strane Ministarstva za rad i socijalnu zaštitu Kosova je multietničko prihvatilište koje prihvata žrtve porodičnog i rodno-zasnovanog nasilja iz sedam opština u kojima živi nevećinsko stanovništvo.\n„Mišljenje osoblja ovog centra je da bi broj prijava i zbrinjavanja žena koje se nalaze u situaciji porodičnog nasilja bio veći, ali da zbog nedovoljne informisanosti žena iz nevećinskih zajednica o proceduri prijema u prihvatilišta, mnoge žene odustaju da zatraže pomoć, objašnjava Nevenka Rikalo.\nI Gordana Đorić smatra da se mali broj slučajeva nasilja u porodici prijavljuje nadležnim službama, dok je broj neprijavljenih slučajeva mnogo veći, po njenim rečima, naročito u seoskim sredinama, gde je društveni položaj žene podređen položaju muškarca.\n„Nasilje nad ženama je prisutno u svim slojevima društva, ali je najčešće u situaciji kad je žena ekonomski zavisna od supruga. Iako postoji čvrsta zakonska osnova za zaštitu od nasilja u porodici, njegova primena je na vrlo niskom nivou. Kašnjenje u sudskim postupcima, neblagovremeno reagovanje nadležnih službi, nepostojanje više sigurnih kuća, kao i dugoročnog smeštaja u srpskim sredinama, nepostojanje ekonomskog programa za žrtve nasilja, dosta obeshrabruje žrtve da prijave nasilje“, priča Đorić, naglašavajući da je neophodna bolja saradnja između institucija, civilnog društva i društva u celini.\nNora Ahmetaj dodaje da se nakon 23 godine položaj žena poboljšao, ali i naglasila da i dalje postoje slučajevi porodičnog nasilja i ubistva žena.\nŽene u kosovskoj politici\nOpština Gračanica po prvi put na poslednjim lokalnim izborima održanim prošle godine, ima predsednicu opštine, Ljiljanu Šubarić, dok je na čelu opštine Ranilug Katarina Ristić Ilić. U ostalim opštinama na Kosovu, gradonačelnici su muškarci, mada je na poslednjim izborima bilo i kandidatkinja za čelna mesta u lokalnim samoupravama. U svim opštinama, odbornice su zastupljene 30% od ukupnog broja odbornika.\nU aktuelnoj vladi Kosova, pet žena je u ministarskim foteljama, poslanice čine više od 30% skupštinskog saziva, a drugi put, na čelu Kosova je žena, posle Atifete Jahjage, sada je to Vjosa Osmani Sadriu.\nPokušali smo da saznamo kako se prava žena poštuju u opštini Priština, međutim do objavljivanja ovog teksta, nismo dobili odgovor.\nTags: Ekonomska nesigurnost Muški svet Nasilje nad ženama Položaj žena\nPrevious Izazovi u stvaranju prve romske mini-biblioteke na Kosovu\nNext Zagađenost reke Gračanke, dugogodišnji problem meštana opštine Gračanica


Zanimljivosti dana : Rekorder, poseduje 11.000 video igrica\nRekorder, poseduje 11.000 video igrica\nObjavljeno 25 decembar 2013 | Autor Zanimljivosti dana\nMajkl Tomason iz SAD ove godine je upisan u Ginisovu knjigu svetskih rekorda Majkl Tomason (30) ima najveću kolkeciju video igara na svetu....\nRavno 11.000 video igrica koje sakuplja od detinjstva !Prvu je dobio za Božić "Kozmik avendžer" (Cosmic Avenger). Tada je morao da čeka celu godinu da dobije konzolu na kojoj može da je igra, pošto je zbog velike potražnje bila rasprodata.\nNjegova kolekcija predstavljena je na dve strane u tek objavljenoj publikaciji „Ginisovi svetski rekordi 2014, izdanje za igrače igara“.\n"Imam igre na kertridžima, laserskim diskovima, na VHS, na kasetama" izjavio je,Tomason.\nNjegova kolekcija napunila je ceo suteren njegove kuće u Bafalu.On ima i uređaje za igre, ne samo razne verzije „Iksboksa“ (Xbox) i „Plejstejšna“ (PlayStation) nego i manje poznate sisteme, kao što je „Kasio lupi“ (Casio Loopy), proizveden u Japanu 1995. i „Pipin“, sistem koji je „Epl“ izdao iste godine i koji se pokazao veoma lošim.\nTomason je počeo da sakuplja igre skoro odmah pošto je dobio prvu, ali je dva puta morao da proda kolekciju – najpre 1989. da bi kupio „Sega Dženezis“ (Sega Genesis) i zatim 1998. da bi platio svoju svadbu.Od tada je sistematski ponovo počeo da gradi kolekciju, uz strogo ograničen budžet od 3.000 dolara godišnje. On procenjuje da je vrednost njegove kolekcije 700.000 do 800.000 dolara.\nU Ginisovoj knjizi rekorda navodi se da Tomason ima 10.607 igara, ali on kaže da ih je više od 11.000 pošto je prošlo godinu dana od kada je Ginis zvanično prebrojao njegovu zbirku.Prethodni kolekcionar - rekorder, Ričard Lece je 2010. godine imao 8.616 igara.\nNeverovatno:nacrta portret za 90 sekundi\nŽiri koji predsedava takmičenjem pod nazivom "Anderson's Viewers Got Talent" ostao je…\n"Oombrella" pametni kišobran koji predviđa kišu!\nKoliko vam se puta desilo da krenete vani i na kraju pokisnete jer ste zaboravili…


Radio televizija Srbije raspolaže pravom da prenosi samo mečeve Lige šampiona koji se igraju sredom. Kako je klub sa "Marakane" duel sa Napolijem (0:0) igrao u utorak, mnogi su bili uskraćeni za užitak praćenja utakmice prvog kola najelitnijeg takmičenja, koja se igrala na stadionu "Rajko Mitić".\nKvota da će Zvezda u Grupi C osvojiti ukupno više od 2,5 boda iznosi 2,65.\nPogledajte sve kvote kladionice MOZZART za specijal „Zvezda u Ligi šampiona“.\nSusret Zvezde i italijanskog kluba prenosila je Arenasport, kablovska televizija, koja nije dostupna svima. Ovoga puta to neće biti slučaj sa utakmicom crveno-belih, prenosiće je medijski javni servis Srbije. U isto vreme, sada već tradicionalno, sve ostale mečeve Lige šampiona možete gledati upravo na Arenisport.\nMOĆ MODERNOG FUDBALA Šta se promenilo u PSŽ-u za godinu i po od poslednje posete Blicsporta "Parku prinčeva"?\nMeč između PSŽ-a i Crvene zvezde igra se ove srede od 18.55 pa će svi oni, zainteresovani za ovaj susret, imati priliku da ga prate na RTS-u.\nDva poklona u subotu u "Blicu"


MASLENICA – Hrvatska slavi zločine nad Srbima\nMASLENICA – Hrvatska slavi zločine nad Srbima\nU crkvi Svetog Marka u Beogradu danas je služen parastos za postradale Srbe u Ravnim Kotarima u Hrvatskoj koji su ubijeni u akciji hrvatskih snaga „Maslenica“ u januaru 1993. godine. U toj operaciji poginulo je 348 srpskih vojnika i civila, među kojima 35 žena i troje dece uzrasta do 12 godina.\nParastos su služili sveštenici crkve Svetog Marka, a prisustvovali su predstavnici izbegličkih udruženja, Dokumentaciono-informativnog centra „Veritas“ iz Beograda i rođaci stradalih.\nDirektor „Veritasa“ Savo Štrbac rekao je da je krajem 1996. godine Tužilaštvo u Srbiji sprovelo istragu o zločinu u Maslenici i sve prikupljene dokaze poslalo u Hrvatsku, ali da još niko nije odgovarao za zločine.\n„To je čista opstrukcija Hrvatske. Prije sedam godina je dobila dokaze, a još se ništa nije uradilo“, istakao je Štrbac, koji je prisustvovao parastosu.\nPredsednik Udruženja žrtava stradalih u „Oluji“ Čedomir Marić rekao je da se na današnji dan već 18 godina odaje pomen u Beogradu postradalim u Maslenici, te da je to dan sećanja i dan pamćenja na žrtve.\n„Nažalost, Hrvatska slavi svih pet datuma stradanja Srba – `Miljevački plato` 1992. godine, `Maslenicu` i `Medački džep` 1993. i `Oluju` i `Bljesak` 1995. godine, što dokazuje da se nisu birali ciljevi zločina“, rekao je Marić, napominjući da 21 godinu posle nije bilo precesuiranja odgovornih za zločine.\nOn je rekao da su u Hrvatskoj pod parolom „Bili smo dužni da oslobodimo okupirano područje“ činjeni zločini, ističući da je to „besmisleno, jer bi onda značilo da su Srbi okupirali svoje kuće“.\nPredsednik Koalicije udruženja izbeglica Miodrag Linta istakao je da u Hrvatskoj ne postoji volja da se kazne nalagodavci i izvršioci zločina nad Srbima.\nOn je naveo da Koalicija traži da Ministarstvo pravosuđa Srbije i Komisija za ratne zločine pokrenu odlučnije ta pitanja u razgovoru sa Zagrebom, naglašavajući da bez kažnjavanja odgovornih za ratne zločine ne može biti potpune normalizacije odnosa između dve države.\nParastos je organizovalo Udruženje porodica nestalih i poginulih lica „Suza“ iz Beograda. Posle parastosa položen je venac na spomen-ploču srpskim žrtava stradalim u ratovima na prostoru bivše Jugoslavije od 1991. do 2000. godine u Tašmajdanskom parku.\nOperacija hrvatske vojske „Maslenica 93“ izvedena je 22. januara 1993. godine na području Ravnih Kotara i Velebita, koje je bilo pod zaštitom UN. Akcijom hrvatske vojske sa područja Ravnih Kotara proterano je više od 10.000 Srba, tako da je to područje etnički očišćeno od Srba.


