Top lista: najbogatiji YouTuberi - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2019/2020...\nIpak, to nije najveći poduhvat ove platforme. Možemo slobodno reći da je najveće dostignuće YouTube sajta uticaj koji on ima na našu kulturu. Gde god da se nalazite u svetu, vrlo je verovatno da i tamo YouTube ima veliki i snažan uticaj na društvo, što se posebno snažno može primetiti u poslednjih nekoliko godina. Ipak, sam način funkcionisanja ove platforme ostavio je prostor za rast i razvoj YouTube zvezda, odnosno običnih ljudi koji su oko sebe okupili ogromnu publiku sa desetinama miliona aktivnih fanova svakog dana.\nOni su takozvani influenseri, koje brojne marketinške kompanije žele u svom timu, zbog njihove sposobnosti da se obrate milionima ljudi svakog dana i šire sve vrste informacija. Na taj način, mnogi popularni YouTuberi su uspeli da se uzdignu, i od običnih ljudi postanu zvezde koje grade lične brendove, vredne i po nekoliko miliona dolara. I dok njihov primarni profit potiče od oglasa, većina YouTubera ima druge izvore prihoda, koji, u zavisnosti od tematike njihovog kanala uključuju modne linije, pojavljivanja na televiziji i turneje.\nKako YouTuberi postaju sve bolji u svom poslu, oni podižu vrednost YouTube platforme i brendova koji ih podržavaju, dostižući tako neverovatni prihod od nečega što je započelo kao čista zanimacija. Forbs magazin je prikupio informacije o najboljim YouTuberima koji postoje i njihovim prihodima u periodu od 1.juna 2017. do 1.juna 2018.godine, a mi vam predstavljamo top 10:\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Idilične zelene oaze na otvorenom


Opština Čelinac potpisala Memorandum o saradnji sa Fondacijom"Mozaik" - Akta.ba\nOpština Čelinac potpisala Memorandum o saradnji sa Fondacijom"Mozaik"\n08.12.2018. 08:23 / Izvor: Akta.ba\nPotpisivanjem ovog Memoranduma o saradnji Fondacija "Mozaik" i opština Čelinac potvrđuju da će partnerski doprinijeti razvoju programa Omladinska banka Čelinac uključujući i podršku mikrobiznisima mladih, te razvoju društvenog preduzetništva mladih, investiranju u razvoj prototipa i pokretanju društvenih biznisa kroz Mozaik impakt inkubator u periodu januar 2019. – decembar 2022. godine.\nMozaik i opština Čelinac će doprinijeti razvoju i podršci programa Omladinska banka i Mozaik impakt inkubator, kroz partnerske odnose bazirane na principima transparentnosti, konsenzusa, obostranog interesa, odgovornosti, efikasnosti, posvećenosti, međusobne informisanosti, autonomnosti obe strane, te dobrom i odgovornom upravljanju resursima koji će se koristiti za ostvarivanje zajedničkih ciljeva i aktivnosti.\nProgram Omladinska banka će omogućiti mladima da prepoznaju društvene probleme u svojim zajednicama i rješavaju ih kroz društvene projekte. Članovi i članice Omladinske banke imaju ulogu da podstiču aktivizam mladih i odlučuju o podršci projektima neformalnih grupa mladih. Neformalne grupe mladih će realizovati projekte na teritoriji opštine Čelinac uz monitoring i podršku Omladinske banke, opštine i Mozaika. Članovi i članice će podsticati preduzetništvo mladih i donositi i odluke o podršci mikrobiznisima mladih.\nSljedeći korak u razvoju ovog projekta je uspostavljanje strukture i definisanje uloga članova i članica Omladinske banke o čemu će javnost biti blagovremeno obaviještena.\nI Krajiškog proleterskog bataljona 50 78240 Čelinac


Tramp: Posetu meksičkog predsednika treba otkazati - Sputnjik Srbija\nTramp: Posetu meksičkog predsednika treba otkazati\n18:24 26.01.2017 Preuzmite kraći link\nPredsednik SAD Donald Tramp izjavio je da bi bolje bilo da se poseta meksičkog predsednika Enrikea Penje, planirana za 31. januar, otkaže, ukoliko vlasti te zemlje ne žele da plate za izgradnju zida na granici.\nKongres ne da pare za „zid“ sa Meksikom\n„Trgovinski deficit SAD sa Meksikom iznosi 60 milijardi dolara. To je jednosmerni dogovor od samog početka Sporazuma o zoni slobodne trgovine u Severnoj Americi (NAFTA), sa ogromnim brojem gubitaka radnih mesta i preduzeća“, napisao je Tramp na svom nalogu na Tviteru.\n„Ukoliko Meksiko ne želi da plati za preko potreban zid, onda je bolje da se predstojeći sastanak otkaže“, dodao je američki predsednik.\nRanije je Tramp potpisao ukaz prema kome će američka strana početi pripreme za hitnu izgradnju. Kompletni radovi izvršiće se na teret budžeta SAD, a Meksiko će potom morati da nadoknadi troškove, na ovaj ili onaj način.\nTramp najavio početak izgradnje zida na granici sa Meksikom\nzid, izgradnja, granica, Enrike Penja, Donald Tramp, Meksiko


Zahvaljujući izgradnji infrastrukture imamo rast ekonomije\nTanjug 1. oktobra 2021. 15:20\nFUTOG – Veliki infrastrukturni projekti doprinose stabilnosti ekonomije Srbije i omogućavaju rast plata i penzija i tokom kovid krize, izjavio je danas u Futogu ministar saobraćaja, građevinarstva i infrastrukture Tomislav Momirović prilikom obilaska završetka radova na plovnom putu Dunava.\n„Građevinarstvo, praktično otkad korona besni celom planetom, nosi ekonomiju ove zemlje. Mi smo imali rast bruto-društvenog proizvoda u prvom kvartalu od 20 odsto, u drugom više od 17 odsto, a u septembru mesecu smo imali najveću realizaciju budžeta u istoriji ove zemlje“, rekao je Momirović.\nNaveo je da je Vlada Srbije uložila velika sredstva u izgradnju infrastrukture.\n„Više od 300 miliona evra je Vlada investirala u infrastrukturu. Svi ovi auto-putevi, brza železnica, plovnost Dunava, luke na Dunavu u koje mnogo investiramo – to su te stotine miliona evra koje podižu ekonomiju i omogućavaju rast plata i penzija, dolazak stranih investitora i da Srbija bude na nivou razvoja zemalja srednje Evrope“ naglasio je Momirović.\nUvođenje prehrambenih proizvoda u EU šeme kvaliteta\nPKS: Evropska komisija prepoznala ekonomski napredak Srbije\nDinar prema evru bez oscilacija, kurs sutra 117,5783\nDa li su „Fejsbuk papiri“ najveca kriza od…\nFejsbuk se prethodnih godina suočavao sa narušenim odnosima…\nPozitivan početak trgovačke nedelje na BELEX-u


Mjere podrške koje će biti na raspolaganju poljoprivrednim proizvođačima u ovoj godini predstavio je na Ivanovim Koritima ministar poljoprivrede i ruralnog razvoja mr Milutin Simović.\nMinistar Simović je ukazao da Agrobudžet predstavlja zbir sredstava iz nacionalnog budžeta i sve izdašnijih evropskih pretpristupnih fondova koje Crna Gora ima na raspolaganju zbog svojih iskoraka u procesu evropskih integracija.\n"Agrobudžet je kreiran tako da predstavlja dobar balans između raspoloživih sredstava iz nacionalnog budžeta, kao i raspoloživih pretpristupnih fondova EU i drugih izvora sredstava sa jedne strane i realnog stanja u crnogorskoj poljoprivredi i potreba naših poljoprivrednih proizvođača i prerađivača, sa druge strane", ocijenio je Simović.\nAgrobudžet za 2017. godinu urađen je kroz širok konsultativan proces sa udruženjima proizvođača, privrednika, stručnih i naučnih institucija, pri čemu je od 140 poslatih predloga i sugestija uvršten značajan dio.\nNajznačajnije novine u ovogodišnjem Agrobudžetu, koje je ministar Simović predstavio i pojasnio razloge za njihovo uvođenje, vezane su za mjere podrške mladim poljoprivrednicima, investicijama za navodnjavanje, nabavku mehanizacije, intervencije na tržištu, smanjenje minimalnog broja grla za dobijanje premija u stočarstvu, uvođenje direktnih plaćanja u biljnoj proizvodnji i smanjenje minimalne površine za tu podršku.\nMinistar Simović je prvu prezentaciju Agrobudžeta za ovu godinu i posjetu opštini Cetinje iskoristio da još jednom pošalje poruku svim stručnim službama u svim sektorima: i poljoprivrede i šumarstva i vodoprivrede, da u narednom periodu dominantno rade na terenu, kako bi bolje razumjeli probleme i efikasnije i kvalitetnije doprinijeli njihom rješavanju.\n"Poljoprivredni proizvođači imaju dosta rada i problema na svojim imanjima i mislim da svi zajedno treba da im pomognemo u dijelu administrativnih obaveza i kvalitetne stručne podrške. I u pripremi zahtjeva za sredstva iz Agrobudžeta i u pripremi biznis planova za evropske fondove, ili pak za kreditnu podršku od IRF-a", ukazao je Simović.\nIZVOR: Vebsajt Ministarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja, 28.01.2017.


Dačić i Marković u Smederevu – Semendria\nDačić i Marković u Smederevu\n21. mart 2016. DRUŠTVO – Izvor: RTS – Predsednik SPS-a, prvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić sa svojim članovima najužeg rukovodstva i koalicionim partnerom Draganom Markovićem Palmom, predsednikom Jedinstvene Srbije posetili su Smederevo.\nTom prilikom govorili su o svom sloganu “Dela, a ne reči” i obećali da će svoju politiku i dalje voditi tako da Srbija očuva radna mesta u fabrikama, kao i da se sa dovođenjem stranih investitora obezbede nova.\n“Srbija ne može da ide dalje ako nema industrijsku proizvodnju, rast BDP-a, a sve je to nemoguće bez investicija i novih radnih mesta. U Jagodini se to pokazalo kao moguće. Želimo da to bude svuda u celoj Srbiji”, rekao je Dačić.\nCilj je, kako je rečeno, da “u marketima budu domaći proizvodi, a ne iz uvoza i da se podjednako dobro živi i u unutrašnjosti kao u Beogradu”.\n« Bežeći od policije bacio “kinder jaje” u kom je skrivao marihuanu\nJoš jedna žetva medalja smederevskih strelaca »


HomeEkonomijaMomirović: Šandong će uz obavezno angažovanje srpskih podizvođača završiti deonicu Valjevo-Lajkovac u predviđenom roku\nBeograd, 30. mart – Ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović sastao se danas sa Džangom Điančao, generalnim direktorom kompanije Šandong, ogranka u Srbiji, kako bi razgovarali o aktuelnim projektima u putnom sektoru. Kompanija Šandong trenutno pored izgradnje deonice od Beograda do Valjeva, radi i na izradi tehničke dokumentacije za deonicu auto-puta Beograd-Zrenjanin, za koju su ministar Momirović i predstavnici kineske kompanije ustanovili da bi s radovima mogla da otpočne do kraja 2021. godine.\n,,Konstatovali smo značajan napredak u realizaciji izgradnje deonice od Valjeva do Lajkovaca i imamo obećanje našeg kineskog partnera da će, uz angažovanje velikog broja srpskih podizvođača, ovu deonicu završiti u predviđenom roku. Ovo ministarstvo daje prioritet izgradnji nedostajuće saobraćajne infrastrukture i zato, svi potencijalni partneri u ovom procesu mogu da izraze svoju zainteresovanost i daju konstruktivne predloge “ rekao je ministar Momirović.\nPredmetna trasa budućeg državnog puta je od značaja za razvoj putne mreže Republike Srbije i za međunarodnu mrežu puteva. Deonica Iverak-Lajkovac, dužine 18,3 km predstavlja poprečnu vezu u putnoj mreži Republike Srbije, omogućavajući kretanje vozila trasom Mali Zvornik (granica sa Republikom Srpskom) – Loznica – Osečina – Valjevo – Lajkovac – Ćelije – Lazarevac – Aranđelovac – Topola – Rača –Svilajnac – (neizgrađeni deo) Bor – Zaječar (granica sa Republikom Bugarskom). Time su, pored kretanja ljudi i robe unutar centralnog i zapadnog dela Srbije, stvoreni uslovi i za povezivanje delova Republike Srpske, odnosno Bosne i Hercegovine, sa putnim pravcem E-763 (Beograd – Južni Jadran) i Koridorom 10, odnosno auto-putskim pravcem Beograd – Niš i u nastavku sa Istočnom Srbijom i Republikom Bugarskom.\n,,Šandong je zainteresovan i za učešće ne samo u izvođenju putnih projekta, već i učešću u finansiranju drugih, za Srbiju značajnih investicija“ istakao je g-din Điančao.\nKompanija Šandong je više od deset godina prisutna na srpskom tržištu i za sobom ima niz uspešno završenih projekata. U narednom periodu, u okviru stručno tehničke saradanje, Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastukture će biti predloženi projekti od značaja za realizaciju.


Tehnopolis: Održana tribina na temu prijave korupcije | onogošt.me\nNa tribinu na kojoj je bilo oko 50 učesnika, predstavljeni su dosadašnji rezultati kao i buduće aktivnosti, a prisutni su imali priliku da postavljaju pitanja diskutantima i tako se bliže upoznaju sa načinom realizacije i dosadašnjim rezultatima kompletnog projekta.\n“Što se tiče aktivnosti vezanim za ovaj projekat, u prethodnim mjesecima sprovedene su mnoge aktivnosti među kojima je istarživanje o percepciji građana o korupciji čije rezultate je danas prezentovala koleginica Tamara Miljanić. U okviru projekta sprovedene su i ukupno četiri radionice sa različitim temama, i odzivom od preko 100 mladih srednjoškolaca. Napomenula bih da je u toku i upotreba linka za prijavu korupcije na sajtu portala Onogošt i zvaničnim sajtovima Defendologije i CPE”, kazala nam je Jelena Milić, koordinator projekta ispred „Defendologije”.\nU naredno periodu u planu je organizovanje panel diskusije, kao i performansi mladih i sličnih aktivnosti u okviru projekta koji je podržan od strane CGO i finansiran od strane EU kroz širi projekat "Smjestimo korupciju u muzej".


