Ukinuti zaposlenima pristup mejlovima nakon radnog vremena - da ili ne?\n21/10/2019 21/10/2019 Budi aktuelan by editor\nUkinuti zaposlenima pristup mejlovima nakon radnog vremena – da ili ne?\nZabrana zaposlenima da pristupaju poslovnim mejlovima van radnog vremena može da nanese više štete nego koristi, pokazala je studija.\nIstraživači sa Univerziteta u Saseksu otkrili su da bi zabrana mogla da pomogne zaposlenima da se isključe, ali bi takođe mogla da spreči ljude da ostvare ciljeve u radu i da izazove stres.\nKompanije sve više zabranjuju upotrebu mejlova kako bi zaštitili zaposlene. Francuska je kako bi regulisala to pitanje čak usvojila i zakone.\nAli telo za ljudske resurse CIPD saopštilo je da se slaže sa nalazima univerziteta.\nPrema istraživanju, stroga politika korišćenja mejlova može biti štetna za zaposlene koji imaju “visok nivo anksioznosti i neurotičnosti”.\nTo je zbog toga što se takvi zaposleni moraju osećati slobodnim da odgovore na “sve veću gomilu mejlova” ili bi se na kraju mogli osećati još više opterećenim i pod stresom, kažu istraživači.\nDoktor Ema Rasel, viši predavač iz menadžmenta na Poslovnoj školi Univerziteta u Saseksu, rekla je da uprkos najboljim namerama politike koja ograničava upotrebu eletronske pošte, treba izbegavati njenu jednaku primenu prema svima.\nZabranom pristupa verovatno neće biti oduševljeni zaposleni koji daju prednost učinku u radu i koji bi pre ostali da rade prekovremeno kako bi završili svoje zadatke.\nLjudi treba da se odnose prema imejlovima na način koji odgovara njihovoj ličnosti i njihovim prioritetima, a sve u cilju toga da se osećaju da se adekvatno nose sa svojim opterećenjem.\nNeke kompanije su ograničile upotrebu mejlova, a među njima je i nemački proizvođač automobila Folksvagen, koji je konfigurisao svoje servere tako da se mejlovi mogu slati na telefone zaposlenih pola sata pre početka radnog dana, kao i pola sata nakon završetka, dok je slanje mejlova zabranjeno tokom vikenda.\nProšle godine, šefovi kompanije Lidl u Belgiji zabranili su sav unutrašnji saobraćaj mejlova između 18:00 i 07:00 ujutru kako bi pomogli osoblju da uživa u slobodnom vremenu.\nSada vlade razmišljaju kako da prošire primenu ovu politiku.\nZakon usvojen u Francuskoj 2017. godine zahteva od kompanija koje imaju više od 50 zaposlenih da definišu sate tokom kojih osoblje ne bi trebalo da šalje ili odgovara na mejlove, mada neki sumnjaju da će svi poštovati pravila. Ranije ove godine, u Njujorku se raspravljalo o predlogu da taj grad bude prvi u SAD-u koji bi zaposlenima odobrio da se “isključe” nakon posla.\nTada je Rafael L’Espinal Džunior, koji je predložio tu ideju, rekao: “Tehnologija je zaista zamaglila granice između našeg radnog i slobodnog vremena.”\nMeđutim, šef Centra za javnu politiku Ben Vilmot rekao je za BBC News: “Zabranjivanje upotrebe elektronske pošte kod nekih ljudi može da izazove veći stres jer bi želeli da rade fleksibilno. Poslodavci moraju da pruže jasne smernice o radu na daljinu, uključujući upotrebu mejlova i drugih oblika digitalne komunikacije, kako bi se uz pomoć njih utvrdilo da li time što pristupaju mejlovima van radnog vremena zaposleni to rade jer im to odgovara.”\nIzvor: BBC, Blic\nTagovi: mejlovi posle radnog vremena poslovni mejlovi pristup mejlovima\nBlog kutakDŽENI MARTIN: -Volim Srbiju, to je prelepa zemlja u kojoj se osećam kao kod kuće\nBudi aktuelanPokretanje i razvoj E-Commerce biznisa od A do Š