Završena Revija srpskog filma | Palelive.com\nPočetna Novosti Kultura Završena Revija srpskog filma\nU Kulturnom centru Pale večeras je završena Revija srpskog dokumentarnog filma tokom koje je prikazano 20 srpskih i jugoslovenskih dokumentarnih filmova.\nDirektor Kinoteke Republike Srpske /RS/ Milovan Pandurević istakao je da je završena osma revija po redu i da u februaru naredne godine planiraju da održe još jednu.\nPandurević je podsjetio da su tokom protekla tri dana prikazani filmovi koji se svrstavaju u sam vrh srpske i jugoslovenske filmske dokumentaristike i koji su različiti po svojoj tematici, žanru i estetici.\nOn je naveo da su ispod ovih 20 filmova potpisani mnogi najpoznatiji srpski reditelji, kao što su Milenko Štrbac “U srcu Kosmeta”, Puriša Đorđević “Devojka sa naslovne strane” i Aleksandar Aranđelović “Na kavi u Maglaju”.\nOn je naglasio da ni jednu reviju ne bi mogli uraditi da nije Jugoslovenske kinoteke, koja im je na ovoj reviji poklonila kopiju filma Emira Kusturice “Život je čudo”.\nPandurević je istakao da je do sada na revijama prikazano oko 160 dokumentarnih filmova srpske kinematografije.\nGost Revije srpskog dokumentarnog filma bio je upravnik Arhiva Jugoslovenske kinoteke Aleksandar Saša Erdeljanović.\nRevija srpskog dokumentarnog filma, organizovana je u saradnji Kinoteke RS i Jugoslovenske kinoteke iz Beograda, a pokrovitelj je Ministarstvo prosvjete i kulture RS.\nPrethodni članakUsvojen budžet za 2011. godinu od 8,5 miliona KM\nNaredni članakOdržana obuka o upravljanju projektnim ciklusom


Postovi obeleženi sa ‘Izložbe’\nUniverzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet > Najnovije > Vesti > Izložbe\nBy Arhitektonski fakultet on 01/06/2018\n/ 04-10.06.2018, Banja Luka / Otvaranjem izložbi i predavanjem u ponedeljak, 04. juna 2018. godine u organizaciji Istraživačkog centra za prostor pod nazivom HERIT.CITY - Grad i nasleđe počinju četvrti “Dani arhitekture” u Banjaluci...\n/ Rok za prijavu: 22. april 2018. / Od 1981. godine, svakog leta pet stotina studenata arhitekture susreće se kako bi zajedno razgovaralo i vršilo eksperimente o arhitekturi. Ovi sastanci su organizovani od strane EASA-e. EASA (European Architecture Students' Assembly) je nezavisna mreža osnovana od strane studenata, stvorena da obezbedi platformu za kulturnu i edukativnu razmenu znanja povezujući studente arhitekture i mlade profesionalce iz svih evropskih zemalja, a poslednjih godina i iz celog sveta...\n/ Rok za prijavu: 04.04.2018. / Društvo arhitekata Beograda i Kulturni centar Beograda pozivaju studente završnih godina i master studija Filozofskog i Arhitektonskog fakulteta da učestvuju u realizaciji programskih aktivnosti trinaeste Beogradske Internacionalne Nedelje Arhitekture. „BINA 13 - OD COMMUNIS DO KOMUNIKACIJA“ će se održati u periodu od 10. do 31. maja 2018. godine. Tema ovogodišnjeg festivala je posvećena komunikacijama u arhitekturi, komuniciranju arhitekturom i širenju ideja o relacijama i prostorima grada...


Beograd Arhiva - Far\nPočetnaPosts Tagged "Beograd"\nNezavisno udruženje novinara Srbije predstavilo je godišnji izveštaj „Indikatori za nivo slobode medija i bezbednost novinara 2021”. Posle predstavljanja rezultata istraživanja, održana je i projekcija dokumentarnog filma “[email protected] This Job”. Na događaju su govorili šef za komunikacije u Delegaciji Evropske unije u Beogradu Paul – Henri\nZavršnom radionicom, na kojoj su predavanja imali mentor Pavle Zlatić, stručnjakinja za digitalno novinarstvo Lamija Alečković, fotograf Marko Risović i glavni i odgovorni urednik Danasa Dragoljub Draža Petrović, završena je sedma Škola digitalnog novinarstva u organizaciji Slavko Ćuruvija fondacije. Proteklog vikenda sedma generacija, koju čine\nPravoslavni vernici proslavljaju Vaznesenje Gospodnje, jedan od 12 najvećih hrišćanskih praznika, u narodu poznatiji kao Spasovdan. Praznuje se uvek u četvrtak, 40 dana nakon Vaskrsa, a 10 dana pre Duhova. Prema hrišćanskom verovanju, posle smrti i Vaskrsenja, Isus Hristos se 40 dana sastaje sa svojim učenicima\nHapšenja u Nišu, Dimitrovgradu i Beogradu zbog krijumčarenja ljudi\nPo nalogu Tužilaštva za organizovani kriminal, pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Uprave kriminalističke policije, Službe za borbu protiv organizovanog kriminala i Policijske uprave u Zaječaru, na području Niša, Dimitrovgrada i Beograda uhapsili su šest osoba, pripadnika organizovane kriminalne grupe. U saopštenju MUP-a se navodi da su oni\nTuristički potencijali, prirodno i kulturno nasleđe opštine Dimitrovgrad na Beogradskom Manifestu\nAtraktivna Sava promenada u Beogradu bila je proteklog vikenda u znaku Beogradskog Manifesta – festivala manifestacija, destinacija i degustacija, na kojem je svoje potencijale predstavila i opština Dimitrovgrad. “Sa izlagačima iz regiona jugoistočne Srbije Turistička organizacija Caribrod prezentovala je turističke potencijale, prirodno i kulturno nasleđe i\nU Beogradu se od 27. do 29. maja na atraktivnoj Sava promenadi održava veliki festival manifestacija, destinacija i degustacija pod nazivom Beogradski Manifest, a na osmom izdanju jedinstvenog interaktivnog sajma turizma na otvorenom učestvuje i Turistička organizacija Caribrod. Zajedno sa izlagačima iz regiona jugoistočne Srbije u\nVIDEO: Arhitektonski fakultet i opstanak preostalih seoskih domova i škola\nArhitektonski fakultet Univerziteta u Beogradu će deo svog nastavnog programa sprovesti i na području dimitrovgradskog dela Stare planine. Nakon angažovanja u selima Dojkinci i Pakleštica, studenti, volonteri i nastavno osoblje ovog fakulteta su sebi dali za zadatak da u 2022. godini pomognu očuvanje preostalih seoskih\nSrbija 15. februara obeležava Dan državnosti u znak sećenja na Sretenje 1804. godine kada je podignut Prvi srpski ustanak i Sretenje 1835. godine kada je donet njen prvi moderni ustav. Kako govore istorijske činjenice, na Sretenje 1804. godine u Orašcu je doneta odluka o podizanju ustanka


Inicijativa za smanjenje parafiskalnih naknada – LINK Mostar\nU periodu 20.-24.10.2017. godine održani su sastanci sa načelnicima općine Jablanica, Prozor – Rama, Bihać i Bosanska Krupa, s ciljem predstavljanja inicijative LEDnet mreže za smanjenje ili ukidanje parafiskalnih naknada.\nPredstavnici Udruženja LiNK, su ispred LEDnet mreže, ukazali na važnost ovih inicijativa te predstavili dosadašnje pozitivne rezultate, gdje je na osnovu inicijativa LEDnet mreže povećan broj MSP koji su imali neposrednu korist od smanjenja parafiskalnih naknada na općinskom nivou. U skladu s tim, povećan je broj privrednika, njihovih asocijacija i ukupne javnosti (i medija) koji su uključeni u proces zagovaranja i koji se interesuju za parafiskalne naknade.\nNačelnici općina su iskazali podršku aktivnostima i radu Udruženja te spremnost za saradnju na ovom polju. Zajedničkom analizom na području parafiskalnih naknada ovih općina, dogovoreni su pravci djelovanja te koraci za naredni period, s ciljem rasterećenja privrede i poboljšanja poslovnog okruženja na području ovih općina.\nInicijativa je pokrenuta u 10 općina BiH i provodi u sklopu projekta: “Boljim poslovnim okruženjem do više radnih mjesta”, finansiranog od Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID), a u okviru PROGRAMA ODRŽIVOSTI CIVILNOG DRUŠTVA U BiH (CSSP program).