Šta se to dogodilo u Moskvi: SAD dozvoljava da Asad ostane i da ga bira narod | WebTribune\nHome U FOKUSU Šta se to dogodilo u Moskvi: SAD dozvoljava da Asad ostane i da ga bira narod\nRuski vazdušni udari u Siriji su, čini se, sirijskoj vladi dali dovoljno snage da ubede Asadove neprijatelje i svet da on ne može silom brzo biti uklonjen.\nAP u analizi situacije u Siriji navodi da je to saznanje, kao i sve veće osećanje da je prioritet broj jedan u svetu uništenje grupe Islamska država, dovelo do toga da mnogi priznaju da koliko god bilo neprihvatljivo njegovo ponašanje u ratu Asad će morati da se trpi bar još izvesno vreme.\nNajdramatičniji znak ove promene stava stigao je u utorak kada je državni sekretar SAD Džon Keri rekao da će Asadovu budućnost odrediti sirijski narod, i najjasnije do sada rekao da Asad za sada može da ostane i da bude deo tranzicije.\nOva izjava predstavljala je manje preokret nego kulminaciju promena stavova koje se dešavaju mesecima, a posebno je zanimljivo da je Keri to izjavio u Moskvi, gde je razgovarao o sirijskom pitanju sa ruskim zvaničnicima.\nDok Moskva navodi da su meta vazdušnih udara grupa Islamska država i drugi teroristi u Siriji veći deo ruske vazdušne kampanje usmeren je na umerenije snage koje se bore protiv Asada u centralnoj i severnoj oblasti gde Islamska država nije prisutna ili je vrlo malo prisutna, navodi AP.\nRezultati su se sporo pojavljivali. Uprkos skoro 11 nedelja ruskih vazdušnih udara ruske vladine snage uz pomoć libanskog Hezbolaha i iranskih snaga nisu uspeli da povrate izgubljeno u severnoj provinciji Idlib i u Palmiri, starom pustinjskom gradu u centralnoj Siriji koji je pao u ruke Islamske države preko leta.\nRuski vazdušni udari su, medjutim, pomogli Asadu da uspori ili zaustavi napredovanje pobunjenika na nekoliko frontova i on je zauzeo desetine sela u severnoj i zapadnoj Siriji. Najveća vladina pobeda do sada bila je prošlomesečno oslobadjanje vazdušne baze Kveiras u provinciji Alep koja je bila pod trogodišnjom opsadom ekstremističkih grupa.\nPosle toga je u ponedeljak usledilo zauzimanje vojne vazdušne baze blizu Damaska koju su držali pobunjenici poslednje tri godine, i čime je pojačano prisustvo vlade u oblasti većinski pod kontrolom opozicionih snaga.\nI juče su vladine snage zauzele strateški važnu planinu na severozapadu i približile se pobunjeničkom uporištu u priobalnoj provinciji Latakiji. Iako ne može da se kaže da je ruska intervencija dovela do strateške promene izgleda da je ipak povratila stanje na bojnom polju koje je vladalo pre nego što su pobunjenici napravili niz velikih pomaka ranije ove godine koji su podstakli Asada i njegove ruske saveznike da krenu u akciju, navodi AP.\nRusi su svojom vojnom intervencijom u suštini poručili (drugima) da mogu da odbiju da razgovaraju sa Bašarom Asadom, ali da to znači da neće dobiti političko rešenje, a ako žele političko rešenje da moraju da saradjuju sa tim čovekom, ocenio je analitičar Jezid Sajig iz Bliskoistočnog Karnegi centra u Bejrutu.\nRuska pomoć dala je novu energiju Asadu koji je poslednjih mesec dana dao niz intervjua u kojima je rekao da bi mogao da se kandiduje ponovo na novim izborima i nedavno dodao da neće da pregovara sa naoružanom opozicijom.\nU izjavama u Moskvi u utorak, Keri je rekao da SAD i njegovi partneri ne traže “takozvanu promenu režima” i da je sada glavno da se ubrza mirovni proces u kojem bi “Sirijci odlučivali o budućnosti Sirije”.\nSirijska opozicija se podsmeva tim izjavama i navodi da one odražavaju dugogodišnju nespremnost Amerike da sruši Asada.\nRuska intervencija je podigla uloge i dala novi podstrek pregovorima 17 zemalja u Beču prošlog meseca u kojima je prvi put uključen i Iran, rekao je Aron Lund, stručnjak za Siriju.\nMirovni plan koji su dogovorili ne govori ništa o budućnosti Asada već da će se održati slobodni izbori u roku od 18 meseci od trenutka kada predstavnici Asada i opozicije počnu razgovore o novom ustavu.


FHP: Institucije ohrabruju zastrašivanje i širenje nacionalne mržnje u javnom prostoru | Tacno.net\nAutor 👤tačno.net 10.1.2022. u 15:57\nFond za humanitarno pravo ističe da sve češće javno širenje nacionalne mržnje, veličanje zločinaca i pozivanje na rat stvara atmosferu straha u kojoj mnogi opravdano strepe od izbijanja novih oružanih sukoba. Zvanična politika sećanja na ratove devedesetih, zasnovana na poricanju i relativizaciji zločina koje su počinile srpske snage, značajno doprinosi ovakvoj atmosferi. Fond za humanitarno pravo zahteva od institucija Srbije da prekinu sa praksom negiranja zločina, kao i poricanja sistemskog karaktera nacionalne mržnje, i da zastrašivanje i pozive na nasilje sankcionišu na adekvatan način.\n“Trideset godina kasnije, većina porodica žrtava ova dva zločina nije pronašla posmrtne ostatke svojih najbližih, a zbog diskriminatornih zakona Republike Srbije, ne uspevaju ni da dobiju status članova porodica civilnih žrtava rata, koji bi im omogućio priznanje zločina i skromnu materijalnu naknadu. Pored toga, stanovnici Sandžaka suočeni su sa zastrašivanjem i govorom mržnje u javnom prostoru, koji po mnogo čemu podseća na atmosferu od pre 30 godina”, naglasili sz iz FHP-a.\nKako dalje navodi FHP prvim danima ove godine objavljen je snimak pripadnika Policijske uprave Priboj kako pevaju pesme kojima se poziva na novi genocid i zločine protiv čovečnosti. Nakon pritiska javnosti, protiv policajaca sa snimka je pokrenut disciplinski postupak koji, kao blaga mera, negira ozbiljnost ovog incidenta.\n“Nekoliko dana kasnije, na pravoslavno Badnje veče, na ulicama Priboja grupa ljudi je pevala „Božić je, Božić je, pucaj u džamije“, noseći baklje i paleći pirotehnička sredstva. Policija je navodno identifikovala osamnaestogodišnjeg mladića koji se jedini jasno vidi na snimku, i o događaju je obavešteno nadležno tužilaštvo. Ovakvo širenje verske mržnje nije delo usamljenog pojedinca, iako imamo razloga da verujemo da će ga nadležne institucije tako tretirati.\nI u Novom Pazaru pravoslavni Božić je „proslavljen“ uz zastrašivanje i nacionalističke performanse. Članica Predsedničkog kolegijuma Srpske radikalne stranke (SRS) objavila je na svom Tviter nalogu snimak veće grupe muškaraca koji na novopazarskim ulicama pale baklje uz pesmu „Za krst časni i slobodu zlatnu“. Imajući u vidu da je Novi Pazar multietnički grad u kojem većinu čine Bošnjaci, i da pomenuti performans deluje organizovano i planirano, postavlja se pitanje da li će državne institucije preduzeti nešto da ovakvo ponašanje ubuduće spreče”, dodali su.\nDok na širenje nacionalne mržnje u Sandžaku institucije ili ne reaguju, ili reaguju sa zakašnjenjem i preblago, gotovo ceo državni vrh Srbije je 9. januara u Banjaluci prisustvovao obeležavanju Dana Republike Srpske, koji je u više navrata proglašen neustavnim, ističe Fond za humanitarno pravo. Na policijskoj paradi, koja je po militantnosti podsećala na vojnu, državni zvaničnici Srbije stajali su na počasnoj bini sa Vinkom Pandurevićem, osuđenim za ratne zločine počinjene u Srebrenici. Pandurević živi u Srbiji, čest je gost TV emisija, a pre nepunih mesec dana odlikovan je vojnom spomenicom, koju mu je uručio načelnik Generalštaba Vojske Srbije.\n“Predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić izjavila je povodom neustavnog praznika da je „Republika Srpska plod želje srpskog naroda […] da se spreče zločini koji su nad srpskim narodom počinjeni tokom Drugog svetskog rata.“ Ovaj narativ bio je dominantan i devedesetih godina i služio je za legitimizaciju osvajačkih pohoda srpskih vlasti. Povezivanje Drugog svetskog rata i ratova devedesetih u neprekinutu celinu doprinosi relativizaciji ratnih zločina, predstavljajući ih kao samoodbranu. Izjava predsednice Vlade posebno je štetna u kontekstu negiranja zločina koje su srpske snage počinile tokom rata u BiH, a koje je zvanična politika Srbije”, kazali su iz FHP-a.\nTagovi: fond za humanitarno pravonacionalna mržnjanegiranje ratnih zločinaSrbija


Narodna biblioteka Srbije - Blic Online\nUpravnica Narodnog pozorišta u Beogradu Ivana Vujić Kominac i v.d. upravnika Narodne biblioteke Srbije Vladimir Pištalo potpisali su juče Sporazum o saradnji.\n"Plamen zlokobne volje još tinja na Kosančićevom vencu - NAŠIM ZABORAVOM": Istoričar Ristić o 80. godišnjici uništenja Narodne biblioteke\nTo je prilika da na ovu temu razgovaramo s istoričarem Dejanom Ristićem, koji je ne samo izučavao dokumenta i objavljivao naučne radove na ovu temu nego je i u jednom periodu, ne tako davno, obavljao i dužnost upravnika ove kulturne institucije.\n"ČEKALI SMO 80 GODINA..." Istoričar Ristić o Vučićevoj poseti Kosančićevom vencu: "Ovo je istorijski događaj"\nČekali smo 80 godina da presednik Srbije dođe na najveće zgarište knjiga u Evropi, naveo je danas istoričar Dejan Ristić, komentarišući posetu predsednika Srbije Aleksandra Vučića temeljima spaljene biblioteke na Kosančićevom.\nGojković i Pištalo položili cveće na Kosančićevom vencu: OD BOMBI STRADALE KNJIGE koje su pokrivale period od gotovo HILJADU GODINA\nPovodom Dana sećanja na stradanje Narodne biblioteke Srbije u Drugom svetskom ratu, ministarka kulture i informisanja Maja Gojković i v. d. upravnika Narodne biblioteke Srbije Vladimir Pištalo položili su danas cveće na lokalitetu na Kosančićevom vencu.\nVladimir Pištalo imenovan za v.d. upravnika Narodne biblioteke Srbije\nKnjiževnik Vladimir Pištalo imenovan je za v.d. upravnika Narodne biblioteke Srbije na današnjoj sednici Vlade Srbije.\nVuk Vukićević: Ovo je istina o izboru upravnika Narodne biblioteke\nSmatram da je u interesu istine potrebno da demantujem tvrdnje gospodina Dejana Ristića da kao kandidat za upravnika Narodne biblioteke Srbije ne ispunjavam uslove jer nemam "najmanje deset godina iskustva u kulturi, od čega četiri godine iskustva na poslovima rukovođenja u kulturi".\nNakon prošlogodišnjeg neuspešno pokušanog sprovođenja Javnog konkursa za izbor upravnika Narodne biblioteke Srbije, Upravni odbor te institucije raspisao je decembra 2019. godine novi javni konkurs. Na ponovljeni javni konkurs priložio sam identičnu dokumentaciju onoj koju sam dostavio na prošlogodišnji konkurs, a koju je UO onomad ocenio kao nepotpunu te me je tada eliminisao iz spiska kandidata. Nakon što sam podneo prigovor, taj konkurs je bio poništen kao nezakonit.\nSutra bi Upravni odbor Narodne biblioteke Srbije trebalo da održi sednicu na kojoj će razmotriti prijave po osnovu obnovljenog konkursa, odnosno eventualno odabrati kandidata za prvog čoveka te ustanove, a odluku potom dostaviti resornom ministarstvu koje će dati svoje mišljenje i zatim proslediti Vladi na usvajanje.\nU Narodnoj biblioteci Srbije (NBS) danas je obeležen Dan sećanja na stradanje nacionalne biblioteke tokom nacističkog bombardovanja 6. aprila 1941. godine.\nNarodna biblioteka Srbije u četvrtak, 28. februara, obeležila je 187. rođendan, a tim povodom u ovoj instituciji kulture otvorena je izložba "Žene u srpskom, Đure Jakšića".\nNacionalizam je ideologija banalnosti, govorio je Danilo Kiš (22. 2. 1935 - 15. 10. 1989).\nTRAGEDIJA U NARODNOJ BIBLIOTECI Autorski tekst bivšeg upravnika Dejana Ristića\nTragičan događaj koji se pre nekoliko dana desio u Narodnoj biblioteci Srbije, u kom su poginula dva radnika, strašan je pokazatelj našeg zajedničkog višedecenijskog odnosa prema kulturnom nasleđu.\nČlanovi Narodne biblioteke Srbije mogu koristiti usluge drugih biblioteka\nTri ustanove kulture prihvatile su inicijativu Ministarstva kulture i informisanja da članovi Narodne bibilioteke Srbije mogu koristiti njihove usluge dok nacionalna ustanova ne počne sa radom.\nBIBLIOTEKA OSTAJE ZATVORENA Vukosavljević: Nije bilo formalnog propusta pre tragedije\nMinistar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević rekao je danas na konferenciji za novinare, povodom tragične smrti dvojice radnika firme "Empeks" u Narodnoj biblioteci Srbije, da je kontrola sistema za protivpožarnu zaštitu bila vanredna zbog najavljene kontrole Sektora za vanredne situacije pri Ministarstvu unutrašnjih poslova i dodao da ne može govoriti o potencijalnim uzrocima stradanja do okončanja istrage.\nKNJIGE U KUTIJAMA, ČASOPISI NA PODU Magacin Narodne biblioteke pretrpan, a upravnik poručuje: NEMAM ČAROBNI ŠTAPIĆ\n"U Narodnoj biblioteci Srbije više nema mesta za smeštaj građe! Znalo se to poodavno, a sad je došlo do duvara", glasi poruka koja se pojavila na društvenim mrežama uz šokantne fotografije prepunih magacina na kojima se vide police koje su toliko pretrpane knjigama da se uskoro neće moći prolaziti između njih.\nPredstavljanje knjige i dokumentarnog filma o Narodnoj biblioteci Srbije u Skoplju\nNaučna monografija "Kuća nesagorivih reči: Narodna biblioteka Srbije 1838–1941." Dejana Ristića u izdanju Narodne biblioteke Srbije biće predstavljena 11. maja u 12 sati u Nacionalnoj i univerzitetskoj biblioteci "Sveti Kliment Ohridski" u Skoplju.\nPredstavljanje nagrađene edicije "Srpska proza u prevodu" u Narodnoj biblioteci Srbije\nPovodom nagrade Londonskog sajma knjiga i Udruženja izdavača Velike Britanije "Geopoetici" za ediciju "Srpska proza i prevodu" (Serbian Prose in Translation - SPiT), prvi put u deceniji svog postojanja edicija će biti predstavljena javnosti.\nBeseda srpskog književnika: Ljudi koji čitaju DUŽE ŽIVE\nIma mnogo razloga za čitanje, a jedan od najvažnijih je da razumemo druge i da naučimo da izrazimo sebe, reči su Vladimira Pištala.\nKnjiževno veče Nikole Moravčevića sutra u Narodnoj biblioteci Srbije\nNovi istorijski roman našeg pisca iz Čikaga, Nikole Moravčevića, "Braća Anđelovići" biće predstavljen na književnoj večeri u Amfiteatru Narodne biblioteke Srbije u petak 20. oktobra u 19h.\nIzložba "Umetnost na papiru" u Narodnoj boblioteci\nGrupna izložba jednog dela savremnih likovnih umetnika, u okviru regionalnog projekta "Umetnosti na papiru", autorke Biljane Jotić, biće otvorena 5. maja u Narodnoj biblioteci Srbije.