Poseta delegacije iz austrijske pokrajine Koruške - Novosti - Austrija u Srbiji - www.advantageaustria.org\nPoseta delegacije iz austrijske pokrajine Koruške\nOd 13. do 15.aprila 2016. u Srbiji je boravila delegacija privrednika iz austrijske pokrajine Koruška kako bi sondirala srpsko tržište osvežila stare kontakte.\nTrgovinsko odeljenje Ambasade Austrije - Advantage Austrija organizovalo je trodevni program, kako bi se svih 24 članica delegacije, u skladu sa svojom delatnošću, upoznalo sa tržištem Srbije.\nU te svrhe su u saradnji sa Privednom komorom Srbije 14.4.2016 organizovani B2B susreti sa srpskim preduzećima i razmenjene informacije o mogućnostima saradnje.\nDelegaciju je primio potpredsednik Privredne komore Srbije, gospodin Miroslav Miletić sa bliskim saradnicima.\nMiletić je ukazao i na značaj saradnje sa Privrednom komorom Austrije, ističući da je ta poslovna asocijacija imala posebnu ulogu u modernizaciji PKS. „Možemo da učimo na iskustvima ekonomije Austrije koja je polovinom 90-tih od uvozno zavisne postala izvozno orijentisanu privredu sa više od 50.000 izvoznih preduzeća, zahvaljujući WKO“, naglasio je Miletić.\nJurgen Mandl, predsednik Privredne komore Koruške, predvodio je delegaciju, a istakao je tom prilikom da su austrijski privrednici veoma zainteresovani za tržište Srbije i za srpska preduzeća koje bi mogla biti njihovi dobavljači i partneri. On je rekao da u prilog ovome govori i činjenica da je ovo najveća delegaciju koju je Privredna komora pokrajine Koruška ikada poslala u posetu nekoj zemlji.\nSledeći dan posetioci su proveli u poseti preduzećima u raznim delovima Srbija kao i institucijama dobili bliže informacije o uslovima ulaganja i spoljne trgovine.\nPored Privredne komore Srbije podrobne informacije pružene su i od strane Ministarstva privrede i Razvojne agencije Srbije RAS.Pomoćnik ministra za međunarodnu saradnju i evropske integracije Vladimir Petrović rekao da je Srbija prošle godine donela novi zakon o ulaganjima kojim je omogućena sistemska podrška kompanijama koje žele da ulažu u srpsku privredu. On je istakao da su ovaj, ali i drugi važni zakoni koje je Srbija donela u prethodnom periodu, dodatno uredili privredni ambijent i privredno okruženje u Srbiji učinili izvesnim i sigurnim.\nTrodnevna poseta zaokružena je skupom austrijskih privrednika Austrian Business Circle u hotelu Hyatt, gde su privrednici imali prilike da razmene iskustva i dobiju informacije iz prve ruke od autrijskih privrednika koji već posluju u Srbiji. Počasni gost, državni sekretar Miodrag Poledica dao je nekoliko smernica u vezi sa infrastrukturnim razvojem Srbije.\nPrethodna vestOdržan Sajam obrazovanja EduFair u BeograduSledeća vestRekordna godina za austrijski turizam


Zašto Porodični mikro biznis - Klub Privrednika Palilula\njoomla theme install\nTurizam,sport i ugostiteljstvo\nHome Mikro biznis\nZašto Porodični mikro biznis\t Array Štampa Array\nProjekat "Porodično preduzetništvo - mikro biznis" jeste jedan od mogućih odgovora na rešavanju problema nezaposlenosti ali i razvoju mikro biznis na Paliluli.\nOvo je način kako da se pomognu novi preduzetnici, koji imaju ideje i želju da sami promovišu vlastita znanja i sposobnosti, ali i da se obnovi tradicija porodičnog biznisa po kome je svojevremeno bio prepoznatljiv i Beograd i sama Palilula.\nRadi uspešne realizacije samog projekta, ali i zbog svesti o potrebi postojanja kvalitetnog i sigurnijeg ambijenta za poslovanje, Klub privrednika opštine Palilula pozvao je na saradnju i pre svega podršku nekoliko institucija od važnosti za sam projekat. To su:\n1. G.O. Palilula\n2. Sekretarijat za privredu Grada Beograda\n3. KBC Banka\n4. Privredna komora Beograda\n5. Nacionalna služba za zapošljavanje Beograda\nSam projekat je zamišljen da se realizuje u nekoliko faza. Prvu bi činile odgovarajuće promotivne aktivnosti u cilju popularizacije samog pojma i projekta kao jednog od mogućih i realnih rešenja za aktuelnu situaciju u oblasti privrede a posebno za problem nezaposlenosti. Sledeća faza odnosi se na stvaranje kvalitetne baze podataka kako na osnovu institucionalne pomoći Nacionalne službe za zapošljavanje Beograda - kancelarija Palilula, tako i na osnovu samog javljanja potencijalnih učesnika u ovom projektu, kandidata za pokretanje odnosno dalje razvijanje porodičnog biznisa. Nakon toga sledi trijaža, neophodna za definisanje svih onih koji zaista imaju preduzetničkih predispozicija i poslovne planove koji imaju realnu zasnovanost. Obuka je sleeća faza koja podrazumeva više elemenata, među kojima i pružanje stručno-tehničke pomoći u pravljenju adekvatnog poslovnog i posebno - finansijskog plana. Kao poseban izraz u realizaciji Projekta predviđeni su poslovni susreti i umrežavanje novih preduzetnika, vlasnika porodičnih biznisa sa većim poslovnim sistemima zarad uspostavljanja poslovne saradnje na bazi kooperantskih odnosa.\nVažno je istaći na ovom mestu da Projekat nije vremenski određen i da može i treba imati svoju primenu i protekom aktuelne krize, kao i samog procesa tranzicije.\nNjegova važnost se vidi u pružanju kvalitetnog i adekvatnog rešenja smislu samozapošljavanja, nasleđivanja porodičnog posla, doprinosa u daljem razvijanju ženskog preduzetništva, kao i u konkretizaciji koncepta društvene odgovornosti i jačanju pozicije posebnih društvenih grupa radno sposobnih i aktivnih.\nPokreće Joomla!. Designed by: free hosting joomla vps Valid XHTML and CSS.