Pomoć Fondacije Ana i Vlade Divac najugroženijim Nišlijama u borbi sa kovidom 19 | MediaPress\nU organizaciji Fondacije Ana i Vlade Divac i lokalnih partnera sprovedena je distribucija paketa pomoći za najugroženije stanovnike Niša. Građani Srbije iz osetljivih kategorija posebno su pogođeni krizom izazvanom koronavirusom i potrebna im je dodatna briga i podrška.\nU Nišu će biti podeljeno ukupno 1452 paketa najugroženijim stanovnicima – porodicama učenika škole sa domom učenika „Bubanj“, SoS dečjem selu Niš, korisnicima Verskog dobrotvornog starateljstva, Udruženja distrofičara Niš, osobama sa invaliditetom, samohranim roditeljima, porodicama bez primanja, deci bez roditeljskog staranja.\n„Zahvaljujem se Fondaciji što u okviru ovog projekta nije zaboravila na učenike naše škole, čijim porodicama je namenjen deo paketa. Nadamo se daljoj saradnji sa fondacijom. Naša škola je specijalizovana za rad sa decom sa smetnjama u razvoju. Pozivam sve koji do sada nisu posetili našu školu, da došu i vide kako i u kojim uslovima radimo, s obzirom da je ovo jednistvena ustanova ovakvog tipa u Jugoistočnoj Srbiji“, izjavila je prilikom podele paketa Emilija Ranđelović, psiholog u školi sa domom učenika „Bubanj“.\nTag:distribucija paketa pomoći za najugroženije stanovnike NišaFondacija Ana i Vlade DivacnispomocPomoć najugroženijim sugrađanima u borbi sa Kovidom 19Projekat\nNiški i beogradski bendovi sviraju 17. avgusta u Dvorištu Univerziteta u\nČetvrti po redu Festival filantropije, koji promoviše kulturu davanja i z\nTiodorović: Epidemiloška situacija u Nišu mirna


Poziv umetnicima iz Srbije za projekat Some Call Us Balkans - oradio.rs\nProjekat međunarodne saradnje Some Call Us Balkans (SCUB) je transdisciplinarni program i umetničko istraživanje, posvećeno procesima promišljanja i prezentacije mitova i zabluda oko pojmova ‘’Balkan’’ i ‘’Druga Evropa’’. Program sprovodi međunarodni kolektiv kustosa i partnera iz osam evropski zemalja, u kome Srbiju predstavlja organizacija Tačka komunikacije iz Beograda. SCUB pruža jedinstvenu platformu za umetnike i priliku za učešće u procesima kolektivnog stvaranja i učenja na različitim lokacijama šire regije Balkana.\nJavni poziv otvoren je do 15. januara 2022. godine, a odabrani umetnici imaće priliku da u maju budu deo rezidencijalnog programa u Banja Luci u Bosni i Hercegovini. Jednomesečni boravak u DKC Incel Kulturnom Centru je jedinstvena prilika za rad sa kustosima, stvaranje samostalnih i kolektivnih umetničkih radova, upoznavanje lokalne zajednice i saradnju sa pojedincima i organizacijama iz cele Evrope. Radovi će potom biti predstavljeni u javnom prostoru Mobile Foruma koji je i polazište za veliko umetničko putovanje svih učesnika tokom septembra i oktobra 2022.\nOvo neobično putovanje završava se na Bienalu Zapadnog Balkana (BOWB), u Grčkoj, nakon čega će umetnici retrospektivno raditi na stvaranju individualnog rada koji će predstaviti na finalnoj izložbi projekta u Prištini, u društvenom centru Termokiss.\nTačka komunikacije poziva sve zainteresovane umetnice i umetnike iz Srbije da se prijave za učešće popunjavanjem online formulara. Sve informacije o javnom pozivu možete pronaći ovde.


M. V. - Vesti 1 komentar\nSelma: Patim za bivšim dečkom\nSelma Bajrami (30) važi za jednu od najzgodnijih i najpopularnijih bosanskih pevačica. I dok joj na poslovnom planu cvetaju ruže, privatno je, kako priznaje, nesrećno zaljubljena.\nHolivudska glumica Lindzi Lohan i DJ Samanta Ronson ponovo su zajedno. Njih dve su bile u vezi više od godinu dana, ali se od aprila prošle godine više nisu viđale. Ponovo su se zbližile nakon...\nMarijana: Nema pomirenja sa Lotarom\nSamo nekoliko dana nakon što je najavio razvod od supruge Kristine Lilijan, bivši nemački fudbaler i trener Lotar Mateus (49) najavio je da će doputovati u Beograd na utakmicu Partizana i finskog...\nMateus se vraća Marijani!?\nProslavljeni nemački fudbaler Lotar Mateus, koji je doživeo da mu žena Lilijana nabije rogove pred celim svetom, pokajnički se javio svojoj bivšoj ženi Marijani i tražio da se pomiri sa njom,...


Kreditori bi trebalo da prihvate većinu predloga Atine\nNovi grčki ministar finansija Euklidis Cakalatos izrazio je danas uverenje da će kreditori prihvatiti “većinu predloga o grčkom dugu” iz predloga Atine, navodeći moguću razmenu grčkih obveznica s Evropskom centralnom bankom (ECB).\nUkoliko kreditori prihvate razmenu grčkih obveznica u iznosu od 27 milijardi evra, “lakše ćemo moći da ispunimo rokove za otplatu duga”, rekao je Cakalatos u grčkom parlamentu koji razmatra ponudu koji su Grci predstavili kreditorima za nastavak finansijske pomoći toj zemlji.\nRazmena obveznica je bio zahtev bivšeg ministra finansija Janisa Varufakisa.\nGrčka treba da otplati više od šest milijardi evra ECB-u u julu i avgustu.\nU tekstu grčkog predloga reformi, izmedju ostalog se navodi da Grčka treba da reši problem državnog duga, koji iznosi 320 milijardi evra, odnosno 180 odsto bruto domaćeg proizvoda.\nU dokumentu od 13 strana koji ministri finansija zemalja zone evra treba da razmotre u subotu, grčka vlada se obavezuje da će sprovesti veliki deo mera koje su predložili međunarodni kreditori 26. juna, mada su ih potom Grci odbacili na referendumu.


KG grad: Šesnaesta protestna šetnja u Kragujevcu\nŠesnaesta protestna šetnja u Kragujevcu\nRT Kragujevac pre 9 sati\nU Kragujevcu je održana 16. po redu protestna šetnja pod nazivom „Jedan od pet miliona“. Nakon tradicionalnog okupljanja ispred Robne kuće „Beograd“, usledila je šetnja centralnim gradskim ulicama do Đačkog trga i Prve kragujevačke gimnazije. Predstavnici Organizacionog odbora odlučili su da sa... »\nGrađani nezadovoljni aktuelnom vlašću održali su 16. protest "Jedan od pet miliona" u Kragujevcu šetnjom centralnim gradskim ulicama, na kome je ocenjeno da predstoji duga borba protiv nepravde u društvu.\nPosle okupljanja kod Robne kuće "Beograd" u 18 časova demonstranti su se uputili ulicom Nikole Pašića i Aleksandra Prvog Karađorđevića do Đačkog trga, kod Prve gimnazije. Članica odbora protesta Stanislava Staša Pavlović je rekla... »