Tag / Vojska Severne Koreje / Vesti online\n"Država bolje da hrani vojnike"\nSevernokorejski lider Kim Džong Un izjavio je danas da bi država trebalo bolje da hrani vojnike, objavila je severnokorejska KCNA.\nŠta se sprema: Kim Džong Un pravi čistku u vojsci\nNeimenovani američki zvaničnik potvrdio je da su tri najviša vojna zvaničnika Severne Koreje smenjena sa svojih pozicija, javlja Rojters.\nKimovi vojnici iscrpljeni, dobili čudne naredbe: Budite spremni, rat je veoma blizu\nSituacija na Korejskom poluostrvu iz dana u dan postaje sve napetija. I dok ceo svet brine o tome da li će biti rata, vojnicima Severne Koreja upućeno je upozorenje da je on "veoma blizu".\nDezerter otkriva: Ako bude ugrožen, Kim će baciti bombu na SAD!\nDezerter i bivši diplomata Severne Koreje tvrdi da bi lider te zemlje Koreje Kim Džong Un mogao da lansira nuklearni projektil na Los Anđeles, iako zna da bi Vašington uzvratio.\nOvako izgleda arsenal Severne Koreje\nPočetkom decembra svet se uznemirio zbog vesti da je Severna Koreja izvela velike vojne vežbe. Kim Džong Un je odlučio da pokaže zube i ni malo nije naivno šta sve poseduje njegov arsenal.\nVojnik prebegao peške iz Severne u Južnu Koreju\nS. Koreja: Imamo nov način za nuklearni napad na SAD!\nS. Koreja: SAD nas opkolile kao Nemci Lenjingrad, napašćemo!\nIz Severne Koreje stigla je optužba da "neprijateljske snage", prevođene SAD-om, sprovode opsadu te zemlje i delimično je uporedio sa opsadama Lenjingrada u Drugom svetskom ratu i Kube tokom...\nSeverna Koreja napala zvučnik Južne Koreje!\nSeverna Koreja pucala je u četvrtak na teritoriju Južne Koreje u graničnoj oblasti, a južni komšija uzvratio je ispaljivanjem nekoliko desetina artiljerijskih granata, prenela je južnokorejska...\nSevernokorejski vojnik prebegao u Južnu Koreju\nMladi severnokorejski vojnik prešao je u ponedeljak dobro čuvanu, militarizovanu granicu sa Južnom Korejom u pokušaju da prebegne, saopštilo je južnokorejsko Ministarstvo odbrane.\nTanjug 21 komentara\n"Vojsko moja, spremi se za rat sa SAD i njihovim saveznicima"\nSevernokorejski lider Kim Džong Un apelovao je na vojsku svoje zemlje da se pripremi za rat sa SAD i njihovim saveznicima, javljaju državni mediji Severne Koreje.


Jedini srpski film koji konkuriše za nagrade Evropske filmske akademije\n"San zimske noći" u poslednjem krugu\nPrednominacije u svim kategorijama. Reditelj Goran Paskaljević snima novi film "Optimisti"sa istom ekipom\nOstvarenje reditelja Gorana Paskaljevića "San zimske noći" Evropska filmska akademija uvrstila je u prednominacije za Evropske filmske nagrade u svim kategorijama: najbolji film, najbolja režija, najbolja muška uloga (Lazar Ristovski), ženska uloga (Jasna Žalica), autor muzike (Zoran Simjanović), direktor fotografije (Milan Spasić), montažer (Petar Putniković), scenograf (Tijana Marić, kojoj je ovo prvi film). Ovo je jedini srpski film koji konkuriše za nagrade, koje će biti uručene na svečanoj ceremoniji u Berlinu u decembru. Paskaljevićev film odabran je između 600 evropskih filmova i uvršten je u najuži izbor od 20 filmova.\n- Srećan sam što je film dobio prednominacije u svim kategorijama i što se nalazi među 20 odabranih filmova za koje će 1.300 članova akademije glasati u poslednjem krugu. Nominacije će se znati u novembru, a pre toga potrebno je da im pošaljemo 1.300 DVD zapisa filma - rekao je Paskaljević za Glas.\nJoš jednom se dokazuje da film snimljen malim sredstvima, bez mnogo buke, može da predstavi našu kinematografiju bolje nego mnogi komercijalni filmovi. To je moja stara priča. Uveren sam da će nam ove prednominacije pomoći u još široj distribuciji filma u svetu.\nZahvaljujući Gran priju u Nešvilu, koji ga kvalifikuje u trci za velikog Oskara, (ne za najbolji strani film) "San zimske noći" će imati bioskopsku distribuciju u Americi, gde će biti prikazan u novembru. Posle uspešne distribucije u Španiji, film će ovih dana početi da se prikazuje u Francuskoj, Nemačkoj i Italiji. San zimske noći prikazan je na više od 40 festivala i dobio je brojna visoka priznanja - Gran pri u San Sebastijanu, Gran pri u Nešvilu, Zlatnog viteza u Rusiji...\nPodsetimo da je film Gorana Paskaljevića "Bure Baruta" 1998. godine nagrađen Evropskom filmskom nagradom za najbolji film koje mu je dodelio FIPRESCI (Međunarodno udruženje filmskih kritičara).\nNaš reditelj 1. septembra u rudnicima Kolubare počinje snimanje novog filma "Optimisti" sa gotovo istovetnom ekipom koja je radila "San zimske noći". U glavnoj muškoj ulozi je ponovo Lazar Ristovski, a glavnu žensku ulogu igra mlada Bojana Novaković, koja živi u Australiji, gde je ostvarila zavidnu glumačku karijeru. U novom filmu u pet priča o lažnom optimizmu koji nas zapljuskuje sa svih strana igraju Slavko Štimac, Mira Banjac, Nebojša Glogovac, Petar Božović, Nebojša Milovanović, Tika Arsić, Miki Krstović, Boro Stjepanović, Dušan Janićijević, Snežana Nikšič, debitant Milan Tomić i još mnogi glumci, angažovani u ukupno 50 uloga, otkriva za Glas Paskaljević. Po žanru, film "Optimisti" je crna komedija, producent je "Cepter internešnel", a snimaće se u Kolubari, okolini Beograda i Beogradu do 15. oktobra. Premijera će biti na nekom od velikih svetskih festivala.\nDvostruki album Džona Lidona\nSonja Radojković zatvara "Tisin cvet"\nPočinje festival "Sunflonjer"


Regionalni poslovni lideri u Sarajevu 12. novembra • Life.ba • Business\nRegionalni poslovni lideri u Sarajevu 12. novembra\nBy LIFE 05/11/2010 0\nASA grupacija organizuje susret vodećih regionalnih poduzetnika iz privatnog sektora na okruglom stolu pod nazivom „Uticaj privatnog sektora na razvoj društva“ koji će se održati 12. novembra u Sarajevu.\nNajuticajniji poduzetnici će predstaviti svoja iskustva i ponuditi viđenje razvoja regije.\nNajavljeno je učešće: Ante Todorića, “Agrokor” – Hrvatska, Aleksandera Svetelšeka, “Petrol” – Slovenija, Nijaza Hastora, “ASA Prevent Group” – BiH, Nihada Imamovića, “ASA Prevent Group” – BiH, Emila Tedeschija, “Atlantic Grupa” – Hrvatska, Miodraga Babića, bivšeg direktora “Hemofarma” – Srbija i Branka Greganoviča, “Strateks” – Slovenija.\n“Kompanije iz privatnog sektora su glavni nosioci programa koji ima za cilj ostvarivanje održivog razvoja i smanjenje siromaštva. Privatni sektor je najvažniji partner za pružanje osnovnih usluga u oblastima izgradnje infrastrukture, kod investicija i inovacija. Ipak, privatne kompanije nailaze na mnoga ograničenja koja ometaju investicije, rast poslovanja, stvaranje novih radnih mjesta i konačno održivi razvoj društva”, kaže rukovodilac korporativnih komunikacija ASA grupacije Vedran Peršić.\nOn je istakao kako će ovaj ovaj okrugli sto analizirati osnovnu ulogu privatnog sektora u društvenom i privrednom razvoju regije kao i izazove i prilike s kojima se kompanije susreću kao agensi promjena u tom razvoju.\nLIFE: U BiH rast potrošačkih cijena u aprilu 2,4 posto, godišnja inflacija 13,2 posto\nTakođer će se fokusirati i na pokretače održivog razvoja u regiji, kao što su uloge malih i srednjih kompanija kao izvora inovacija i prilika za privatni sektor da preduzme nove inicijative. ASA grupacija predstavlja jedan od stubova razvoja privrede u BiH, a svojim poslovanjem snažno utiče na razvoj domaće ekonomije. Stalna ulaganja i inovativne ideje bile su ključ za učvršćivanje liderske pozicije na tržištu BiH, koja je zadržana tokom svih petnaest godina koliko djeluje ASA grupacija.\nRezultat je dobrog poslovanja da se cjelokupna grupacija ove godine našla na 50. mjestu najuspješnijih kompanija jadranske regije, a kao najuspješnija privatna kompanija iz BiH, saopćeno je iz ASA grupacije.


🚌 Autobus Beograd → Utrecht - Autobuske Karte | AutobuskiPrevoz.com\nAutobus Beograd - Utrecht\nAutobuske karte za Beograd Utrecht kupite po najnižoj ceni na tržištu. Informišite se o redu vožnje, rezervišite mesto u autobusu i izaberite način plaćanja.\nBeograd - Utrecht\nInformacije za Autobus Beograd - Utrecht\nBeograd - Utrecht se nalaze na udaljenosti od 0 km.\nNa ovoj stranici predstavljeni su svi autobuski prevoznici sa kojima je AutobuskiPrevoz.com ostvario saradnju želeći da vam ponudi autobuske karte po najnižoj tržišnoj ceni. Takođe, obratite pažnju na akcije koje često imamo u našoj ponudi a koji vam mogu znatno smanjiti cenu autobuske karte za relaciju Beograd - Utrecht. Nakon što se odlučite za datum i vreme, kliknite na "Rezerviši" i popunite neophodna polja ili nas pozovite na 011 405 31 51 radi rezervacije. Kao poslednji korak izaberite način plaćanja među kojima su lično preuzimanje u Balkanskoj 35 - 39.