Министарство привреде, Agencija za privatizaciju odbacila predlog za poravnanje kompanije "UNIWORLD"\nAgencija za privatizaciju odbacila predlog za poravnanje kompanije "UNIWORLD"\n28. окт. 2008.\nAgencija za privatizaciju ocenila je kao neprihvatljiv predlog kompanije "Uniworld Holdings Ltd" za poravnanje u procesu koji se vodi pred međunarodnom arbitražom.\nPredlog se zasniva na ideji da Agencija prizna kompaniji "Uniworld", kupcu 70% društvenog kapitala "Srbija –Turist" a.d. iz Niša, ispunjenje ugovorom preuzetih obaveza i pravo vlasništva nad 70% akcija subjekta privatizacije, dok bi ta kompanija odustala od zahteva za naknadu štete. Imajući u vidu da je upravo neizvršenje ugovornih obaveza razlog raskida ugovora sa kompanijom "Uniworld", Agencija za privatizaciju je, naravno, ocenila ovaj predlog kao neprihvatljiv. Pored svega, ovaj predlog zanemaruje i veoma važnu činjenicu da je Agencija podnela protivtužbu protiv kompanije "Uniworld" koja je takođe predmet raspravljanja i dokazivanja pred istom arbitražom.\n"Uniworld Holdings Ltd" je arbitražni spor inicirao aprila 2006. godine, nakon što mu nije priznato izvršenje ugovornih obaveza određenih investicionim planom kako po vrsti tako i u vrednosti. Nakon isteka roka za izvršenje ugovorom preuzetih obaveza, Agencija je shodno svojoj zakonskoj obavezi, 30. juna 2006. godine, obavestila "Uniworld Holdings Ltd" da je ugovor raskinut po sili zakona.\nKao što je i poznato, ovo nije prvi put da se kompanija "Uniworld Holdings Ltd" javlja kao nesavestan kupac na tržištu Srbije. Ugovor o kupoprodaji preduzeća ATD "PUTNIK" iz Beograda, raskinut je maja 2003. godine sa istim kupcem, takođe zbog neispunjavanja ugovornih obaveza.\nAgencija za privatizaciju veruje da je ovakav predlog kompanije "Uniworld" samo pokušaj da izbegne okončanje međunarodne arbitraže, čijom će presudom, čvrsto smo uvereni, biti potvrđena odluka o raskidu kupoprodajnog ugovora.