STEVANOVIĆ: INSTITUCIJE RELATIVIZUJU NASILJE U PORODICI - Magločistač\nPočetna U fokusu STEVANOVIĆ: INSTITUCIJE RELATIVIZUJU NASILJE U PORODICI\nSTEVANOVIĆ: INSTITUCIJE RELATIVIZUJU NASILJE U PORODICI\nPostavio/la: MagločistačObjavljeno: 31.08.2016 Kategorija: U fokusuNema komentara\nZamenica zaštitnika građana Gordana Stevanović izjavila je danas da je zaštitnik građana uputio 59 preporuka nadležnim organima pošto je u 45 slučajeva nasilja u porodici i partnerskim odnosima utvrdio niz sistemskih propusta.\nGordana Stevanović je agenciji Beta kazala da je najviše preporuka upućeno Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja – 32, a potom Ministarstvu unutrašnjih poslova – 22, Ministarstvu zdravlja tri i Pokrajinskom sekretarijatu za socijalnu politiku, demografiju i ravnopravnost polova dve preporuke.\nOna je ocenila da je prvi i najveći institucionalni problem s nasiljem u porodici to što nadležni organi i službe u konkretnim slučajevima ne primenjuju postojeće propise zakonito i efikasno, kao i što za to nema odgovornosti.\n“U našem društvu nismo stigli do odgovornosti – da vidimo ako je neko napravio propust u radu, zašto ga je napravio, da li mu sistem nije dao adekvatnu podršku da bi mogao da postupa ili mu je dao podršku, a on nije imao dovoljno stručnih kompetencija da uradi taj zadatak”, rekla je Gordana Stevanović.\nPrema njenim rečima, sistemski propusti zahtevaju adekvatno reagovanje nadležnih ministarstava kako se ne bi ponavljali u budućnosti.\nGordana Stevanović ocenila je da je problemi i to što policija, centri za socijalni rad, zdravstvene ustanove i kada imaju saznanje o nasilju ne razmenjuju informacije, a često i relativizuju nasilje tako što ga podvode pod “porodične probleme, čarke, konflikte, ne pridaju mu značaj koji bi trebalo”.\nDodatni problemi je i to što se nadležne službe ne bave genezom nasilja, a decu koja prisustvuju nasilju ne prepoznaju kao žrtve nasilja i ne preduzimaju adekvatne mere kako bi ih zaštitili, ocenila je Stevanović.\n“Ako, recimo centar za socijalni rad ima saznanja o nasilju, on ne obavesti policiju i druge nadležne organe… Nasilje se ne dogodi samo jednom, u velikom broju slučajeva postoji dugotrajno nasilje, ali kada nadležni daju svoje izveštaje oni na to ne ukazuju u njima”, navela je ona.\nGordana Stevanović je podsetila da zaštitnik građana od 2011. godine ukazuje na neophodnost izmene Krivičnog zakonika i uvođenje novih krivičnih dela, kao što su – proganjanje i seksualno uznemiravanje, ali i novih mera bezbednosti – udaljavanje iz porodičnog domaćinstva ili obavezni psihosocijalni tretman nasilnika.


Ministar Dačić primio u kurtoaznu posetu novoimenovanog ambasadora Japana Djunićija Marujamu\nMinistarstvo spoljnih poslova Arhiva saopštenja Arhiva saopštenja iz 2017. godine\nIntervjui Ivana Mrkića\nArhiva saopštenja iz 2017. godine\nArhiva saopštenja iz 2016. godine\nArhiva saopštenja iz 2015. godine\nArhiva saopštenja iz 2014. godine\nArhiva saopštenja iz 2013. godine\nArhiva saopštenja iz 2012. godine\nArhiva saopštenja iz 2011. godine\nArhiva saopštenja iz 2010. godine\nArhiva saopštenja iz 2009. godine\nGovori Ivana Mrkića\nčetvrtak, 28. decembar 2017.\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić primio je danas u kurtoaznu posetu ambasadora Japana Djunićija Marujamu koji je nedavno predao akreditivna pisma predsedniku Republike Srbije Aleksandru Vučiću.\nMinistar Dačić je poželeo dobrodošlicu i uspešan mandat novom ambasadoru Japana. Izrazio je zadovoljstvo povodom veoma dobrih bilateralnih odnosa i uzlaznog trenda u saradnji dve zemlje i istakao uverenje da će novoimenovani ambasador Japana Djunići Marujama nastaviti sa intenzivnim aktivnostima u cilju daljeg svestranog unapređenja saradnje dve zemlje u čemu je Ministarstvo spoljnih poslova Republike Srbije spremno da mu pruži svu pomoć i podršku.\nU razgovoru je ocenjeno da su odnosi između dve zemlje u stalnom usponu, sadržajni i višeslojni na bilateralnom i multilateralnom planu.\nPotvrđena je spremnost za dalje jačanje međusobnog dijaloga i izraženo je posebno zadovoljstvo povodom predstojeće posete Republici Srbiji premijera Japana Šinzo Abea, uz obostrano uverenje da će ona značajno doprineti unapređenju ukupne saradnje dve zemlje.\nIstaknut je interes Srbije i Japana za dalje povezivanje privreda dve zemlje uz jačanje ekonomske, kao i drugih oblika saradnje sa posebnim naglaskom na povećanje japanskih investicija u Srbiji, kao i zajednički nastup na trećim tržištima.\nMinistar Dačić je ponovio zahvalnost na visokom stepenu solidarnosti koju je narod Japana pokazao prema Srbiji kroz donacije i bespovratnu pomoć. Ocenio je da su podrška i solidarnost uzajamni i da predstavljaju trajnu vrednost u daljem razvoju prijateljskih odnosa Srbije i Japana.\nKljučne reči: Japan Ivica Dačić Ministar spoljnih poslova


Studenti do kraja mjeseca u Turskoj\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Studenti do kraja mjeseca u Turskoj\nNovi Pazar – Pomoćnik gradonačelnika Novog Pazara zadužen za međunarodnu saradnju Faruk Suljević rekao je danas da će 27 studenata, koji će besplatno studirati u Turskoj, odputovati do kraja mjeseca u ovu zemlju.\nOve godine se prijavilo više od 150 mladih zainteresovanih za studiranje u ovoj zemlji, pre svega zbog toga što je studentima obezbeđeno besplatno školovanje, dom i hrana, a mjesečno dobijaju i džeparac od po oko 100 evra.\n„Ministarstvo obrazovanja Turske prvo prima strane studente koji su već započeli studiranje i prvo njih smeštaju u domove i upisuje na fakultete. Kurs turskog jezika, tomer, počinje krajem oktobra, tako da smo ove godine odlučili da djecu ne šaljemo mnogo prije početka kursa, jer nema potrebe ranije da idu“, rekao je Suljević.\nOn je dodao da će iz ambasade tokom sljedeće nedelje pozivati studente za vizu.


Sportske.net - Dudaš u službi "dečijeg osmeha"\nSrpski višebojac Mihail Dudaš zadovoljan je kako se odvija njegova "misija" u Savezu za školski sport i olimpijsko vaspitanje i ističe da mu je primarni cilj izmamljivanje osmeha na lica mališana u čijoj se službi nalazi.\nNajbolji srpski višebojac Mihail Dudaš nalazi se na mestu predsednika Saveza za školski sport i olimpijsko vaspitanje AP Vojvodine.\nDudaš je na tu poziciju izabran u oktobru prošle godine i on je objasnio šta to za njega predstavlja.\n"Veoma mi je drago što sam izabran za predsednika saveza koji se direktno bavi sportom u školama. Iako sam još uvek fokusiran na svoju sportsku karijeru, ovako nešto mi prija da radim jer u sportu za mlade imam dosta znanja i iskustva. A to što sam mlad je samo podsticaj da se što bolje obučim za ovako nešto" rekao je Dudaš.\nAktivnosti Saveza za školski sport mogu se pratiti putem Fejsbuka na adresi www.facebook.com/sssvojvodine ili preko Tvitera na @sssvojvodine. 23-godišnji Dudaš je objasnio šta su bili planovi kada je došao na tu poziciju i šta se u međuvremenu od toga ispunilo.\n"Osnovna ideja je da deci u školi pokažemo koliko je u stvari sport bitna stvar i da od sporta svaki učenik može da ima nešto korisno. Radi se na strategiji koja će škole, profesore i decu pokrenutu da se još više angažuju oko školskih takmičenja i aktivnosti koje ćemo mi sprovoditi u narednom periodu. Od prvobitnih planova je ispunjena neka manja reforma Saveza, ali je u suštini sve ostalo isto" rekao je Dudaš.\nMladi sportista tvrdi kako se ne obazire na neizbežne probleme koje postoje u obavljanju te funkcije.\n"Kao i u mom sportu, poteškoće uvek postoje, ali ja uvek nastojim da ne razmišljam o njima. U uslovima u kojima smo, nalazimo svaki mogući način da sprovedemo ispravnu ideju. Tako i ovaj Savez funkcioniše. Saradnja sa koordinatorima okruga je fenomenalna, a saradnja sa generalnim sekretarom Saveza Jasnom Đukić je još bolja. Drago mi je da pored sebe imam tako dobrog saradnika" smatra Dudaš.\nDržavni rekorder u sedmoboju i desetoboju će biti u prilici i da prvi put bude organizator jednog sportskog takmičenja.\n"Sledeći korak je organizacija atletskog takmičenja za decu od prvog do šestog razreda osnovne škole na pokrajinskom nivou. Radi se o takmičenju na tri nivoa, školskom, okružnom i pokrajinskom. Kvalifikacije će se održati u gradovima okruga (Pančevo, Zrenjanin, Sremska Mitrovica, Senta, Subotica, Novi Sad i Sombor), a finale će biti u Novom Sadu 11. juna. Pozivam sve da nam se pridruže na ovom takmičenju i da podrže mališane u njihovom sportskom nadmetanju" rekao je.\nDudaš je i objasnio na koji način bi trebalo da se pristupi školskom sportu i kako bi deca trebalo da se motivišu za bavljenje istim.\n"Moje mišljenje je da se deca u Srbiji i više nego dovoljno bave sportom, ali isto tako mislim da ne postoji sistem koji ih motiviše da se više opredeljuju za školski sport. Sva deca odlaze u klubove, već u ranim godinama i onda neka prolaze dalje, a neka nestaju. Školski sport je baš zato tu, da podrži decu u njihovoj želji za bavljenjem sportom. Najbolji način da se deca privuku u školski sport je motivacija koju ćemo im mi pružiti. Radićemo na tome da uvek imaju na umu da i pored medalje, diplome i postolja, ona imaju još neku korist od svakodnevnih treninga, rada i posvećenosti" objasnio je Dudaš.\n23-godišnji sportista je bio skroman po pitanju toga šta bi smatrao uspešnim vođenjem Saveza.\n"Najveći uspeh koji smatram da mogu da postignem je osmeh dece na sportskim manifestacijama" zaključio je Dudaš.