Abreu : Ekonomsko stanje u BiH bi moglo postati alarmantno - Klix.ba\nSvjetska banka spremna pomoći\nAbreu : Ekonomsko stanje u BiH bi moglo postati alarmantno\n1.12.2011. u 11:14\nŠef kancelarije Svjetske banke u BiH Anabela Abreu upozorila je da bi ekonomsko stanje u BiH vrlo brzo moglo da postane alarmantno.\n"Stanje u BiH trenutno nije alarmatno, ali vrlo brzo može da postane takvo", rekla je ona u razgovoru za Srnu, povodom procjena da bi rast BDP u BiH iduće godine mogao biti svega jedan odsto, pa čak i da bi situacija mogla biti gora ako se kriza u eurozoni proširi.\nOna ističe da će smanjenje rasta u EU i eurozoni negativno uticati na sam izvoz BiH, pa i na ekonomski rast.\n"Strane direktne investicije se nisu oporavile od krize iz 2008/2009. Međutim, izvoz je bio ključna poluga oporavka iz prošle krize, ali sada će smanjenje rasta u EU i eurozoni negativno uticati na sam izvoz, a i na ekonomski rast u BiH", objašnjava šef Kancelarije Svjetske banke u BiH.\nAbreu je rekla da će na priliv stranih investicija u BiH prvenstveno uticati ekonomske okolnosti u zemljama iz kojih te investicije dolaze, a slučaju BiH to su zemlje EU.\nŠef kancelarije Svjetske banke naglašava da je bitno da se zemlja pripremi za negativne efekte potencijalne krize, navodeći kao primjer druge zemlje u regiji - Srbiju, Makedoniju, koje se provođenjem reformi i aranžmanima sa MMF-om i Svjetskom bankom pripremaju za potencijalne efekte krize.\nGovoreći o tome koliko je stabilan bankarski sistem u BiH, Abreu je istakla da je već sada evidentno da će dodatni izvori finansiranja banaka biti ograničeni, jer se neće moći osloniti na izvore iz zemalja eurozone.\n"Samim tim, kreditiranje u BiH će biti usporeno", rekla je Abreu, ali nije željela da spekuliše o budućnosti eura.\nOna je istakla da Svjetska banka već ima kreditnu liniju usmjerenu prema malim i srednjim preduzećima, kroz koju bi se mogla obezbijediti dodatna sredstva, ukoliko se vlasti za to opredijele.\nAbreu je ponovila da je osnovni preduslov budžetske podrške Bosni i Hercegovini od MMF-a, Svjetske banke, Evropske centralne banke procjena da je makroekonomski okvir stabilan, a za šta je prvi korak usvajanje Globalnog fiskalnog okvira na Fiskalnom vijeću, usvajanje odgovornih budžeta za 2012. na svim nivoima vlasti i nastavak rada na provođenju strukturalnih reformi.\nGovoreći o reformama koje bi trebalo provesti prilikom kreiranja budžeta, Abreu ističe da su najpravičnije reforme one koje budžetska davanja umjeravaju od onih koji imaju značajna primanja prema onima koji nemaju.\n"Samim tim, ne samo da se mogu napraviti uštede, nego se može poboljšati pravičnost u raspodjeli sredstava ugroženim kategorijama kojima je stvarno potrebna pomoć", naglasila je ona i dodala da nema bezbolnih reformi i da je za svaku reformu potreban politički kuraž.\nPrema njenim riječima, u predstojećem periodu Svjetska banka će pružiti podršku za reformske aktivnosti u BiH u tri oblasti - unapređenje konkurentnosti domaće privrede, socijalnoj zaštiti i inkluziji najugroženijih, te održivom korištenju prirodnih resursa.\n"Tokom naredne četiri godine BiH će imati na raspolaganju 148 miliona američkih dolara beskamatnih sredstava od Međunarodne asocijacije za razvoj (IDA) za investicione projekte, a osim toga biće na raspolaganju i 200 miliona dolara od Međunarodne banke za obnovu i razvoj za pružanje podrške strukturalnim reformama u zemlji", navela je Abreu.\nNavodeći da je trenutno u BiH aktivno 12 projekata Svjetske banke, čija je ukupna vrijednost 302,3 miliona američkih dolara, Abreu je istakla da je provođenje investicionih projekata u BiH jako dobro i da je njihovo sveukupno izvršenje najbolje od svih zemlja zapadnog Balkana.\nAbreu je ponovila da bi vlasti u BiH morale da nastave s unapređenjem poslovnog okruženja i investicione klime, a Svjetska banka je spremna da im pomogne u tome.\n"Regulatorne reforme mogu biti teške i dugotrajne, ali su značajne, posebno u kriznim vremenima. Regulatorni ambijent za poslovanje može uticati na mogućnost firmi da se nose s krizom i iskoriste prilike kad počne oporavak", istakla je ona.\nAbreu je dodala da će Svjetska banka raditi u partnerstvu sa vlastima BiH i pružiti podršku u provođenju reformi entitetskih inspektorata s ciljem usklađivanja njihovog rada sa standardima EU, kao i u daljim reformama za unaprjeđenje procedura za registraciju poslovne djelatnosti i provođenje procesa\n"Vlasti u BiH su ostvarile napredak na unapređenju poslovnog okruženja i investicione klime, i taj napredak je prepoznat u posljednjem izvještaju `Duing biznisa`, posebno u oblasti zemljišne administracije i katastra. Međutim, druge zemlje provode reforme brže, te je stoga sveukupno rangiranje BiH smanjeno", rekla je ona, komentarišući podatak da je BiH na 125. mjestu po lakoći poslovanja od 184. rangirane zemlje svijeta, i najlošije rangirana u regionu.


Fudbaleri Zenita su osvajanjem Kupa Rusije danas kompletirali duplu krunu, a na proslavi desio se jedan veći peh.\nPodigao je nekoliko pehara u karijeri Branislav Ivanović, ali očigledno ne i ovakav - pa će trofej umesto u klupski muzej morati na popravku.\nTek u finišu utakmice je ekipa iz Sankt Peterburga slomila otpor protivnika i pobedila, a potom je usledilo veliko slavlje.\nNije bio dovoljno pažljiv srpski defanzivac i prilikom spuštanja polomio je jedan deo pehara, što i nije toliko teško imajući u vidu da se radi o većim delom staklenom trofeju. Tačnije, polomljen je poklopac koji je ispao na pod i razbio se na delove.\nU neverici su pehar gledali igrači Zenita, kao i Ivanović koji je doslovno pobegao sa lica mesta, a i za njim Dzjuba koji se smejao.\nSve u svemu, nauk za Ivanovića za neka buduća dizanja pehara, a i za one koji odlučuju kakve će izrade biti.


Stop cenzuri: Putin potpisao zakon o kažnjavanju za diskriminaciju ruskih medija - 30.12.2020, Sputnik Srbija\nStop cenzuri: Putin potpisao zakon o kažnjavanju za diskriminaciju ruskih medija\nPredsednik Rusije Vladimir Putin potpisao je zakon usmeren na borbu protiv cenzurisanja ruskih medija na stranim internet-platformama. Dokument je objavljen na... 30.12.2020, Sputnik Srbija\n09:13 30.12.2020 (Osveženo: 16:24 23.07.2021)\n© SputnikSputnjik i RT - cenzura\nPredsednik Rusije Vladimir Putin potpisao je zakon usmeren na borbu protiv cenzurisanja ruskih medija na stranim internet-platformama. Dokument je objavljen na zvaničnom portalu pravnih informacija.\nPrema dokumentu, Ruska služba za nadzor u sferi komunikacija, informacionih tehnologija i medija („Roskomnadzor“) ima pravo da delimično ili u potpunosti blokira internet-resurse koji ograničavaju značajne informacije na teritoriji Rusije na osnovu nacionalnosti, jezika, porekla, imovinskog i službenog statusa, profesije, mesta prebivališta i rada, odnosa prema religiji ili u vezi sa uvođenjem političkih ili ekonomskih sankcija protiv Rusije ili Rusa od strane drugih zemalja.\nTo se neće odnositi samo na društvene mreže, nego i na velike IT platforme. Posebno se ističe da blokiranje može uslediti zbog „diskriminacije materijala ruskih medija“.\nU slučaju ograničavanja ili usporavanja pristupa koristiće se tehnička sredstva za suprotstavljanje pretnjama, predviđena odredbama zakona o suverenom internetu.\nZakon predviđa blokiranje, usporavanje saobraćaja i administrativne kazne, s tim što se blokiranje i usporavanje saobraćaja mogu kombinovati sa novčanom kaznom, koja iznosi od nekoliko hiljada do tri miliona rubalja (oko 33.000 evra).\nBlokiranje internet-resursa će inicirati Generalno tužilaštvo u dogovoru sa Ministarstvom spoljnih poslova Rusije.\nResursi koji budu kršili novi zakon naći će se na specijalnom spisku sajtova, „odgovornih za kršenje osnovnih ljudskih prava i sloboda, prava i sloboda građana Rusije“. „Roskomnadzor“ će uvoditi restriktivne mere protiv resursa sa spiska.\nZakon o sankcijama će se primenjivati i protiv popularnih zapadnih društvenih mreža. Autori zakona objašnjavaju da su, među portalima koji su 2020. godine blokirali ruske medije, bili i „Tviter“, „Fejsbuk“ i „Jutjub“.\nRanije je zamenik stalnog predstavnika Rusije pri OEBS-u Maksim Bujakevič rekao da će Rusija skrenuti posebnu pažnju novom predstavniku OEBS-a za medije na „izbacivanje“ ruskih resursa sa Gugla i Fejsbuka.\nOn je istakao da će tema novinarstva 2021. godine biti mnogo prisutnija u OEBS-u nego danas, jer ih sa novoimenovanom predstavnicom za pitanja slobode medija Tereze Ribejru čeka dug put po pitanju brojnih tema, kao što je, prvenstveno, potpuno uvođenje cenzure u digitalnom informacionom segmentu.\n„Ovde se naši zapadni partneri radije ograđuju navodno nezavisnom uređivačkom politikom internet-monopolista kao što su Gugl, Fejsbuk i ostali, dok u stvarnosti njihova navodno nezavisna uređivačka politika nekim čudnim sticajem okolnosti izbacuje iz internet-segmenta isključivo ruske i proruske resurse, kao i sve druge koji se ne uklapaju u zvanični stav zapadnih država. Na to ćemo skretati posebnu pažnju tokom interakcije sa Ribejru“, rekao je Bujakevič.\nRuska Duma usvojila zakon o kažnjavanju za cenzurisanje ruskih medija\nKako sprečiti zapadne društvene mreže da cenzurišu ruske medije\nUrednica RT-a: Smešne kazne za cenzuru protiv ruskih medija


Četvrti rođendan KC "Grad"\nNaslovna » Izlasci » Četvrti rođendan KC „Grad“\nČetvrti rođendan KC „Grad“\nAh Neša 14. april 2013. Izlasci Postavite komentar\nOd 12. do 21. aprila biće organizovana proslava četvrtog rođendana Kulturnog centra „Grad“.\nPre četiri godine, po prvi put u Srbiji, u jednoj staroj industrijskoj zgradi (Braće Krsmanović 4) otvoren je kulturni centar. Evropski centar za kulturu i debatu – KC „Grad“ – nastao je kao zajednički projekat Kulturnog fronta iz Beograda i Felix Meritis centra iz Amsterdama (sledeće nedelje slavi 225 godina), a projekat je u prvom periodu podržalo Ministarstvo spoljnih poslova Holandije kroz program MATRA kao jedna od najvećih strateških investicija u kulturi u Srbiji.\nJoš jedna pojedinost jeste kraj grada u kome je započeta cela priča. KC „Grad“ je svoje mesto pronašao u do tada decenijama zaboravljenom delu Beograda – Savamaloj. Više od 2.100 programa, ogroman broj umetnika, muzičara, pisaca, DJ-eva, dizajnera, zanatlija, aktivista, i više od 300.000 posetilaca u prve četiri godine, doneli su život i pokazali kako kultura može pokretati ekonomiju i druge oblasti.\nTako je na ovom talasu u poslednje vreme u zoni Savamale započet niz aktivnosti koje nisu direktno iz sveta umetnosti i kulture. KC „Grad“ je u ove prve četiri godine ostvario saradnju sa velikim brojem institucija i organizacija iz zemlje i inostranstva, a trenutno je i kao partner u tri višegodišnja projekta podržana od strane Evropske komisije.\nKC „Grad“ će ulazak u petu godinu postojanja obeležiti programima tokom sledeće nedelje. Izdvaja se rođendanska Moda za\nponeti na kojoj ovog vikenda (12-14. april) učestvuje oko 70 domaćih dizajnera\nU ponedeljak, 15. aprila u 19.30, biće otvorena izložba analognih fotografija „Duh postavangardnog omladizma!“ uz još jedno izdanje „Delikatesnog ponedeljka“. U sredu specijalni nastup ima Kralj Čačka, a u subotu 20. aprila po prvi put na jednom ovakvom mestu biće priređena prava klupska poslastica – „Silent disco“, veče sa tri različite vrste muzike. (danubeogradu.rs)\nTagoviclubbing dub izlasci izložbe jubilej kc grad vesti\nPrethodni Jarboli u Božidarcu, 19. aprila\nSledeći Fajront Republika uživo u Domu omladine, 16. aprila


Ostali sportovi - Automobilizam: Dušan Borković ove sezone voziće u najelitnijoj konkurenciji\nNapisano u kategoriji Ostali sportovi, 21 januara, 2014\nSrbija će ove godine prvi put u istoriji imati predstavnika u Svetskom šampionatu turing automobila. Dušan Borković, najmlađi osvajač Dijamantske kacige u istoriji srpskog automobilizma okušaće se među elitom, posle dve neverovatne sezone u kojima je vozio u potpuno različitim šampionatu i izazvao oduševljenje navijače, a strepnju rivala. Svetski šampionat turing automobila najjače je takmičenje na svetu na kružnim stazama, kada se izuzmu takmičenja jednoseda, prvenstveno Formula 1.\nUz to takmičenje u samom vrhu je i šampionat nemačkih turing automobila (DTM), ali činjenica da će u Svetskom šampionatu ove godine voziti devetostruki svetski reli šampion Sebastijan Leb donela mu je novu dozu uzbuđenja, kako za navijače, tako i vozače. Leb je bez sumnje jedan od najboljih vozača u istoriji auto-moto sporta, možda čak i najbolji, ali će se naći na novom terenu. Međutim, pošto mu je prošla sezona bila prelazna, uspeo je da nakupi kilometre na krugu kroz GT seriju i Porše Superkup i koliko-toliko spreman dočeka ulazak Citroena u Svetski šampionat turing automobila. Ne treba posebno pominjati da je upravo on glavni razlog ulaska francuskog proizvođača u šampionat, a sama činjenica da mu je timski kolega Ivan Miler, dovoljno govori koliko je ozbiljan pristup imao Citroen.\nLista vozača koji će učestvovati ove godine u Svetskom turing šampionatu još nije zaključena, a s obzirom da sezona počinje tek 6. aprila, niko još uvek ne otkriva sve planove. Svakako je da će konkurencija Borkoviću u njegovoj prvoj sezoni u najjačem šampionatu na svetu biti velika, ali je on već pokazao da može da se nosi sa velikim očekivanjima i zablista. Zbog toga je sigurno da će se u duelima sa Lebom, Milerom, Tarkvinijem i ostalima pokazati u pravom svetlu i ostvariti još mnogo istorijskih rezultat.


Kako izgleda život u Paklu - National Geographic Srbija\nDobrodošli u norveško seoce Hel, mesto u kojem živi svega 1.500 ljudi, ali zbog svog neobičnog imena privlači turiste iz čitavog sveta.\nIako se u njemu nije odigrala neka značajna bitka niti je poznat po slavnim kraljevima i katedralama, maleni Hel je mesto o kojem svetski mediji neretko pišu. Ovo selo čuveno je zbog svog neobičnog imena, koje na engleskom jeziku znači "pakao", a o njemu se često u šali kaže da je pravi dokaz da i pakao može da se zamrzne.\nNaime, Hel je veći deo godine okovan ledom, a mnogi ga proglašavaju jednim od najhladnijih mesta na planeti, budući da u njemu temperatura dostiže i -25 stepeni.\nIpak, još je zanimljivije to što je norveški prevod reči "hell" - sreća ili uspeh. Međutim, ovo selo nije svoj naziv dobilo po zanimljivim značenjima reči "hel", već po pećinama u liticama koje se nalaze ovom delu Norveške ("hellir" na staronordijskom).\nU ovom mestu nalaze se železnička stanica, bakalnica, benzinska pumpa i dom za stare, a broji svega 1.500 stanovnika. Ono, uprkos tome, privlači brojne turiste, koji ga obilaze ne samo kako bi se fotografisali kraj znaka na kom piše "Hell" nego i zbog popularnog muzičkog festivala "Bluz u Helu", koji se organizuje svakog septembra.