Kolaković: Šteta što nismo osvojili i treći bod\nSelektor muške seniorske odbojkaške reprezentacije Srbije Igor Kolaković istakao je, nakon pobede njegovih izbranika nad Portugalijom (3:2) u Varžimu, da žali što nije osvojen i treći bod.\nOn je ocenio da je prvi meč petog vikenda C grupe Svetske lige bio "izuzetno težak" za najbolje srpske odbojkaše i dodao da su Portugalci "posebno neugodan protivnik" za naš državni tim.\n"Koliko god mi nije prijatno što nismo uzeli tri boda, moram biti zadovoljan reakcijom igrača nakon gubitka veoma napornog trećeg seta. U finišu utakmice bili smo mnogo mirniji, što je donelo preokret", poručio je Kolaković.\nPrema njegovim rečima drugi susret u Portugaliji, koji je zakazan za nedelju od 17 časova u Varžimu, biće "potpuno otvoren duel", a Srbija je na Pirinejsko poluostrvo "došla po dva trijumfa".\nSrednji bloker "plave čete" Dragan Stanković istakao je da je u finišu takmičenja po grupama "svaka pobeda bitna".\n"Imali smo priliku da vidimo utakmicu koja je u mnogome podsetila na prethodne mečeve ove sezone. Na trenutke uspevamo da dodjemo do naše prepoznatljive igre, koja nas je krasila prošle godine, ali u finišu setova dolazi do neshvatljivog pada koncentracije", požalio se Stanković.\nNjegovog kolegu Marka Podraščanina tok zbivanja u duelu sa Portugalcima podsetio je na mečeve sa Finskom, koji su odigrani prošlog vikenda u Tampereu.\n"Nikako ne valja ono što nam se desilo u završnici trećeg seta. Takve stvari nam se ponavljaju tokom sezone. Ranije smo imali mnogo više samopouzdanja", podsetio je Podraščanin zaključivši da bi tri boda u sutrašnjem okršaju Srbima puno značila.


Naslovna » BG svaštara » Promocije » Konferencija Technology & Innovation Arena 2015\nNeko drugi 24. februar 2015. Promocije Postavite komentar\nKonferencija je ispunila očekivanja organizatora u nameri da podstakne saradnju između tehnološkog sektora i inovatora, kao i da pruži priliku učesnicima da saznaju kakve su potrebe investitora koji žele da ulože u ovaj region.\nJedan od glavnih predavača bio je zamenik predsednika Tehničko istraživačkog centra Finske (VTT), Hari Eiraksinen (Harri Airaksinen), koji tom prilikom istakao:\n– Aktivna uloga javnog sektora je od krucijalnog značaja u činjenici da je Finska lider u svetu kada je reč o inovacijama, prema oceni Svetskog ekonomskog foruma. Srbija od nas može dobiti ideje kako da unapredi stvari na polju inovacija, posebno vezano za usluge javne uprave.\nPostoji jaka volja…\nGovoreći o perspektivama ovog regiona u pogledu razvoja inovacija, Eiraksinen je primetio da postoji jaka volja da se preduzmu krupni koraci ka digitalizaciji usluga.\n– Nove prilike za saradnju privatnog i javnog sektora i obrazovnih istraživačkih instituta su sada sigurno omogućene, jer balkanske zemlje imaju pristup EU fondovima. To je velika šansa za Srbiju.\n• Potreba stvaranja kulture društva koje bi bilo zasnovano na inovacijama, a time i komplementarno na globalnom tržištu.\n• Potreba stvaranja ekosistema neophodnog za stvaranje inovacija.\n• Potreba za nadnacionalnom saradnjom na području: privatnog sektora, nauke, akademske zajednice, državne uprave, lokalne samouprave i medija kako bi se stvorili efikasni poslovni modeli.\n• Važnost stručnosti u pripremu projekata koji se finansiraju.\nPrethodni MPU: Izložba „IndiaSerbia“ od 26. februara do 14. marta\nSledeći Beogradski dani inženjera 2015 od 12. do 16. marta


Nova racija belgijske policije u briselskoj cetvrti Molenbek\nM. D. 16. novembra 2015. 11:39\nBelgijska policija izvršili je danas novu raciju u Molenbeku, pošto je belgijski ministar spoljnih poslova Didije Rejnders poručio da su potrebne nove akcije u briselskoj četvrti koja se smatra za „ključnu tačku“ verskog ekstremizma odakle se regrutuju borci za Siriju, objavila je državna televizija RTBF na svom sajtu.\n„Veliki broj policajaca je pokrenuo raciju u zgradi u ulici Delanoj“, navodi RTBF, prenela je agencija Rojters.\nBelgijski mediji su javili da je u raciji uhapšena jedna osoba.\nBelgijski ministar inostranih poslova je rekao da belgijske vlasti treba da „organizuju sve više i više akcija“ u Molenbeku koji je poznat po verskom ekstremizmu i borcima koji idu u Siriju.\nNa danasnjem sastanku ministara spoljnih poslova Evropske unije, Rejnders je naveo da je razmena obaveštajnih podataka „jedini način da se pronađu tako radikalni ljudi kao oni koji su izvršili napade u Parizu“.