DVE VAŽNE ODLUKE USTAVNOG SUDA SRBIJE O NEUSTAVNOSTI POJEDINIH ODREDBI ZAKONA O NADLEZNOSTIMA APV I USVAJANJU ŽALBI VIŠE OD 120 NEIZABRANIH SUDIJA, IZAZIVAJU BURNA REAGOVANJA\nHronologija rada na tim predmetima koji spadaju, kako je ukazano, među najvažnije u istoriji Ustavnog suda, pokazuje da postupak nije trajao neuobičajeno dugo i da su predmeti rešavani prema prioritetu, izjavljuju u Ustavnom sudu.\nU Sudu podsećaju da je Predlog za ocenu ustavnosti više odredaba Zakona o utvrđivanju nadležnosti AP Vojvodine podnet 24. decembra 2009.godine, a da je Ustavni sud 18. februara 2010. predlog dostavio Narodnoj skupštini na odgovor koji je stigao posle više od godinu dana - 20. januara 2011. godine.\nPovodom ovog predmeta, Ustavni sud je od jula do kraja oktobra 2011. održao tri pripremne sednice i utvrdio sporna ustvnopravna pitanja koja su prezentovana na javnoj raspravi.\nU dve javne rasprave, 23. novembra 2011. i 1. februara ove godine, pored predstavnika podnosilaca predloga i donosioca osporenog zakona, učestvovalo je sedam istaknutih naučnih i javnih radnika, dok se osam nije odazvalo pozivu Ustavnog suda.\nPotom je sudija izvestilac analizirao sve iznete argumente i druge činjenice od važnosti za izradu referata, a s obzirom na važnost i složenost spornih ustavnopravnih pitanja, predsednik Suda je za ovaj predmet odredio i dvoje sudija - koizvestioca, koji su s posebnom pažnjom, prvo pojedinačno, a potom i zajednički, cenili osnovanost predloga za ocenu ustavnosti osporenih odredbi zakona.\nNakon usaglašavanja stavova po svim spornim pitanjima, koizvestioci su sačinili zajednički predlog odluke i 15. juna dostavili predsedniku Suda koji ga je uputio svim sudijama Ustavnog suda i ostavio rok od 15 dana da dostave pisane stavove i mišljenje o predlogu odluke i argumentima iznetim u obrazloženju.\nNakon toga su koizvestioci pripremili konačan tekst predloga odluke i 2. jula dostavili predsedniku Ustavnog suda koji je sednicu o većanju i glasanju zakazao za 10. juli, kada je i usvojen predlog odluke o neustavnosti pojedinih odredbi Zakona o utvrđivanju nadležnosti AP Vojvodine.\nKada je reč o postupcima po žalbama sudija, javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca, Ustavni sud je na sednici održanoj 14. aprila 2011. doneo zaključak o tome da su, stupanjem na snagu Zakona o izmenama i dopunama Zakona o sudijama 30. decembra 2010. okončani postupci u predmetima formiranim po žalbama i ustavnim žalbama sudija kojima je odlukom prvog sastava Visokog saveta sudstva prestala sudijska dužnost i odmah je počelo njihovo otpremanje VSS.\nPrve žalbe na odluke stalnog sastava Državnog veća tužilaca podnete su Ustavnom sudu u januaru 2011. godine, a žalbe na odluke stalnog sastava VSS u septembru iste godine.\nUsledio je prethodni postupak utvrđivanja procesnih pretpostavki za meritorno odlučivanje u tim predmetima, kada su pojedine žalbe su vraćene podnosiocima na ispravku i dopunu i zatraženo dostavljanje osporenog akta u predmetima u kojima to nije bilo učinjeno.\nNakon što su otklonjene sve procesne smetnje za dalje postupanje, žalbe neizabranih sudija, javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca su dostavljene na odgovor VS S, odnosno DVT.\nKao primer u Ustavnom sudu su naveli da je u predmetu VIIIU-534/2011 žalba neizabranog sudije poslata na odgovor Visokom savetu sudstva 7. februara, a odgovor je stigao 25. aprila 2012. godine.\nSudije izvestioci su, po prijemu odgovora, sačinili referat o svim spornim pitanjima od značaja za meritorno presuđenje i dostavili ga podnosiocima žalbi, VSS i DVT.\nNa osnovu referata, a u u skladu sa odredbama Zakona o Ustavnom sudu, zakazna su javna ročišta koja su od 14. maja održavana najmanje dvaput nedeljno pred prvim i drugim Velikim većem Suda.\nTokom 2011. i 2012. godine, zaključno sa 6. julom, u Ustavnom sudu je formirano ukupno 487 predmeta po žalbama sudija, javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca na odluke VSS i DVT.\nOd toga su 363 predmeta po žalbama sudija, a 124 po žalbama javnih tužilaca i zamenika javnih tužilaca.\nUstavni sud je planovima rada za prva dva tromesečja ove godine predvideo prioritetno rešavanje ovih predmeta.\nOd 14. marta do 4. jula zakazano je 138 rasprava, od čega je zaključeno 88, a 50 je odloženo radi prikupljanja novih činjenica i dokaza od značaja za odlučivanje ili iz drugih razloga.\nPredstavnici DVT odazvali su se na devet, a predstavnici VS S nisu ni na jednu od dosad zakazanih rasprava, a pošto nisu opravdali svoj izostanak, Ustavni sud je rasprave održao u njihovom odsustvu.\nRadi razjašnjenja spornih pravnih pitanja, koja se postavljaju u ovim predmetima, Sud je 12. juna održao i pripremnu sednicu, nakon toga je pripremljen predlog zbirne odluke i 3. jula dostavljen predsedniku Ustavnog suda, koji je zakazao sednicu o većanju i glasanju za 11. jul, kada je predlog ove odluke i usvojen.


Alarmantan broj dece žrtava u pojasu Gaze - Sputnjik Srbija\n© AFP 2021 / SAID KHATIB /\n10:37 06.06.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nPoverljivi izveštaj na 22 strane, do koga je došao Rojters, agencije su pripremile da podnesu specijalnoj izaslanici UN za decu i oružani sukob, koja bi trebalo da sačini nacrt godišnje liste.\nSpecijalni izaslanik Lejla Zerugi iz Alžira uključila je izraelsku armiju i palestinski militantni Hamas u nacrt koji je poslala generalnom sekretaru UN Ban Ki Munu, čija je reč poslednja, rekli su izvori u UN.\nViše od 2.100 Palestinaca, uglavnom civila, je ubijeno u sukobu, dok je na izraelskoj strani poginulo 67 vojnika i šestoro civila.\nU izveštaju se navodi da je ubijeno oko 540 dece, od toga 371 dete starosti do 12 godina.\nU dokumentu se oštro osuđuju kršenja prava dece u tom ratu koji je trajao 50 dana.\nNavodi se da je bilo nezakonitog ubijanja i pritvaranja palestinske dece, neopravdanog nanošenja povreda i napada na škole od strane izraelskih snaga.\nubijanje, osuda, UN, deca