Na Dan pobede ruski Su-30 mahnuo američkom „posejdonu“ - Sputnjik Srbija\n07:59 12.05.2017 (osveženo 09:38 12.05.2017) Preuzmite kraći link\nPredstavnica Ratne mornarice kapetan Pamela Kunce saopštila je da se ruski lovac Su-27 približio P-8A „posejdonu“ dok je američki avion ispunjavao redovni zadatak u međunarodnom vazdušnom prostoru.\nMinistarstvo odbrane Rusije je saopštilo da su „9. maja oko 12 sati po moskovskom vremenu ruska sredstva kontrole vazdušnog prostora iznad neutralnih voda Crnog mora otkrila vazdušni cilj koji se približavao državnim granicama Rusije“.\nRadi presretanja bila su podignuta dva lovca Su-30 iz sastava dežurnih snaga PVO Južnog vojnog okruga.\nRuski lovac je izveo manevar „pozdrava“ američkog pilota, nakon čega je američki izviđački avion promenio pravac i udaljio se od ruskih granica.\nNavedeno je da je po mišljenju komandira američkog aviona saradnja dva aviona bila bezbedna i profesionalna.\nRanije je američko Ratno vazduhoplovstvo podiglo dva lovca F-22 i avion za rano otkrivanje E-3 radi presretanja dva ruska Tu-95 u blizini obale Aljaske. Saopšteno je bilo da su lovci pratili ruske bombardere, „dok ovi nisu promenili pravac prema svojoj bazi na istoku Rusije“.\nMinistarstvo odbrane Rusije je više puta saopštavalo da se svi letovi Vazdušno-kosmičkih snaga realizuju u strogom skladu sa međunarodnim pravilima.


Za mladog vezistu nije bilo mesta na Marakani, TSC iskoristio priliku i doveo Zvezdinog bisera - Crvena zvezda info\nSrbija / 303 pregleda\nSrbija / 783 pregleda\nSrbija / 753 pregleda\nZa mladog vezistu nije bilo mesta na Marakani, TSC iskoristio priliku i doveo Zvezdinog bisera\nFudbaler rođen 2004. godine kao slobodan igrač napustio Ljutice Bogdana, u novoj sredini se već predstavio golom\nMihajlo Milosavić, najbolji strelac omladinaca Crvene zvezde na putu do nedavno odbranjene šampionske krune, napustio je klub iz Ljutice Bogdana i kao slobodan igrač zadužio opremu TSC-a.\nTalentovanom centralnom vezisti iz Bačkog Jarka istekao je ugovor sa crveno-belima, te nakon što nije došlo do realizacije produžetka saradnje priključio se superligašu iz Bačke Topole.\nFudbalski plejmejker se u juniorskoj konkurenciji afirmisao kao igrač sa izvandednim prekidom kako među vršnjacima tako i u školi iza juga Marakane.\nIako je uspeo da se istakne u juniorskoj konkurenciji Milosavić se poput brojnih prethodnika na kraju omladinskog staža suočio sa sve češćim problemom mladih igrača crveno-belih koji su nedovoljno stasali za šansu u prvom timu.\nOštra konkurencija na poziciji bonusa u Zvezdi između ostalog urticala je da biseri godinu ili dve stariji od kreativnog veziste minute potraže na pozajmicama te je Andrej Đurić nedavno prosleđen u Domžale, dok je Ilija Babić ustupljen novosadskoj Mladosti.\nZamisao crveno-belih da upravo na Milosavićevoj poziciji veću šansu u narednom periodu ukažu Petru Staniću, kao i da velike nade ulaže u plejmejkere iz klase 05 Jovana Šljivića i Mateju Radonjića, bila je dovoljan povod za rastanak.\nMilosavić je tokom nedavno okončane prvenstvene trke omladinaca postigao 11 pogodaka, a pažnju je privukao i u dvomeču Lige šampiona za omladince protiv Sent Patriksa u kojem je upisao gol i asistenciju.\nIako talentovani fudbaler još nije promovisan u Bačkoj Topoli, za TSC je već upisao minute u kontrolnom duelu sa Voždovcem u kojem je postigao gol za konačnih 3:0. Prethodno je sa dva pogotka trijumf nad Zmajevima trasirao Mihajlo Banjac.


Saobraćajna nesreća u Ćehajama, pet vozila učestvovalo u sudaru - Srebrenik.NETwork\nPočetna/Saobraćajna nesreća u Ćehajama, pet vozila učestvovalo u sudaru\nSaobraćajna nesreća u Ćehajama, pet vozila učestvovalo u sudaru\nSrebrenik.NETwork 11.05.2022\tNekategorisano\nOko 12:15 sati na magistralnom putu M1.8 Tuzla – Orašje u mjestu Ćehaje dogodila se saobraćajna nesreća u kojoj je učestvovalo pet vozila, potvrđeno je iz Uprave policije MUP-a TK.\nSaobraćaj na ovoj dionici puta odvija se otežano, a vozila saobraćaju kroz prostor benzinske pumpe koja se nalazi u blizini.\nKako navode iz Uprave policije, u nesreći ima povrijeđenih, ali trenutno nemaju precizne informacije.\nObjava Saobraćajna nesreća u Ćehajama, pet vozila učestvovalo u sudaru pojavila se prvi puta na Radio Srebrenik.\nPrethodna Predsjednik Slovenije predlaže da EU odmah odobri BiH status kandidata\nSljedeća Ništa od nove runde pregovora o izbornoj reformi u BiH: Brisel nije izašao u susret Zagrebu


Посета предузећу „Крстакo “ у Белошевцу - Va1.info\nNaslovna/Vesti/Poseta preduzeću „Krstako “ u Beloševcu\nU današnjoj poseti preduzeću „Krstako“ u Beloševcu bio je gradonačelnik Valjeva dr Slobodan Gvozdenović i zamenik predsednika Skupštine grada Valjeva Mihailo Milutinović. Preduzeće je osnovano 1992. godine u Beogradu, a već 2000. godine dolazi do vlasničke i profesionalne transformacije kada je osnovna delatnost firme postao transport u međunarodnom saobraćaju, špediciji i trgovini. Iste godine preduzeće menja i vlasničku strukturu i postaje kompanija mešovitog belgijsko-nemačko-srpskog kapitala.\n„Značaj fabrike je višestruk, ne samo što će zaposliti veliki broj ljudi, negde oko 150 već i veliki broj kooperanata sa sela, jer oni isto tako mogu da nađu interes sa „Krstakom“, a ne da idu u Prijepolje, Bosnu ili negde drugde po Srbiji gde su do sada vozili svoje proizvode. Značaj za selo je ogroman, jer seljaci i kad predaju malinu, šljivu i kupinu mogu uvek i da se bave proizvodnjom drveta i da imaju siguran plasman baš ovde u ovoj fabrici. Videli ste ovde dok ste prolazili kroz fabriku da su to proizvodi koji su 100% izvozno orijentisani što znači da se radi o proizvodima koji idu i u Kinu i na Bliski Istok, Zapadnu Evropu i u Austriju kao i Italiju koja je pre svega zainteresovana ne samo za dasku, već i za proizvodnju peleta.\nMi smo kao Gradska vlada dve godine pratili ovu investiciju i videli ste da smo asfaltirali ceo put od Beloševca do granice sa opštinom Mionica, naravno uz saradnju sa JP „Putevi Srbije“ uz veliku pomoć Darka Glišića, ali isto tako smo bili na usluzi i investitoru onda kada je to bilo neophodno kao Gradska uprava. Ova mini industrijska zona koja se već ovde, čini mi se rehabilirala i oživela u Beloševcu, je veoma interesantna da se poveže sa putem M4, sa postojećim Industrijskim zonama „Stefil“ i novom industrijskom zonom. Zadatak u narednom mandatu, koji je veliki izazov ali isto tako i veliko zadovoljstvo da jednu takvu investiciju Republika upravo ovde u Valjevu locira i da pored puta M4 znači ima povezane faktički dve ili tri industrijske zone“, rekao je gradonačelnik Valjeva dr Slobodan Gvozdenović.\nPo rečima Milana Krstića, vlasnika i direktora firma „Krstako“ iz Beograda je uložila u Valjevo u svoj novi pogon za preradu drveta, investiciju u vrednosti od šest miliona evra. „Odlučili smo se da dođemo u Valjevo iz dva razloga, otac je rodom iz ovog kraja, a drugi razlog je izuzetno kooperativna saradnja sa gradonačelnikom Gvozdenovićem, koji nam je bio na raspolaganju 24 sata dnevno od početka celokupnog projekta. Projekat je realizovan za godinu i po dana. Moram pohvaliti celokupnu lokalnu samoupravu koja je pokazala veliku predusetljivost za sve naše probleme koje smo imali od početka projekta do sada. Ovo je „geenfield“ investicija, došli smo na livadu, ovo smo uspeli da sagradimo za godinu i po dana i jedna je od većih investicija na teritoriji Balkana što se tiče prerade drveta. Naš dnevni kapacitet prerade je kad su sveži trupci u pitanju 120 kubika u dve smena, dok je kapacit peletare, koja se nalazi u okviru same fabrike 50 tona peleta na dan. Proizvodnja koja se realizuje trenutno je probna proizvodnja, inspirisana je time da se od trupaca sve iskorišćava, od kore pa do otpadaka. Celokupan plasman je izuzetno orjentisan i maltene već prodat unapred. Smatram da će od 30 do 40 kontejnera bukove građe sušene za industriju nameštaja biti mesečno plasirano iz ove fabrike i oko 15 000 tona peleta na teritoriji Italije i Austrije. Jedan deo plasmana ćemo obezbediti za domaće tržište, a uradićemo i jednu kratku edukaciju građana, šta je to pelet, čemu služi, i smatramo da ćemo u narednom periodu imati još ulaganja, što će povećati naše proizvodne kapacitete. Ovo je prva faza ulaganja, a očekuje se da će biti u dve smene zaposleno 120 ljudi, u drugoj fazi oko 200 ljudi, a smatramo da u trećoj fazi uđemo u sam proces proizvodnje električne energije sa kogenerativnim postrojenjima, gde bi trebalo negde oko 250 ljudi da bude zaposleno u dve smene“, istakao je Krstić.\nKrstić se zahvalio lokalnoj samoupravi na čelu sa gradonačelnikom Gvozdenovićem koji im je izašao u susret u svemu što su tražili. Krstić je dalje dodao: „Ovo je investicija bez ikakvih subvencija, banke su nas podržale, verovali su u ovaj projekat, a mi se nismo nikome obraćali za pomoć sem loklnoj samoupravi. Smatram da su za državu dobre strane investicije, ali lično mislim da je poželjnije da se srpski investitori više uključe u investiranje u ovoj zemlji u proizvodne kapacitete. Ovde smo, moramo da ostanemo ovde, za razliku od stranih investitora koji uvek mogu da se povuku. Ovo što smo mi uložili ovde, kako ja, tako i moji kooperanti, podizvođači, radimo dve godine bez prestanka i znamo da smo svoji na svome i da će to uvek biti naše. Zahvaljujući gradonačelniku i njegovom timu mi smo ovde dobili nov put iz pravca Valjeva, a očekujemo sledeće godine put M4 koji će spojiti Lajkovac i Valjevo što će našim kooperantima koji dolaze iz pravca Beograda omogućiti da do fabrike stignu za četrdesetak minuta. Ovo je sad neki iskorak ka proizvodnji, smatrali smo da je ovo delatnost koja ima budućnost, jer Srbija je jedna od retkih zemalja u svetu koja uopšte izvozi svoj trupac, odnosno svoje drvo u sirovinskom stanju. Moj dalji cilj je da ovde ne bude poluproizvod, odnosno rezervna građa za nameštaj, nego da se ovde pravi nameštaj koji će se izvoziti u celom svetu. U zemlji imamo veliki šumski kapacitet, mislim da nije dovoljno iskorišćen i smatram da možemo mnogo da uradimo na tom polju. Meštani okolnih valjevskih sela mogu biti kooperanti i ogromni su kapaciteti. Dosta sam prošao u poslednjih godinu i po dana po selima i šumama, dosta je napuštenih domaćinstava, a ovo je možda proces gde će uspeti da se zaustavi ta ruralna selidba, da se ljudi zadrže na svojim ognjištima. Svi su dobrodošli, svoju seču mogu da plasiraju preko mene i na taj način unovče svoju šumu“ zaključio je Milan Krstić direktor i vlasnik firme.


"NATO vodi hibridni rat, kao u YU" | Vestinet.rs\nPočetna SVET\t„NATO vodi hibridni rat, kao u YU“\n„NATO vodi hibridni rat, kao u YU“\nNATO ima dugu istoriju „hibridnih operacija“, izjavio je stalni predstavnik Rusije u NATO-u Aleksandar Gruško, navodeći kao primer bivšu Jugoslaviju.\n„Svaka država ili organizacija može da uči iz iskustva Alijanse“, rekao je Gruško povodom čestih optužbi da Rusija vodi neku vrstu „hibridnog rata“ u Ukrajini koristeći metode koje nisu vojne prirode, prenela je ruska agencije TASS.\n„Bili smo svedoci vrlo dobro poznatih znakova vojnih ucena, tajnih intervencija, snabdevanja oružjem i odbrambenim sistemima, diplomatskog licemerja, manipulacije masovnim medijima i eksplicitnog širenja dezinformacija u bivšoj Jugoslaviji i Libiji 2011“, izjavio je Gruško.\nNATO zvaničnici obično koriste upravo ova sredstva hibridnog rata kada optužuju Rusiju da kreira novu vrstu vojne operacije i sprovodi je u Ukrajini, navodi ruska agencija.\nZamenik generalnog sekreatra NATO i bivši američki amabasador u Rusiji Aleksandar Veršbou izjavio je u četvrtak na konferenciji o zajedničkoj spoljnoj i bezbednosnoj politici EU u Letoniji da je Rusija za vreme Vladimira Putina razvila „novi oblik hibridnog ratovanja“.\nVeršbou je rekao da je cilj ruskog predsednika da pretvori Ukrajinu u propalu državu i suzbije i diskredituje alternativne glasove u Rusiji, kako bi sprečio ruski „Majdan“.\nAleksandar Gruškoformacijahibridoperacijaruska agencijasistemsvedocivestizvaničnici\nOva pasta će smanjiti nivo holesterola u arterijama i sprečiti srčani udar\nLjudska DNK pokazuje karakteristike napadačkog vanzemaljskog parazita?!