10 bizarnih životinja za koje nećete poverovati da stvarno postoje - Fokuzz\n10 bizarnih životinja za koje nećete poverovati da stvarno postoje\nAlbinizam, odnosno odsustvo pigmenta melanina, nije retka pojava u živonjskom carstvu. Međutim, da li ste čuli za melanizam? Melanizam je stanje suprotnu albinizmu i predstavlja preteranu pigmentaciju, odnosno nakupljanje melanina, zbog čega su životinje koje imaju melanizam potpuno crne. On se može pojaviti kod mnogih životinja, među kojima su i sisari, ptice, zmije i gmizavci. Mi smo za vas odabrali 10 najneobičnijih i najlepših stvorenja.\nPantherophis obsoletus ili crna zmija je karakteristična za centralnu Severnu Ameriku, pripada porodici smukova i nije otrovna.\nCrni panter je naziv za bilo koju od divljih mačaka koje imaju potpuno crno krzno - crni panteri mogu biti i jaguari i kuguari i leopardi.\nIako su izuzetno retki u svetu, iz nekog nepoznatog razloga crni jeleni su u brdima Teksasa čest prizor. Osim potpuno crnog krzna, ove životnje su zanimljive i iz još jednog razloga - vrh njihovog repa je uvek beo.\nMutacija gena odgovonog za boju kožu dešava se u "jednom u milijardu" slučajeva kod ovih životinja. Ovaj veličanstven primerak kraljevskog pingvina koji je zamenio svoj prepoznatljivi smoking crnim odelom, slikao je fotograf Endru Evans iz "Nacionalne geografije".\n6. Crna veverica\nVeverica je rado viđena životinja i jedini glodar kojeg i ljudi vole. Zbog mutacije gena odgovornog za proizvodnju melanina, ova mala lepotica na slici ima potpuno crno krzno umesto zlatnog.\nCrne lisice su ekstremno retke, a melanizam se posebno retko javlja kod riđih lisica. Iako nema riđe-braon krzno poput svojih rođaka, ova lija je zadržala jednu njegovu karakteristuku - prepoznatljiv beli vrh na repu.\nIzgleda da ni životinje nisu imune na rasizam - ovu foku je njena porodica sivog krzna zlostavljala i odbacila kada je imala samo dve nedelje. Srećom, veterinari su uspeli da joj spasu život i sada se oporavlja dok ne bude potpuno spremna da se vrati u divljinu.\nKo kaže da zebre moraju da imaju pruge? Ova lepotica sa crnim krznom je uslikana u nacionalnom parku u Namibiji, ali šare na pojedinim delovima tela nedvosmisleno ukazuju na to kojoj vrsti pripada.


Kafana Staro burence - Kuda Izaci\n22:00 - 04:00 h\nRepriza Nove Godine - Laki bend\nKafana Staro burence predstavlja jednu od najstarijih kafana u Zemunu i najstariju kafanu na Garošu. Svojim postojanjem od gotovo dve decenije ova kafana uspela je da postane mesto gde se okupljaju ljudi željni dobrog provoda uz muziku koja je pravi raj za dušu. Uz čašicu domaće rakije i zvuke tambure i akustik bendove očekuje vas atmosfera za pamćenje.\nOsim odlične muzike, domaće rakije i drugog pića po veoma pristupačnim cenama u Starom burencetu imate mogućnost da uživate u najkvalitetnijim tradicionalnim srpskim zalogajima, poput pršute, sira, kajmaka i drugih ukusnih đakonija. I sve to u ambijentu koji će vas podsetiti na toplinu doma, pa će ova kafana vrlo brzo postati deo vaših omiljenih navika.\nS obzirom da je kafana malo zavučena, nalazi se u Ulici Strma 2, i da je poprilično mala, prima oko 60 gostiju, pre nego što se uputite u nju rezrevišite svoje mesto. Jedino tako ćete biti sigurni da će ta noć biti zaista posebna i da ćete svim čulima uživati u svemu što kafana Staro burence može da vam ponudi.