Srpski telegraf „zna“ tačan datum za rešenje Kosova\nDan odluke koji će „razrešiti kosovski čvor“, prema pisanju Srpskog telegrafa je, ni manje ni više, nego 25. avgust 2020. godine. Ovo je navodno rok koji je Donald Tramp zacrtao, jer će mu značiti da podelom Kosova ostvari „veliku spoljnopolitičku pobedu“ pred predsedničke izbore u novembru te godine na kojima će se boriti za još jedan mandat. Navodno je poručio i da će ubrzo posle 25. avgusta, a pre tih izbora, doći u Srbiju. Ovu vest je preneo i Tanjug, a nakon njega i brojni drugi mediji. Iz Ambasade SAD u Srbiji demantuju ove tvrdnje i navode da niti ima roka za rešenje kosovskog pitanja, niti im je poznato da postoji plan da američki predsednik tada dođe.\nNije svaki deseti zatvorenik u Britaniji Albanac\nAgencija Tanjug je, pozivajući se na tekst britanskog tabloida The Sun, napisala da je u Velikoj Britaniji svaki deseti zatvorenik Albanac. Slučajno ili namerno, međutim, propustili su da naglase da je reč o stranim zatvorenicima, a ne o generalnoj zatvorskoj populaciji. Bez ikakve provere vest su masovno preneli domaći mediji, među kojima i Politika i pokrajinski javni servis, Radio-televizija Vojvodine. „Ovakva laž može izazvati isključivo jačanje predrasuda i stereotipa prema Albancima“, navode iz Inicijative mladih za ljudska prava.\nKocijančič nije rekla da „neće biti balkanskog proleća“\nNakon pisanja domaćih medija pretvođenih Tanjugom da je visoka predstavnica EU Maja Kocijančič izjavila da „neće biti balkanskog proleća“ i da „bojkot Parlamenta nije prihvatljiv za EU“, Kocijančič za Raskrikavanje navodi da „to nije ono što je rekla“ i naglašava da je EU uvek bila jasna u vezi sa tim da su „mirne demonstracije osnovno pravo u svim demokratskim zemljama“. Kocijančič dodaje i da je uloga Parlamenta u Srbiji u proteklih godinu dana dovedena u pitanje zbog manjka debate i da to treba hitno rešiti.\nSumnjiva vest o podeli Kosova dospela i u nemačke medije\nBrojni domaći mediji su preko agencija Beta i Tanjug preneli pisanje nemačkog lista Frankfurter Rundšau o tome da će 12. juna biti potpisan sporazum o promeni granice između Srbije i Kosova na osnovu navodnog dokumenta koji je „nedavno procurio“ i u kome se definiše 17 tačaka podele Kosova. Novinari Raskrikavanja su međutim utvrdili da je informacija o dokumentu, bez navođenja izvora, objavljena krajem januara na kosovskim sajtovima, a njegovo postojanje je za portal Kossev demantovala kosovska Vlada. Urednica ovog portala Tatjana Lazarević za Raskrikavanje kaže da ne isključuje mogućnost da se radi o „probnom balonu“.\nGovor bivšeg kongresmena star dva meseca preplavio srpske medije zbog pohvale Vučiću?\nBrojni mediji preneli su juče Tanjugovu vest da je “kongresmen Ted Po nedavno pohvalio Vučića pred Kongresom SAD” i to zbog liderstva u borbi protiv kriminala. On to i jeste učinio govoreći o saradnji sa američkom nevladinom organizacijom CSGS (Crime Stoppers Global Solutions), ali pre dva meseca. Tanjug, a sa njim i drugi brojni mediji tako su preneli vest staru dva meseca, a Teda Poa predstavili kao kongresmena iako je on u januaru prestao da obavlja tu funkciju.\nSudija Flige nije najavio Karadžićevo i Mladićevo oslobađanje\nPrenoseći izjave iz intervjua bivšeg sudije Haškog tribunala i Međunarodnog rezidualnog mehanizma Kristofa Fligea za nemački nedeljnik Cajt, brojni domaći mediji su slobodnom interpretacijom zaključili da će prvostepeno osuđeni Radovan Karadžić i Ratko Mladić uskoro biti oslobođeni. Sudija Flige je, kako piše Informer, optužio sudiju Žan Kod Antoanetija da priprema konačne odluke koje če biti prilično različite od prvobitnih. Zapravo, Flige je u intervjuu izjavio da u sudu postoji nekompetentnih sudija, da su određene odluke apsurdne, ali i da na sudu ništa nije nemoguće. Na pitanje da li strahuje da će Karadžić i Mladić biti oslobođeni, Flige je rekao da o drugostepenim presudama ne želi da spekuliše, dok Antoanetijevo ime nije spomenuo.\nMediji o rezoluciji EP o Srbiji samo pozitivno, prećutali Savamalu, Srebrenicu...\nDomaći mediji, predvođeni prorežimskom agencijom Tanjug, izvestili su danas da je u Evropskom parlamentu (EP) usvojena rezolucija o Srbiji navodeći samo pozitivne ocene upućene iz Evrope i konstatujući da je Srbija „i ove godine najviše pohvala dobila na račun sprovedenih ekonomskih reformi“. Prećutali su, međutim, niz kritika na račun nezaposlenosti, stanja u medijima, bezbednosti novinara, političkog uticaja na sudstvo i zločinima iz mržnje prema manjinskim grupama. Prećutali su i da je Srbija opet opomenuta za slučaj Savamala i upozorena da je priznanje genocida u Srebrenici „temeljni korak na putu ka EU“.\nKad novinari brane političare od drugih novinara\nIntervju Dojče Velea, u kome je novinar Tim Sebastijan oštro ispitivao premijerku Anu Brnabić, u domaćim medijima ne viđa se često. Pitanja su bila neprijatna i provokativna, novinar je insistirao na odgovorima, nije bilo klimanja glavom niti puštanja sagovornika da priča u nedogled. Iako je iz snimka intervjua jasno da je Sebastijan sve vreme imao kontrolu nad razgovorom, pojedini domaći mediji su intervju preneli utrkujući se ko će bolje da predstavi Brnabić tvrdeći da je ona „odbranila čast Srbije usred Berlina“ pred „bahatim“ i „pristrasnim“ novinarom.\nVučić nije dobio orden od Putina\nVest Večernjih novosti koja je dospela u brojne domaće medije - da je Vladimir Putin odlikovao predsednika Aleksandra Vučića ordenom Aleksandar Nevski - za Raskrikavanje demantuju iz Kabineta predsednika Ruske Federacije. Iako je i Vučić potvrdio da nije dobio orden, sam je doprineo konfuziji jer je nekoliko puta kazao da je za sada reč o mogućnosti za koju je i on čuo, istovremeno nabrajajući ko je sve od Srba dosad dobio taj orden, gde će ga zakačiti u svojoj radnoj sobi i kako je ovo odličje „satisfakcija za sve što sam radio“.