Jeftiniji Roming u regionu | Paragraf vesti\nROMING U ZEMLJAMA ZAPADNOG BALKANA JEFTINIJI OD 1. JULA 2019. GODINE\nBosna i Hercegovina, Srbija, Crna Gora, Sjeverna Makedonija, Albanija i Kosovo potpisali su Sporazum o snižavanju cijena usluga u javnim komunikacionim mrežama u regionu, zahvaljujući kojem će od 1. jula biti znatno niže cijene rominga u zemljama zapadnog Balkana, a od 1. jula 2021. godine očekuje se i potpuno ukidanje rominga.\nSporazum je potpisan prvog dana Drugog regionalnog digitalnog samita koji je održan u Beogradu, a u ime BiH potpis je stavio Saša Dalipagić, zamjenik ministra transporta i komunikacija BiH.\n"Već od 1. jula građani će osjetiti pogodnost i plaćati roming umanjen za u prosjeku 80 odsto u naredne dvije godine, koliko traje prelazni period", rekao je Dalipagić.\nOdgovarajući na pitanje da li će telekomunikacionim kompanijama u BiH biti problem primjena sporazuma, Dalipagić je rekao da ne vidi da će to biti problem, te da se radi o odlukama zvaničnih organa BiH i da su dužni da ih se pridržavaju.\nInače, u prvoj fazi, odnosno nakon 1. jula ove godine, cijene rominga biće niže i do 27 odsto, tačnije cijena za minut razgovora u zemljama zapadnog Balkana ne može biti veća od 0,37 KM, a poruke viša od 0,12 KM, dok će maksimalna cijena za prenos podataka biti 0,35 KM.\nCijena rominga s Albanijom trebalo bi da bude umanjena daleko više s obzirom na to da Albanija nije bila dio sporazuma o smanjenju cijena rominga koji su još 2014. godine potpisale Srbija, Crna Gora, Sjeverna Makedonija i Bosna i Hercegovina.\nAna Brnabić, premijerka Srbije, rekla je da potpisivanje Sporazuma o romingu za Srbiju i Beograd nije bila laka odluka s obzirom na to da Priština krši i druge regionalne sporazume, istovremeno naglašavajući da se potpisom šalje jasan signal da se pruži regionu šansa da bude prosperitetan i ima drugačiju budućnost.\n"Najlakše i politički najoportunije bi bilo da se ne potpiše taj sporazum u vreme kada se neki drugi regionalni sporazumi, a pre svega mislim na CEFTA, krše već četiri meseca od strane Prištine", rekla je Brnabićeva.\nOna je naglasila da je regionalni sporazum u interesu svih građana regiona i cijele privrede te da četvrta industrijska revolucija može svima da pomogne da se nadoknade propuštene šanse i da počnemo s pobjedama, pojačavamo konkurentnost, poboljšavamo obrazovanje i funkcionisanje javne uprave.\nZadovoljstvo zbog potpisivanja sporazuma izrazila je Majlinda Bregu, predsjednica Savjeta za regionalnu saradnju, naglasivši da je evropska perspektiva odredište u koje su se svi u regionu usmjerili.\nI Marija Gabrijel, evropski komesar za digitalno društvo i ekonomiju, rekla je da je sporazum podstrek saradnji u regionu od kojeg će veliku korist imati i građani i privreda.\n"To pokazuje jaku političku volju usmjerenu ka aktivnosti na realizaciji regionalne digitalne agende. Hvala Beogradu što je poslao snažan signal za čitav region", poručila je Gabrijelova, ističući da Srbija ozbiljno pristupa pitanju digitalizacije.\nNa Drugom regionalnom digitalnom samitu u Beogradu moglo se čuti da je digitalizacija neophodna za bolji život svih građana, te da region mora ići u tom pravcu.\nIZVOR: Vebsajt Nezavisne, Uroš Vukić, 04.04.2019.


Realni rast BDP-a 6,9 odsto – ASinfo Portal\nRealni rast BDP-a 6,9 odsto\n31.03.2022. / 12:00\nBANJALUKA – Bruto domaći proizvod Republike Srpske u četvrtom tromjesečju prošle godine, izražen u tekućim cijenama, iznosio je gotovo 3,35 milijardi KM i imao je realni rast od 6,9 odsto u odnosu na isti period 2020. godine, podaci su Republičkog zavoda za statistiku.\nBruto dodata vrijednost u posljednjem kvartalu prošle godine iznosila je 2,74 milijarde KM, dok je vrijednost poreza na proizvode, umanjena za subvencije na proizvode, bilo nešto više od 606 miliona KM.\nZnačajan realni rast bruto dodate vrijednosti za 13,8 odsto bio je u područjima trgovine, saobraćaja i skladištenja i u djelatnosti pružanja smještaja, pripreme i posluživanja hrane, hotelijerstvu i ugostiteljstvu.\nRepublički zavod za statistiku naveo je da, prema prvim procjenama, Republika Srpska bilježi rast ekonomske aktivnosti u sva četiri tromjesečja prošle godine i da je ostvaren realni rast BDP-a u prvom, drugom, trećem i četvrtom tromjesečju prošle godine u odnosu na ista tromjesečja 2020. godine od 2,1 odsto, 10 odsto, 6,3 odsto i 6,9 odsto.\nRealni rast bruto domaćeg proizvoda u prošloj godini u poređenju sa 2019. godinom, koja je predpandemijska, iznosio je 3,7 odsto, podaci su Zavoda. Srna\nTagovi: bdpprvo tromjesječjerepublika srpska


Banjaluka: Dostava lijekova starijima od 65 godina - BIGportal.ba\n30 Marta, 2020 0204\nU okviru akcije “Niste sami”, u Banjaluci je od danas, osim životnih namirnica, omogućena i dostava lijekova za lica starija od 65 godina koja imaju zabranu kretanja zbog epidemije virusa korona.\nKorisnici sistema neće plaćati troškove dostave, odnosno lijekove će dobiti po identičnim cijenama kao da su ih kupili direktno u apoteci – navode iz Gradske uprave.\nSistem isporuke pokriva urbano područje grada Banjaluke u istim granicama dostave, kao i za životne namirnice u okviru akcije “Niste sami”.\nGrad Banjaluka je 19. marta pokrenuo akciju pod nazivom “Niste sami”, u okviru koje je omogućena kućna dostava osnovnih životnih namirnica starijim i nemoćnim licima, te licima sa invaliditetom, trudnicama i svima u stanju potrebe.\nIz banjalučkog Doma zdravlja juče je saopšteno da je oko 1.000 lica izašlo iz dvonedjeljnog nadzora, te da su 72 lica koja su pozitivna na virus, smještena u Studentski centar “Nikola Tesla” i da je njihovo zdravstveno stanje stabilno.


Kaktusi u Deliblatskoj peščari - Selo\nVeoma dobro uspevaju jer im pogoduje zemljište, a opstaju i preko zime. Meštani ih koriste u ishrani jer su lekoviti\nDeliblatska peščara, specijalni rezervat prirode, prostire se na 35 hiljada hektara i izuzetno je bogata raznovrsnim biljkama među kojima ima retkih vrsta kao što su banatski božur, kovilje, šerpet.. Ovde veoma dobro uspevaju i kaktusi jer im pogoduje zemljište a sada su najlepši jer je počeo period njihovog cvetanja.\nKlotilda Kolbert Milovanović koja živi u Deliblatskoj peščari od svog dvorišta napravila je pravu malu galeriju na otvorenom gde izlaže figure od svega što pronađe u prirodi. Od kaktusa koji okružuju njeno imanje stvara neobične slike.\n"Brzo prolazi cvet, njemu ne pogoduju ovogodišnje kiše. Jako su zanimljivi i pčele puno oko njih obleću, i verovatno u ovom livadskom medu ima puno kaktusa, a da ljudi to i ne znaju. Malo je bilo problem dok sam ih lepila jer bockaju i stalno se vraćaju na gore ti kaktusi. Tako da sam morala malo i da ih pritiskam nekom ciglom da bi imali odgovarajući izgled", izjavila je Klotilda Kolbert Milovanović.\nKaktusi u Deliblatskoj peščari koji najviše rastu na pašnjacima opstaju i preko zime, a neki od meštana kažu da ih koriste i u ishrani jer imaju lekovita dejstva.\nTagovi: kaktusi peščari deliblatskoj koji ishrani klotilda kolbert puno milovanović koriste uspevaju dobro veoma malo pogoduje


Priznavanje genocida u Srebrenici - neophodan uslov pomirenja na Zapadnom Balkanu - European Western Balkans\nAutor EWB 11. 07. 2018. 11. 07. 2018.\nBEOGRAD – “Srbija okreće glavu od genocida u Srebrenici, radi se na umanjenju razmere tog zločina, a suštinska razlika između priznavanja tuđih žrtava ne postoji nigde u regionu”, rekao je Nemanja Stjepanović iz Fonda za humanitarno pravo prilikom gostovanja na televiziji N1.\nU Memorijalnom centru u Potočarima (BiH) danas se obeležava 23. godišnjica od zločina u Srebrenici, okupljanjem predstavnika vlasti i građana. Komemorativne manifestacije i protesti se održavaju i u Beogradu, a Stjepanović je tokom svog gostovanja ocenio da je da se od reči “genocid” u Srbiji uporno beži, čime se “beži od istine”.\n“Trudeći se da smanjimo razmere tog zločina, (da negiramo) karakter tog zločina, odgovornost rukovodstva Republike Srbije, trudimo se da minimiziramo ono što se desilo”, naveo je Stjepanović i dodao da je “paradoks” da se na polju procesuiranja ratnih zločina najviše učinilo, ali da to nije imalo uticaja na društva u regionu, “koja su i dalje u poricanju”.\nOcenio je i da je da je danas na delu “cementiranje narativa” da se u Srebrenici nije dogodio zločin velikih razmera, da nema odgovornosti tadašnjeg rukovodstva Republike Srpske i generala Ratka Mladića, kao ni odgovornosti Srbije za sve što se desilo.\nNa pitanje kakav odnos druge države Zapadnog Balkana imaju prema srpskim žrtvama rata, Stjepanović je rekao da ne vidi neku suštinsku razliku i da svaka strana insistira na “herojima”, dok se o žrtvama ne priča i dodao da region “mora da izgradi čvrste temelje za pomirenje, jer kosturi iz ormana stalno iskaču, i stalno uzrokuje strašne potrese”.\nNa neophodnosti pomirenja insistira i Evropska komisija, koja je rešavanje pitanja iz prošlosti stavila u svoju poslednju Strategiju kredibilnog proširenja na Zapadni Balkan. Iako su tokom juče završenog samita u Londonu premijeri država uključenih u Berlinski proces potpisali tri zajednicke deklaracije (o regionalnoj saradnji i dobrosusedskim odnosima, o nestalim osobama i o ratnim zločinima tokom ratova devedestih godina u bivšoj Jugoslaviji), osnivanje REKOM-a se nije našlo na dnevnom redu tog samita.\nNataša Kandić, koordinatorka Koalicije za REKOM (Regionalne komisije za utvrđivanje činjenica o ratnim zločinima i drugim teškim povredama ljudskih prava počinjenim na teritoriji nekadašnje SFRJ od 1. januara 1991. do 31. decembra 2001. godine) je u intervjuu za sarajevske vesti ocenila da je to “velika politička sramota”, s obzirom na to da je od svih inicijativa o kojima se diskutovalo u Londonu “samo ona poticala s područja bivše Jugoslavije”.\n“Iako načelno verbalna podrška postoji, bilo je potrebno da vlade Srbije, Crne Gore, Kosova i Makedonije donesu odluke da će Deklaraciju potpisati njihovi premijeri, ali se to nije dogodilo”, navodi Kandić i dodaje da se pokazuje da “mi imamo političare koji nisu odgovorni u trenutku kada treba da pokažu kako taj proces pomirenja kod nas ipak nije na mrtvoj tački”.\nOvom prilikom Kandić je podsetila da je osnivanje REKOM-a podržalo 580.000 građana širom regiona i da je za sada nepotpisana Deklaracija o REKOM-u trebala da bude dokaz spremnosti lidera postjugoslovenskih država da se zajednički bave nedavnom prošlošću, utvrđivanjem činjenica o raznim zločinima i žrtvama, i kao poziv preostalim postjugoslovenskim državama (Hrvatskoj, BiH i Sloveniji) da “zajednički ponesu teret prošlosti i doprinesu izgradnji kulture saosećanja i poštovanja svih žrtava ratova devedesetih godina”.\nNataša KandićNemanja StjepanovićREKOMSrebrenica\nKoalicija za REKOM: Obaveza država je da obeleže Dan sećanja na genocid u Srebrenici\nEWB 09. 07. 2018. 10. 07. 2018.