Savjet Evrope odigrao je pionirsku ulogu u borbi za ukidanje smrtne kazne, koja se smatra neprihvatljivom u demokratskim društvima. U aprilu mjesecu 1983. godine Savjet Evrope usvojio je Protokol br. 6 uz Evropsku konvenciju o ljudskim pravima kojim se ukida smrtna kazna, a nakon toga, u maju 2002. godine i Protokol br. 13 o ukidanju smrtne kazne u svim okolnostima.\nSavjet Evrope postavio je ukidanje smrtne kazne kao preduslov za prijem u njeno članstvo. Od 1997. godine nijedna smrtna kazna nije izvršena ni u jednoj od 47 država članica ove organizacije.\nJačanje ljudskih prava\nSvaka država koja se pridruži Savjetu Evrope saglasna je da bude predmet nezavisnih mehanizama praćenja koji imaju za cilj da ocijene koliko one poštuju ljudska prava i demokratske prakse.\nJedan od primjera tih mehanizama je i Komitet za sprečavanje torture Savjeta Evrope koji, redovno i u svih 47 država članica, vrši nenajavljene posjete mjestima gdje su ljudi lišeni slobode (zatvori, policijske stanice, centri za zadržavanje stranaca) da bi se ocijenio način na koji se postupa sa ljudima lišenim slobode.\nEvropski komitet za socijalna prava potvrđuje da se u državama koje su predmet njihove analize ostvaruju prava na stanovanje, zdravstvenu zaštitu, obrazovanje, zapošljavanje i slobodu kretanja koje se jemče Evropskom socijalnom poveljom.\nJoš jedan primjer je i Grupa država protiv korupcije (Greco), koja otkriva nedostatke u nacionalnim politikama za borbu protiv korupcije i podstiče države da sprovedu neophodne zakonodavne, institucionalne ili administrativne reforme. Njihova se ocjena bazira na relevantnim konvencijama Savjeta Evrope.\nNezavisni mehanizmi praćenja\nZabrana diskriminacije i borba protiv rasizma\nEvropska konvencija o ljudskim pravima zabranjuje sve oblike diskriminacije od strane javnih vlasti po bilo kom osnovu. Savjet Evrope realizuje različite aktivnosti sa ciljem zaštite manjina, uključujući i najveću manjinu u Evropi, Rome.\nEvropski savez gradova i regiona za inkluziju Roma, na primjer, inicijativa je Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti Savjeta Evrope. Jedan od konkretnih rezultata ovog Saveza je i Romact - projekat koji se realizuje zajedno sa Evropskom unijom.\nEvropska komisija protiv rasizma i netrpeljivosti (ECRI) sa svoje strane analizira konkretne probleme i redovno daje preporuke za 47 država članica Savjeta Evrope.\nSavjet Evrope takođe ima vodeću ulogu u borbi protiv diskriminacije po osnovu seksualne orjentacije ili rodnog identiteta.\nI na kraju, Okvirna konvencija za zaštitu nacionalnih manjina predviđa mehanizam praćenja kojim se ocjenjuje i poboljšava zaštita manjina u državama koje su predmet praćenja.\nEvropski savez gradova i regiona za inkluziju Roma\nEvropska komisija protiv rasizma i netrpeljivosti\nDiskriminacija po osnovu seksualne orjentacije\nPodrška slobodi izražavanja\nIstinske demokratije nema bez slobode izražavanja i bez slobodnih i pluralističkih medija. Sudska praksa Evropskog suda za ljudska prava štampi daje izuzetno široku zaštitu, naročito kada je riječ o povjerljivosti novinarskih izvora. Prema mišljenju Suda, ukoliko takva zaštita ne postoji, izvori se mogu odvratiti od pružanja pomoći štampi da ljude obavještava o pitanjima od javnog interesa.\nPravo na slobodu izražavanja primjenjuje se i na nove oblike masovih komunikacija, uključujući i Internet. Savjet Evrope je stalno aktivan u zaštiti ovog prava i uzima u obzir sva nova dešavanja.\nSavjet Evrope pruža pomoć nekima od svojih država članica da poboljšaju svoje zakonodavstvo i politike vezane za slobodu izražavanja i slobodu štampe. Organizuju se i edukativni programi i studijske posjete za medijske poslenike.\nU oblasti pravde i demokratije, danas se rodna ravnopravnost smatra veoma važnom za ekonomski rast zemlje. Cilj relevantnih instrumenata Savjeta Evrope jeste da se bore protiv svih oblika diskriminacije žena, te da promovišu ulogu žena u društvu.\nKonvencija Savjeta Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama, koja predstavlja značajan korak naprijed u ovoj oblasti, bazira se na premisi da takva vrsta nasilja ne može da se iskorijeni ukoliko se ne ulože napori da se postigne veća ravnopravnost između žena i muškaraca.\nZaštita prava djeteta\nDjeca su posebno osjetljiva kategorija i zavise od odraslih u većini svojih potreba. Cilj programa za djecu Savjeta Evrope jeste da se zaštite dječja prava, spriječi svaka vrsta nasilja nad djecom, obezbijedi da se počinioci krivično gone, te da se promoviše učešće djece u odlukama koje se na njih odnose.\nTako je Konvencija za zaštitu djece od seksualnog iskorišćavanja i seksualnog zlostavljanja prvi instrument kojim se inkriminiše seksualno zlostavljanje djece, uključujući takva postupanja i kod kuće ili u porodici. Ova je konvencija stupila na snagu 1. jula 2010. godine.\nUz to je Savjet Evrope donio smjernice za poboljšanje pristupa pravdi za djecu.\nKampanja JEDNO od PET\nZaštita različitosti kultura\nNakon što je 2008. godine donesena "Bijela knjiga o međukulturnom dijalogu", Savjet Evrope je započeo nekoliko programa za edukaciju nastavnika, zaštitu manjina i socijalnu koheziju, uključujući tu i godišnji dijalog sa vjerskim zajednicama i predstavnicima ne-vjerskih ubjeđenja. Mreža međukulturnih gradova pomaže gradovima koji su njeni članovi da upravljaju kulturnim različitostima i da njeguju miješanje i interakciju između heterogenih grupa na javnim mjestima kako bi se promovisala kohezija. Ona osmišljava i instrumente za rješavanje kulturoloških sukoba.\nSa ciljem promovisanja međukulturnog razumijevanja Savjet Evrope priprema programe i instrumente za poboljšavanje nastave stranih jezika.\nPromovisanje stranih jezika\nKroz svoje savjetodavne i posmatračke aktivnosti Parlamentarna skupština Savjeta Evrope i neke druge evropske institucije, kao što je OEBS, pomažu garantovanju demokratskih, slobodnih i pravičnih izbora širom Evrope.\nKongres lokalnih i regionalnih vlasti periodično prati lokalne i regionalne izbore u 47 država članica Savjeta Evrope. Njihove posmatračke misije prate cjelokupan izborni proces i dopunjavaju svoje aktivnosti u praćenju sprovođenja Evropske povelje o lokalnoj samoupravi.\nNadalje, da bi se poboljšalo pravilno sprovođenje izbora, Savjet Evrope osmišljava programe pomoći za temeljne reforme izbornog zakonodavstva, sastavljanje biračkih spiskova i obuku nacionalnih posmatrača i izbornih zvaničnika.\nObrazovanje o ljudskim pravima i demokratiji\nDemokratija takođe obuhvata aktivno učešće građana u životu zajednice, naročito u kontekstu aktivnosti civilnog društva. Savjet Evrope priprama strategije i instrumente sa ciljem promovisanja učenja o ljudskim pravima i demokratiji. Povelja Savjeta Evrope o obrazovanju za demokratsko građanstvo i ljudska prava pokazuje nam kako se ove vrijednosti mogu prevesti u praksu.\nViše od 5.000 mladih lidera svake se godine obučava u Evropskim centrima za mlade u Budimpešti i Strazburu. Ove obuke osmišljene su tako da se izazove kaskadni efekat, tj. da mladi lideri prenesu naučeno članovima svojih udruženja. Preko 15.000 mladih takođe mogu koristiti projekte koje pomaže Evropska fondacija za mlade sa ciljem da se promoviše razumijevanje, tolerancija i solidarnost.\nKvalitet lijekova i zdravstvene zaštite\nMisija Evropske direkcije za kvalitet lijekova i zdravstvenu zaštitu Savjeta Evrope (EDQM) je da doprinese osnovnom ljudskom pravu na pristup kvalitetnim lijekovima i zdravstvenoj zaštiti, kao i da promoviše i zaštiti ljudsko zdravlje i zdravlje životinja.\nRad Evropske direkcije za kvalitet lijekova i zdravstvenu zaštitu obuhvata posebna područja, kao što su lijekovi, transfuzija krvi, transplantacija, te kozmetika i materijali koji dolaze u kontakt sa hranom. U skladu sa svojom misijom, cilj svih aktivnosti Evropske direkcije za kvalitet lijekova i zdravstvenu zaštitu je da se obezbijede optimalni standardi zaštite javnog zdravlja na cijelom kontinentu.\nKvalitet ljekova i zdravstvene zaštite\nKoji je od vodećih političara, u govoru u Savjetu Evrope, pozvao na izgradnju "Zajedničkog evropskog doma''?\nVinston Čerčil (Winston Churchill) 1949. godine\nMihail Gorbačov (Mikhail Gorbachev) 1989. godine\nVaclav Havel (Vaclav Havel) 1995. godine


U ponedjeljak počinje zatvoreni sistem naplate putarine - Akta.ba\n23.11.2018. 14:07 / Izvor: Akta.ba\nJavno preduzeće "Autoputevi Republike Srpske" najavilo je da će od ponedjeljka, 26. novembra, primjenjivati zatvoreni sistem naplate putarine na autoputu "9. januar" od Banjaluke do Doboja, koji podrazumijeva plaćanje po pređenom kilometru.\n"Cijena putarine na relaciji Banjaluka-Kladari, nadomak Doboja, za putnička vozila iznosiće sedam KM, dok će vožnja od Banjaluke do Prnjavora koštati četiri KM. Definisane su cijene i za ostale kategorije vozila", saopšteno je iz "Autoputeva Republike Srpske".\nU saopštenju se ističe da će novi cjenovnik biti dostupan na internet stranici "Autoputeva" /www.autoputevirs.com/, kao i na svim naplatnim stanicama duž autoputa "9. januar" od Banjaluke do Doboja, kao i na autoputu od Gradiške do Banjaluke.\n"Važno je naglasiti da na auto-putu Gradiška-Banjaluka u funkciji ostaje otvoreni sistem naplate putarine u Jakupovcima. Ovaj sistem biće u funkciji sve do završetka izgradnje i opremanja naplatnih stanica u Aleksandrovcu, Novoj Topoli i u Čatrnji, poslije čega će sistem naplate putarine iz otvorenog preći u zatvoreni", ističe se u saopštenju.\n"Vozilo u Jakupovcima prolazi kao besplatan korisnik sa vaučerom. U suprotnom smjeru, odnosno kada iz Banjaluke idu ka Doboju, korisnicima koji imaju zabilježenu transakciju na naplatnoj stanici u Jakupovcima, na izlaznoj stanici se umanjuje cijena putarine za iznos naplaćen u Jakupovcima", navode iz "Autoputeva Republike Srpske".\nzatvoreni sistem naplate putarine\nPočetak izgradnje mosta na Savi u naredna dva mjeseca\nTraži se optimalno rješenje za dionicu autoputa Banja Luka - Beograd


Sindikat: Dodik da ne potpiše ukaz – Dodik: Potpisaću, to mi je obaveza | Banjaluka.net\nSindikat: Dodik da ne potpiše ukaz – Dodik: Potpisaću, to mi je obaveza\nČlan Predsjedništva Saveza sindikata Republike Srpske Miroslav Zečević izjavio je danas da će se radnici zatražiti od predsjednika Srpske Milorada Dodika da ne potpiše ukaz o proglašenju novog Zakona o radu, koji je, kako kaže, protiv volje radnika.\nZečević je nakon sjednice Predsjedništva Saveza sindikata u Banjaluci najavio da će ići u dalju pravnu borbu i obratiti se Ustavnom sudu Republike Srpske za zahtjevom za ocjenu ustavnosti i zakonitosti načina donošenja ovog zakona.\nOn je rekao da je Predsjedništvo Saveza sindikata najoštrije osudilo, kako je naveo, jučerašnju brutalnu demonstraciju sile nad predsjednikom Saveza Rankom Mišić i nad radnicima.\n– Osuđujemo i ponašanje obezbjeđenja Narodne skupštine, koje je na zahtjev potpredsjednika parlamenta Nenada Stevandića na najbrutalniji način izbacilo Mišićevu iz sale Narodne skupštine Republike Srpske- rekao je Zečević.\nZečević je zaključio da će Savez sindikata, bez obzira na sve, i dalje nastojati da svim dozvoljenim sredstvima spriječi da ovaj “sramni zakon ugleda svjetlo dana”.\nPredsjednica Saveza sindikata Republike Srpske Ranka Mišić rekla je da su radnici sa jučerašnjeg protestnog skupa u Banjaluci poslali poruku da postoji glas naroda i demokratija i da se teško do nje dolazi.\nMišićeva je navela da je za svaku osudu ponašanje koje je sinoć doživjela od samostalnog poslanika Vojina Mitrovića i još dva poslanika u parlamentu Srpske čija imena joj nisu poznata.\nOna je rekla da timovi Saveza sindikata rade na podnošenju krivičnih prijava, navodeći da su “kolege iz sindikata bile nezakonito lišene slobode, zaključane u trenutku dok su nju vukli po podu skupštinske sale”.\nMišićeva je rekla da Savez sindikata Republike Srpske nije želio da pristane na smanjenje radničkih prava, jer je “novi Zakon o radu nastao na insistiranje i učestvovanje u njegovom donošenju Svjetske banke, Međunarodne organizcije rada, MMF-a i OHR-a, a što je potvrdila Vlada Republike Srpske”.\nPredsjednik Sindikata radnika uprave Tomislav Vrhovac rekao je da će Predsjedništvo Saveza sindikata u narednom periodu analizirati sve ono što je urađeno na protestima i vidjeti šta dalje da se radi.\nOn je podsjetio da je ranije najavio da će, ukoliko protesti ne uspiju, zatražiti odgovornost svih organa u Savezu sindikata Republike Srpske.\nSa druge strane, predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik rekao je da će potpisati ukaz o Zakonu o radu Srpske.\nDodik je napomenuo da je obaveza predsjednika Republike da, nakon donošenja zakona u parlamentu, potpiše ukaz o proglašenju zakona kada ocijeni da je to potrebno.\n– Imajući u vidu da je to već učinjeno, naravno da ću potpisati- rekao je Dodik novinarima u Banjaluci, komentarišući najavu iz Saveza sindikata Srpske da će se obratiti predsjedniku da ne potpiše ukaz o proglašenju novog Zakona o radu, jer je, kako navode, taj akt protiv volje radnika.\nDodik je ocijenio da su jučerašnji protesti Saveza sindikata bili nepotrebni, degradirajući za rukovodstvo sindikata, ističući da mu je žao što je došlo do toga.\n– U Srpskoj postoji dosta prostora za dijalog, neke stvari se moraju uraditi i kada je teško, tako se morao donijeti i Zakon o radu. Politizacija svega toga besmislena je i pozivam sve da sjednemo i vidimo na koji način se kretati dalje- rekao je Dodik.\nOn je istakao da iz Zakona treba izvući najbolje, zaštiti prava radnika, iza čega i vlast stoji.


iAnatomija: WhatsApp uvodi opciju slanja fotografija i videa boljeg kvaliteta\nSvi oni koji su slali fotografije i video zapise preko WhatsApp/a, upoznati su sa nivoom kompresije snimaka, zbog koga oni izgledaju primetno lošije nego što zapravo jesu. Ali, kako izveštava WABetaInfo, u razvoju su trenutno dve funkcije za Android aplikaciju, koje će omogućiti odabir kvaliteta primljenih video zapisa i fotografija – Auto, Best quality i Data saver.\nNaime, ove opcije će dati korisnicima mogućnost izbora, pa će oni koji su zabrinuti zbog mobilnih podataka moći još više da smanje kvalitet snimaka, dok će oni koji su navikli na oku prijatan kvalitet, upravo to moći i odabrati.\nAli, kako piše TheNextWeb, na WhatsApp-u je i sad moguće izbeći kompresiju tako da se promene formati datoteke, da bi se ona, umesto kao fotografija ili video zapis, poslala kao datoteka. Međutim, taj proces se ipak čini malo komplikovan, jer da primalac otvori snimak, treba opet da promeni format u na primer, .jpg.\nSve u svemu, ove funkcije bi korisnicima WhatsApp-a olakšale život, ali još nije poznato kada će one službeno izaći, a i trenutno su dostupne samo u beta verziji aplikacije za Android.


Austrija dobila novog kancelara – Šalenberg položio zakletvu | Restart Magazin\nAleksander Šalenberg položio je danas zakletvu pred predsednikom Aleksandrom Van der Belenom čime je postao novi kancelar Austrije.\nŠalenberg je na mestu kancelara zamenio Sebastijana Kurca, koji je pod pritiskom zbog istrage tužilaštva za privredni kriminal i korupciju podneo ostavku i predložio dosadašnjeg šefa diplomatije za novog kancelara.\nNovi kancelar je u vladu ušao kao nestranački član, iako je blizak dojučerašnjem kancelaru Kurcu, javlja Tanjug.\nŠalenberga će na mestu ministra spoljnih poslova zameniti Mihael Linhart, koji je poput svog prethodnika karijerni diplomata.\nLinhart je rođen u Ankari, a od avgusta 2018. ambasador je Austrije u Francuskoj.\nŠalenberg najavio tesnu saradnju sa bivšim kancelarom\nBEČ – Novoimenovani kancelar Austrije Aleksandar Šalenberg izjavio je danas, posle polaganja zakletve, da će tesno sarađivati sa bivšim kancelarom Sebastijanom Kurcom.\n„Čast mi je što sam danas postao kancelar”, rekao je Šalenberg i dodao da to nikad nije želeo ali da nije postojala opcija da odbije tu čast kad ga je Kurc tokom vikenda predložio za svog naslednika.\n„Potrebna nam je stabilnost – u zemlji, vladi i parlamentu”, rekao je Šalenberg, javlja Tanjug.\nOn je rekao da će tesno sarađivati sa bivšim kancelarom jer bi sve drugo bilo apsurdna s obzirom da je Kurc lider vladajuće Nrodne partije Austrije (OVP), prenose austrijski mediji.\n„Verujem da su optužbe protiv njega lažne i uveren sam da će se na kraju ispostaviti da ništa od toga nije tačno”, rekao je Šalenberg.\nNovi kancelar je u vladu ušao kao nestranački član, iako je blizak dojučerašnjem kancelaru Kurcu.\nKurc: Podržaću rad vlade, nisam kancelar iz senke\nBEČ – Lider Narodne partije Austrije (OVP), doskorašnji kancelar Sebastijan Kurc čestitao je svom nasledniku Aleksanderu Šalenbergu na polaganju zakletve povodom imenovanja na mestu šefa vlade i poručio da on neće biti „kancelar iz senke”.\nU pisanoj izjavi Kurc je time reagovao na kritike opozicije, koja ga je optužila da će iz „senke” dalje voditi vladu.\n„U mojoj funkciji kao predsednika stranke i šefa poslaničkog kluba podržaću rad vlade, jer je to najbolje za građane naše zemlje. Jedno je u tome jasno, a to je da nisam kancelar iz senke. Narednih dana ću uložiti maksimalne napore da osiguram predaju dužnosti” poručio je on, javlja Tanjug.\n← Dejli mejl: Ruski špijun ukrao formulu AstraZeneke\nNapad na Solskjera: Bezočno je lagao Van de Beka →\nFormula 1: Niki Lauda – jedan od najhrabrijih svih vremena