Trener "Čikago fajer" je Veljko Paunović, a pomoćni trener je Marko Mitrović. U ovom klubu su još dva fudbalera iz Srbije, Aleksandar Katai i Nemanja Nikolić. Nemanja je rođen u Senti, počeo je karijeru u FK Senta, a iako je rođen u Srbiji nikada nije dobio priliku da igra za srpsku reprezentaciju, te je zaigrao za mađarsku. U "Čikago fajer" je došao pre dve i po godine, kako kaže, hteo je da isproba nešto novo u životu i karijeri.\n„Nijednog dana nisam se razočarao, niti zažalio što sam došao ovde i izabrao Čikago Fire. Stvarno i klub i ekipa su me prihvatili od prvog dana, i mene i moju porodicu i pomagali su nam u svemu, stvarno se super osećamo. Klinci su se navikli na školu, što mi je jako važno, treća bebica nam se rodila, u suštini porodica uživa i meni je to jako važan faktor, jer ja onda na terenu mogu da budem skoncentrisan i da dajem svoj maksimum i da na terenu radim stvari koje treba da radim na terenu“, kaže Nemanja Nikolić za Glas Amerike.\nporodica uživa i meni je to jako važan faktor, jer ja onda na terenu mogu da budem skoncentrisan i da dajem svoj maksimum: Nemanja Nikolić\nAleksandar Katai je iz Srbobrana, počeo je karijeru u FK Vojvodina, bio u Crvenoj Zvezdi, ali i u nacionalnom timu. Došao je u Čikago u februaru 2018. godine. Kako kaže, i pre je svraćao u ovaj grad i i nadao se da će imati prilike ponovo da ga poseti.\n„Sad kako živim ovde, evo godina i nešto dana, tako mi se sve više i više sviđa i misim da, kako karijera bude tekla da ću se jednog dana vratiti da živim ovde. Što se tiče stvari koje mi nedostaju, to je samo porodica. Sve imamo, od restorana, naše hrane, sve imamo, prijatelje, dakle ništa ne fali osim naravno porodice“, priznaje Katai.\nŠto se tiče stvari koje mi nedostaju, to je samo porodica: Aleksandar Katai\nI Nemanji naravno fali porodica, kao što bi i svakom. Sa druge strane, srećan je što su američke škole dobre i pružaju perspektivu njegovoj deci.\n„Glavni faktor je da se oni osećaju dobro i da su naučili jezik i da mogu lakše ovde da komuniciraju sa drugarima, tako da mislim da će to da im pomogne u životu, i stvarno jako sam srećan i ponosan na njih kako funkcionišu. Što se tiče Srbije, nedostaje mi porodica, naravno, jako je velika razdaljina i leto je vreme kada nam porodica dolazi u posetu, ali ta neka razdaljina je stvarno velika i mislim da kako njima, tako i nama stvarno nedostaju ti trenuci koje sam imao kada sam igrao u Evropi, ti zajednički trenuci. Dobro, ne žalimo se stvarno i mislim da treba da gledamo napred i čovek treba da uživa u životu i treba da bude srećan, Amerika je super država kako za porodicu tako i za fudbalera“, objašnjava Nemanja Nikolić\nPitali smo u čemu je razilika između fudbala u Srbiji i Evropi, i ovog u Americi?\nSlavlje igrača Čikago fajera\nAleksandar Katai misli da je najveća razlika u time što je u SAD ograničen budžet, pa nije na nekom nivou kao što je u Evropi.\n"Ali mislim da se svake godine kvalitet lige povećava i da će svake godine dostići jedan ozbiljan nivo i već sad ima stvarno preozbiljnih igrača. Videli ste: i Runi i Ibrahimović i Basti naravno, ljudi dolaze da igraju ovde“, navodi Katai, pominjuči proslavljene evropske fudbalerske legende .\nNaši sagovornici ne znaju gde će ih karijera dalje odvesti, jer tako je to u fudbalu. Za sada, briljiraju u ovom čikaškom klubu.


Vučić u Vašingtonu: Važni razgovori o važnim temama - Info 24\n“Verujem da to možemo da uradimo i ubuduće. To je važan uslov za pripremu svega onoga što dolazi večeras na susretu sa Dejvidom Petreusom i sutra na sastanacim sa američkom poslovnom zajednicom, koji već obavljaju posao u Srbiji i onih koji planiraju tek da dođu, te i sastanaka sa brojnim kongresmenima, ali i najvažniji je svakako sa potpredsednikom Majkom Pensom”, ukazao je Vučić.\nPreneo je da je u SAD trenutno velika bura oko promene zakon o socijalnoj zaštiti “Obamakeru”, tako da smo u izvesnom zapećku, ali je za Srbiju veoma važno što ima priliku da predstavi svoju politiku.\n“Iz najava vidim da će ih zanimati odnos Beograda prema Prištini, i odnos prema Rusiji. Mi ćemo govoriti o našim stavovima i pokušati da dobijemo podršku za politiku ozbiljnosti, odgovornosti i rešavanja problema na Zapadnom Balkanu”, podvukao je predsednik Srbije.\n“Čuli smo iz štampe ovde, čak je i jedan kongresmen Eliot Engel, istaknuti albanski lobista, ali i čovek sa kojim smo se više puta sastajala i pokušali da utičemo na njegov stav jer je veama važan, da Srbija treba da bude izbačena iz Partnerstva za mir zbog bliske saradnje sa Rusijom”, ukazao je Vučić.\n“Govoriću o tačnom broju vežbi. Četiri puta više u 2017. imamo vežbe i aktivnosti sa američkim snagama nego sa ruskim. Pitam se šta li su čitali pojedini kongresmeni ili je to pitanje ‘ajde da nekog napadnemo, da izvršimo dodatni pritisak’. Nema tu uvek dovoljno veze sa realnošću”, smatra Vučić.\n“Nemamo aspiracije da ulazimo u bilo koji vojni savez”\n“Nije pitanje težine pritiska s kojim neko mora da se nosi, već da li postoji čvrsta ili jasna politika. Srbija ima jasnu politiku vojne neutralnosti, nemamo apsiracije da ulazimo u bilo koji vojni savez. Želimo dobru saradnju sa Amerikancima, Rusima i NATO i bilo kojim drugima, ali bez ulaženja u bilo koje saveze. Takvu je politiku izglasala Skupština Srbije, prihvatila vlada i kao predsednik u skladu sa Ustavom moja je obaveza da takvu politiku sprovodim i predstavaljam u svetu”, objasnio je predsednik dodajući da se ne stidi i ne plaši rezultata takve politike.\n“Želim da svi veruju u iskrenost Srbije kada o tome govori, a da li ćemo da se naoružavamo na ovaj ili onaj način. Dozvolite, to je suvereno pitanje Srbije, kome će gde šta i kada da plati. Kupili smo dva ruska helikoptera ‘mi 17’, ali odmah posle toga devet ‘Erbasovih’ nemačko-francuskih helikoptera. To je naša volja, naš novac je u pitanju i naše je da uradimo što je najbolje za zemlju”, naglasio je Vučić.\n“Ja, kao i svaki drugi normalan građanin Srbije, želim da se taj zločin ispita i istraži. Ali isto tako nisam u stanju i ne smem da dozvolim uvrede sa bilo koje strane, makar dolazile od njihovih advokata na račun institucija Srbije, na račun rukovodstva Srbije. Imali su 12 godina sa onima koji su ih slepo slušali pa tobož nisu ništa uradili ni po tom pitanju, a ni Ambasade. Sada se u svojim izjavama iživljavaju nad institucijama Srbije. To neću da dozvolim, a sa autoriteom koji imam mogu da tvrdim da niko u Srbiji neće pod tepih da stavlja bilo šta oko slučaja Bitići već je naša obaveza da to rešimo. To će biti dobro za Srbiju i pokazaćemo razliku između nas i mnogih drugih”, rekao je predsednik Vučić.\n“Nema šta da bude pohvaljeno u akciji ‘Oluja'”\nPredsednik Srbije izjavio je da mu je užasno žao što je došlo do izjave američkog ministra odbrane da je akcija “Oluja” bila veličanstven poduhvat jer, kako kaže, smatra da nema šta da bude pohvaljeno pošto je “Oluji” ubijeno više od 2.000 običnih ljudi, starih i dece.\n“Nećemo nikada pristati na to da su ubijanje i progon srpskih civila neko veličanstveno delo”, izjavio je Vučić novinarima, u Vašingtonu reagujući na izjavu američkog ministra odbrane Džejmsa Matisa, koju je javnosti preneo hrvatski ministar odbrane Damir Krstičević.\n“Da ne govorim da sumnjam da bilo ko može da kaže da su Varivode slučaj kojim može bilo ko da se ponosi. Nisu znali od tolike moći šta će pa su ubijali, pošto su ubili starce, muškarce i žene, krave, svinje, i sve drugo da ništa živo ne ostane. Pošto su valjda i krave i svinje smatrali Srbima, ma kako to nekome sumanuto zvučalo”, ukazao je predsednik Srbije.\n“Srbija će i ovde i na svakom drugom govoriti o budućnosti, ali neću dozvoliti ni na jednom mestu u svetu da suza Srbina i Srpkinje Krajišnika bude pogažena samo zato što pripada srpskom rodu, i da ne vredi ništa za razliku od suza svih drugih”, naglasio je predsednik.\n“Šta da radi onaj koji je mislio da je ceo svet pod njegovim nogama, i koji je sve sa visine gledao i onda došao u Srbiju i dobio 10 ili 11 puta manje glasova od nekakvog autokrate, sitnog, jadnog, bednog dikatora”, zapitao je ironično Vučić i primetio da to govori o veličini nečijeg karaktera.\nVučić o “umrlici” na “Tviteru”\nTags: aleksandar vucic, poseta, SAD


Kina - Istinomer\nPočetna Oznaka: Kina\nMediji o Rusiji i Kini pozitivno, o EU i SAD negativno\nRusija i Kina su u domaćim medija tokom ove godine predstavljeni uglavnom u pozitivnom, dok su Evropska unija, Sjedinjene Američke Države i NATO u, mahom, negativnom svetlu, pokazao je monitoring medija koji je organizacija Crta sprovela u periodu od decembra 2020. do novembra 2021. godine. Glavni nalazi istraživanja ukazuju na pristrasnost i izrazitu polarizaciju u izveštavanju, kao i da u tome prednjače televizije sa nacionalnom pokrivenošću, koje imaju najveći uticaj i doseg publike.\nPrijatelji, braćo, kumovi… Ili o spoljnoj politici Srbije\nDa li samo Kina može da nam pomogne ili Srbija nastavlja evropski put, je l’ još važi “nas i Rusa 300 miliona” ili samo s Amerikom možemo ostvariti ciljeve? O ciljevima spoljne politike Srbije nema javne rasprave, najčešće je vodi predsednik Srbije, povremeno i šef diplomatije, pa i svi ostali ministri. Ako potražite spoljnopolitičku strategiju Srbije, naći ćete predloge nevladinog sektora, tekstove iz 2017. u kojima se kaže da je pod hitno treba doneti ili projekte iz 2013. Odnos Srbije prema svetu danas možda najbolje opisuje stara izreka „Dobro jutro, čaršijo, na sve četri strane”.\nPlanetarni virus ostavki u doba korone\nO tome da se mnoge vlade širom sveta nisu najbolje snašle kada je u pitanju odgovor na, i dalje aktuelnu, pandemiju virusa korona, svedoči činjenica da su mnogi državni zvaničnici upravo u jeku pandemije odlučili da ponude svoje ostavke. Pokrenute istrage i skandali oko nabavke medicinske opreme, kao i navodne “pretnje smrću” i slučajevi “zastrašivanja” zdravstvenih zvaničnika, samo su neki od razloga koji se pominju kao presudni za ovakav potez nadležnih.


RTS :: Vučić u Diseldorfu, politički i privredni razgovori\nPolitika Vučić u Diseldorfu, politički i privredni razgovori\nutorak, 15. maj 2018, 07:30 -> 07:29\n(utorak, 15. maj 2018, 14:08)\nPoseta ovoj nemackoj pokrajini i prisustvo nasih privrednika mogu da otvore nova vrata za saradnju izmedju nasih i nemackih privrednika. To bi za Srbiju bilo od visestruke koristi.\nposeta predsednika ce privuci još više investicija\n(utorak, 15. maj 2018, 12:17)\nPrivredni rast Srbije je veoma dobar, jos investicija bi nam ubrzano pomogle da nastavimo pozitivan skor\n(utorak, 15. maj 2018, 12:05)\nNadamo se da ce pregovori biti uspesni!\nВучић у Диселдорфу, политички и привредни разговори\n(utorak, 15. maj 2018, 11:36)\nPrivredni rast Srbije je veoma dobar, jos investicija bi nam ubrzano pomogle da nastavimo pozitivan skor i brzi napredak.\n(utorak, 15. maj 2018, 11:17)\nNadamo se uspešnom sastanku\n(utorak, 15. maj 2018, 10:49)\nNa putu ka EU treba imati što bolje veze sa Nemcima, sadašnja politika Vučića nam to dobrano omogućava.\n(utorak, 15. maj 2018, 10:31)\nOva poseta bi trebalo da privuce jos veci broj Nemackih investitora u nasu zemlju sto je od izuzetnog znacaja za nas.


Bodrožić (NUNS): Dajemo poslednju šansu vlasti da se unormali i upristoji\nBeta 14. januara 2021. 11:00\nPredsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) Željko Bodrožić rekao je da će medijske i novinarske organizacije, okupljene u Medijsku koaliciju, ući u novu radnu grupu za bezbednost novinara pod pokroviteljstvom predsednice Vlade Srbije Ane Brnabić, ali s oročenim mandatom od nekoliko meseci.\nOn je, u intervjuu za portal Tačno.net, rekao da će ostanak udruženja u radnoj grupi biti vezan za ispunjenje zahteva koja su udruženja ispostavile vlastima i „koji stoje nerealizovani još od pre nekoliko godina“.\n„Šaljemo jasnu poruku Vučiću i njegovoj partiji, barem što se tiče NUNS-a, da je ovo poslednja šansa da se unormale i upristoje“, rekao je Bodrožić.\nOn je dodao da je za njega učešće predstavnika Evropske komisije u radu nove radne grupe – „najjači argument da se u nju i udruženja uključe“.\n„Sva ostala argumentacija za ulazak u još jednu radnu grupu je veoma tanka, jer smo do sada mnogo puta na istovetan način nasankani i iskorišćeni i, na kraju krajeva, poniženi“, rekao je on.\nBodrožić je podsetio da je Medijska koalicija u jesen 2018. podnela vladi 13 zahteva za poboljšanje medijske scene, ali da su oni do danas ostali neispunjeni.\n„Pre svega, zahtevali smo da državni funkcioneri i predstavnici vladajuće partije prestanu da nas prozivaju, vredjaju, omalovažavaju i diskriminišu, odnosno da prestanu da stvaraju atmosferu progona i linča i tako inspirišu silne ludake koji nas targetiraju po društvenim mrežama i pljuju i napadaju na ulici“, rekao je Bodrožić.\nOn je rekao da ne veruje da će ministarka kulture i informisanja Maja Gojković doprineti normalizaciji medijske scene u Srbiji, ali da bi voleo da nije u pravu.\n„Maja Gojković je jedno vreme očigledno glumila da se transformisala i prihvatila demokratske norme i pravila, ali onda je došla na čelo Skupštine Srbije i videli smo da je malo razlike izmedju one Maje Gojković koja je devedesetih huškala na rat, širila šovinističke ideje i nacionalističke fantazmagorije, proterivala Balaševića iz Novog Sada i slično – i ove Maje Gojković koja besprizorno gazi parlamentarnu demokratiju, nipodaštava i vredja političke oponente i nezavisne medije“, rekao je Bodrožić.


Italija zahteva diskusiju o produžavanju sankcija Rusiji - Sputnjik Srbija\nItalija zahteva diskusiju o produžavanju sankcija Rusiji\n17:58 11.12.2015 (osveženo 18:34 11.12.2015) Preuzmite kraći link\nJedino italijanska delegacija nije želela da usvoji odluku da se produže ekonomske sankcije Evropske unije Rusiji na nivou stalnih predstavnika zemlja EU, saopštio je izvor blizak rukovodstvu EU.\nEU odložila produžetak sankcija Rusiji\nNa samitu EU u martu ove godine lideri zemalja–članica Evropske unije odlučili su da povežu dejstvo sankcija protiv Rusije sa ispunjavanjem Minskog sporazuma. Šefovi diplomatije zemalja EU 22. juna su produžili delovanje ekonomskih sankcija Rusiji do 31. januara 2016. godine.\nPoslednjih nekoliko meseci u Evropskoj uniji nije bilo zvanične diskusije o ispunjavanju Minskog sporazuma. Nedavno je u EU počela rad na nacrtu odluke o produžavanju ekonomskih sankcija Rusiji za pola godine, a pitanje je trebalo da bude razmotreno na nivou stalnih predstavnika zemalja EU ove sedmice.\n„Predstavnici Italije su naveli da su u suštini saglasni, ali da sada nisu spremni da usvoje odluku na nivou stalnih predstavnika EU“, rekao je izvor. Prema njegovoj oceni, italijanska strana bi „želela da razmotri“ ovo pitanje.\nItalija blokirala automatsko produženje sankcija Rusiji\nRanije je premijer Luksemburga Ksavje Betel, koji predsedava Savetu EU, izjavio da misli da nije ispravno da se automatski usvaja odluka da se sankcije produže Rusiji, bez diskusije o implementaciji Minskog sporazuma.\n„Naravno, neću polemisati sa premijerom, ali oni (predstavnici Luksemburga) ništa nisu saopštili na sastanku stalnih predstavnika zemalja EU. Jedina delegacija koja je rekla da nije spremna da usvoji odluku na tom nivou bila je italijanska“, naveo je izvor.\nOdgovarajući na pitanje da li je planirano bilo kakvo zasedanje Saveta stalnih predstavnika EU u petak ili tokom vikenda, izvor je rekao:\n„Ne, u ovom trenutku nije“.\nOn je precizirao da je Savet lako sazvati.\n„Rekli su mi da je Savet spreman da se okupi ukoliko bude neophodno.“\nAmerika traži od EU da produži sankcije Rusiji\nPočetkom sledeće sedmice biće održano zasedanje šefova diplomatije zemalja EU, na kojem bi, kako se ranije očekivalo, mogla da bude usvojena odluka da se produže ekonomske sankcije Rusiji za pola godine.\nOsnova za ovo zasedanje trebalo je da bude nacrt odluke o ovim sankcijama, usaglašen na nivou Saveta stalnih predstavnika zemalja EU.\nSada je moguće da konačna odluka na Savetu šefova diplomatije EU ne bude usvojena, rekao je ranije drugi izvor blizak rukovodstvu EU.\nOdluka o produžavanju sankcija može biti usvojena na Savetu stalnih predstavnika EU, a zatim predata bilo kom savetu ministara EU radi zvanične potvrde.\nAmbasador Italije u Rusiji Čezare Ragaljini rekao je da će pitanje produžavanja sankcija EU Rusiji biti razmatrano na samitu Saveta Evrope 17. i 18. decembra.\nOn je naveo da je pitanje o produžavanju sankcija „veoma složeno i delikatno“, zbog čega ne treba da se zasniva na automatskim procedurama, nego da se razmotri i analizira kako treba. Prema njegovim rečima, to pitanje treba da bude razmotreno na nivou šefova vlada i država.\nSankcije Evropske unije Rusiji mogu da budu produžene isključivo uz jednoglasnu odluku svih zemalja EU.\nproduženje sankcija, sankcije Rusiji, Evropska unija, Italija


Tužilaštvo BiH nakon 15 godina donijelo odluku, nema istrage za granatiranje Tuzle | NEON Televizija\n... | 15. Januara 2022.\nTužilaštvu BiH trebalo je 15 godina da donese odluku o nesprovođenju istrage protiv pet osoba prijavljenih za granatiranje Tuzle. Sada reaguju porodice stradalih, ali i pravna struka, ocjenjujući odluku sramotnom i ukazujući na anomalije bh. pravosuđa.\nFondacija Istina Pravda Pomirenje podnijela je 16. maja 2007. godine Tužilaštvu BiH krivičnu prijavu protiv pet osoba za artiljerijsko djelovanje po Tuzli, a za koje su procijenili da postoje osnovi sumnje da su u periodu od 1992. do 1995. počinili ratni zločin.\n“Iako nema jedinstvene baze podataka o svim civilnim žrtvama ubijenim u Tuzli od 1992. do 1995. godine, prema podacima kojima raspolaže fondacija, a koji uključuju i žrtve masakra na Kapiji, u ovom gradu je ubijeno više od 200 civila”, naveli su iz Fondacije Istina Pravda Pomirenje.\nDeceniju i po saslušavali 150 svjedoka\nTužilaštvo BiH u januaru ove godine obavijestilo je fondaciju o nesprovođenju istrage protiv prijavljenih, odnosno Mila Dubajića, Momira Zeca, Veljka Brajića, Milana Nedeljkovića i Dobrašina Praščevića.\n“U svom obrazloženju Tužilaštvo BiH tvrdi da ne postoje osnove sumnje da su prijavljeni počinili navedena krivična djela, odnosno zločin protiv čovječnosti, ratni zločin protiv civilnog stanovništva i povrede zakona i običaja rata jer niko od saslušanih 150 svjedoka nije mogao dovesti u uzročno posljedičnu vezu prijavljene i konkretne radnje izvršenja”, naveli su iz Fondacije Istina Pravda Pomirenje.\nIz Državnog tužilaštva obrazložili su da prikupljeni dokazi potvrđuju da je u periodu od 1992. do 1995. Tuzla granatirana i da su tom prilikom ginuli i ranjavani civili, uništavani kulturni i vjerski objekti, ali da se ta granatiranja nisu mogla dovesti u uzročnu posljedičnu vezu sa prijavljenim osobama.\nShodno tome, kako je istaknuto iz tužilaštva, ta pravosudna institucija formirala je predmet protiv NN osoba u kojem će i dalje poduzimati istražne radnje i prikupljati dokaze, a sve s ciljem otkrivanja počinilaca ovog krivičnog djela.\nZa okončanje predmeta Tužilaštvu BiH trebalo je skoro 15 godina, koliko je proteklo od upućene prijave do donošenja odluke, a bivši kantonalni tužilac i aktuelni advokat Damir Alić u razgovoru za Klix.ba potpuno neopravdanim ocjenjuje toliki vremenski period.\n“Za mene kao bivšeg tužioca potpuno je nerazumljivo da se iz tužilaštva oglašavaju u ovom trenutku sa riječima da se prijavljene osobe ne mogu dovesti u vezu s izvršenjem krivičnog djela ratnog zločina protiv civilnog stanovništva. Također, očigledno je da postoje osobe na koje je upućeno da su izvršile to krivično djelo, a tužilaštvo ih nije identifikovalo, niti je izvijestilo koje su radnje poduzete u proteklih 15 godina da bi se one procesuirale”, kaže nam Alić.\nPredmet može biti vraćen na početak, moguća i apelacija Ustavnom sudu BiH\nAktuelnu odluku ovaj tuzlanski advokat smatra razočaravajućom, prije svega za članove porodica žrtava, ali i sve ostale građane Tuzle i Bosne i Hercegovine.\n“Mislim da će se na ovakvu odluku žaliti udruženja građana koja su podnijela prijavu te da će Ured glavnog državnog tužioca imati obavezu da preispita tužilačku odluku, vrativši predmet u početnu fazu. Ukoliko se to desi, potrebno je precizno odrediti rokove u kojima će se kolegij Tužilaštva BiH zauzeti za rješavanja nekih temeljnih pitanja. U suprotnom, mi ćemo vrlo brzo imati apelaciju pred Ustavnim sudom BiH od porodica žrtava ovog strašnog zločina”, naglasio je Alić.\nOdluka je sramna i za članove porodica ubijenih Tuzlaka 25. maja 1995. godine, kada je granatom ispaljenom sa agresorskog položaja sa planine Ozren na Kapiji ubijena 71 mlada osoba, a blizu 200 ih je ranjeno.\n“Ova odluka da nije tužna, bila bi veoma smiješna. Znati za saradnike, odnosno ko su, koje su funkcije obavljali i odakle su, a ne učiniti ništa je sramotno. Osim, ako i njima nije dopušteno kao Novaku Đukiću da napuste BiH. Tužilaštvo, izgleda, želi da mi roditelji hapsimo te ljude jer dovoljno dokaza im je proslijeđeno od Tužilaštva Tuzlanskog kantona”, kaže za Klix.ba Zineta Hidanović, čiji je sin ubijen u masakru na Kapiji.\nIz Fondacije Istina Pravda Pomirenje najavili su podnošenje žalbe na aktuelnu tužilačku odluku, zaključivši da je ona pokazala kakvo je stanje u pravosuđu u Bosni i Hercegovini.


Niška televizija » Košarkaši Partizana nastavili dominaciju\nKošarkaši Partizana nastavili dominaciju\nObjavljeno 22.06.2014. 17:28\nKošarkaši Partizana po 13. put uzastopno, a 21. put u istoriji kluba, postali prvaci države, pošto su u četvrtoj utakmici finala plej-ofa savladali Crvenu zvezdu sa 95:87.\nU neizvesnoj utakmici, koja je odlučena posle produžetka, crno-bele je do pobede i titule predvodio najbolji pojedinac cele finalne serije, Bogdan Bogdanović sa 36 poena. Važan doprinos, posebno u završnici dali su Lovernj sa 15 poena i 10 skokova, Gagić sa 11 poena, te Tepić i Pavlović sa po 11 poena.U Zvezdi su najefikasniji bili Dženkins sa 16, te Nelson i Lazić sa po 14 poena.\nNi sama završnica košarkaškog prvenstva Srbije nije mogla da prođe bez skandala. Posle pobede Partizana u petoj utakmici finalne serije crno-beli su ostali bez pehara.\nNaime, trofej namenjem prvaku države, koji je stajao kod zapisničkog stola u dvorani „Pionir“ misteriozno je nestao. Košarkaši Partizana i Crvene zvezde su desetak minuta čekali dodelu trofeja, a kada je postalo izvesno da navijači crveno-belih neće vratiti pehar, „ceremonija“ je završena dodelom medalja.\nVaterpolisti Srbije pobednici Svetske lige\nGrkinja Sakari pobednica niškog “fjučersa”


Uskoro novi predlog Zakona o zdravstvenom osiguranju\nLider republikanske većine u Senatu Mič Mekonel (arhivska fotografija)\nLider većine u američkom Senatu Mič Mekonel kaže da on i njegove republikanske kolege planiraju da pripreme okvir revidiranog zakona o zdravstvenoj zaštiti u narednih nekoliko dana, pre ne tako striktnog avgustovskog roka, koji je odredio predsednik Tramp.\nMekonel je najavio kako će se teći procedura kada je reč tekstu zakonskog predloga, čiji je cilj da se ukine i zameni zakon o zdravstvenoj zaštiti, uveden za vreme bivšeg predsednika Baraka Obame.\n"Najpre ćemo predstaviti tekst revidirane verziju zakonskog predloga, u četvrtak. Nadamo se da ćemo imati ocenu Kongresne komisije za budžet do početka nedelje, i da će zakonski predlog ući u proceduru sledeće nedelje".\nMekonel je takođe objavio da će Senat odložiti svoju avgustovsku pauzu za dve nedelje, kako bi mogao da radi na potvrđivanju predsednikovih nominacija, koje su se nakupile. On je za to okrivio taktiku opstrukcije demokrata, ali nije pomenuo manjinsku partiju po imenu.


Rekordna pomoć SOKOJa muzičkim stvaraocima - URMUS.RS\nRekordna pomoć SOKOJa muzičkim stvaraocima\nSokoj odvojio 40 miliona fondu za kulturna davanja\nRekordna pomoć SOKOJ-a muzičkim stvaraocima\nVlada Maričić, potpredsednik nadzornog odbora SOKOJ-a\n– U vreme kada je komercijalnost muzike poprilično dovedena u pitanje izlaženje CD izdanja kreativne muzike gotovo potpuno zavisi od fondova kulture među kojima je najistaknutiji SOKOJ. Treba istaći da se sredstva u tom fondu izdvajaju od ukupne naplate svih autora u Srbiji. Mi kao kompozitori svesni smo da ćemo najbolje sami sebi pomoći, dajući deo sopstvenih honorara za pomoć novim izdanjima kreativne muzike – kaže Vlada Maričić, potpredsednik nadzornog odbora Sokoja.\nOvim fondom su do sada potpomognuti programi i akcije brojnih udruženja: Udruženja kompozitora Srbije, Udruženja rok muzičara Srbije, Udruženja džez, zabavne i rok muzike Srbije itd. Potom festivali: Mokranjčevi dani, Bunt, Beogradski autorski rok festival, Koma, Dečije beogradsko proleće, Džez festival u Valjevu i Nišu itd. Sredstvima fonda pomognuti su brojni stvaraoci etno I džez muzike. Mladi džez muzičari poput Save Miletića i Luke Ignjatovića potpomognuti sredstvima fonda vratili su se u Srbiju posle studija u inostranstvu da bi ovde nastavili svoj muzički rad.\nBARFBeogradski autorski rok festivalkulturna davanjaSokoj