SNS u Požarevcu od sada sa tri poverenika – Te2 Media | Požarevac vesti, najvažnije vesti, info, društvo, ekonomija, hronika, politika, život, zabava, servisne vesti – Požarevac i Braničevski okrug\nSNS u Požarevcu od sada sa tri poverenika\nNovi poverenik u privremenim organima Srpske napredne stranke u Požarevcu je Miodrag Stepanović, saznaje Te2 Media. 1 min\nStepanović je predsedavao sastankom održanim u ponedeljak uveče, a na kome je zvanično preuzeo novu funkciju u lokalnim organima stranke.\nPrema izvorima Te2 Media u lokalu, Stepanović je postavljen odlukom predsednika SNS Aleksandra Vučića. On će odbor stranke u Požarevcu voditi zajedno sa dosadašnjim poverenicima, Sašom Pavlovićem i Slavišom Stojkovićem koji su za koordinatore imenovani rešenjem Izvršnog odbora SNS pre nešto više od godinu dana.\nStepanović će u narednom periodu zakazivati i predsedavati sastancima lokalnog odbora.\nOdluka o proširenju povereništva, odnosno imenovanju Stepanovića na ovu funkciju, navodno je usledila nakon analize funkcionisanja stranke na lokalu, a u cilju efikasnije organizacije za izbore koji se najavljuju u narednoj godini.\nPrema istim izvorima, lokalno povereništvo u Požarevcu nastaviće još energičniji rad na sprovođenju politike predsednika Aleksandra Vučića za koju su, kako kažu, od građana dobili veliko poverenje na prethodnim izborima.\nOdbor u Požarevcu takođe je jednoglasno doneo odluku da za kandidata za predsednika SNS u narednom mandatu predloži Aleksandra Vučića.


SRMA group pomaže\nSRMA group kao društveno odgovorna kompanija, ne samo da vodi računa o zaštiti čovekove okoline i bezbednosti i zaštiti na radu za svoje zaposlene, nego svojim malim doprinosom pokušava da se uključi i pomogne rad Humanitarnih organizacija u našoj zemlji.\nPrateći rad mnogih organizacija koje se bave humanitarnim radom, primetili smo i počeli da pratimo rad Humanitarne organizacije Srbi za Srbe. Nivo profesionalnosti, posvećenosti i entuzijazma koji pokazuju oni koji svakodnevno rade u ovoj organizaciji je takav da kompanija SRMA group ni jednog momenta nije imala dilemu da li da se priključi njihovima naporima.\nNapravili smo dogovor i omogućili da Humanitarna organizacija Srbi za Srbe ima posebne uslove za kupovinu u svima našim objektima širom Srbije, a uplatom od 20,000 rsd smo skromno pomogli i sve njihove druge aktivnosti.\nAko želite da saznate više o Humanitarnoj organizaciji Srbi za Srbe ili da pomognete njihov rad http://www.srbizasrbe.net/


Online kursevi engleskog jezika - Audio verzija\nU novije vreme se sve više ljudi okreće upravo edukaciji na daljinu. Pored toga što je jednostavnije, to je i učinkovitije, prosto zato što su ljudi fokusirani tokom svakog predavanja mnogo više nego kada se organizuje nastava uživo.\nPodrazumeva se da Škola stranih jezika Akademije Oxford, koja ide u korak sa novim tendencijama u oblasti nastave jezika, svim zainteresovanima može da ponudi i ovu opciju.\nNa raspolaganju je kako individualni online kurs engleskog jezika, tako isto i nastava za grupu polaznika. Tu je vrlo važno napomenuti da ova škola nudi mogućnost pohađanja nastave u okviru tri vrste grupa.\nPrijavljeni kandidati mogu odabrati da li će predavanja pohađati u formi mikro grupe, zatim male ili klasične grupe. Kada je u pitanju mikro grupa, to je tip edukacije koji podrazumeva prisustvo dvoje ili troje kandidata u toku predavanja. Zatim je u ponudi i mala grupa, kada časove treba četvoro ili petoro njih da pohađaju, dok u okviru standardne grupe predavanjima prisustvuje minimum šestoro polaznika.\nNastava se na daljinu organizuje preko specijalnog softvera, koji će u obavezi biti svaki kandidat prema pravilima i dobijenim smernicama da instalira na sopstveni računar. Podrazumeva se da u okviru ove škole funkcioniše i tehnička podrška, a biće posebno naglašeno polaznicima da bi trebalo u toku svakog časa da obezbede stabilnu internet konekciju, kako bi nastava mogla na kvalitetan način da bude organizovana.\nPrednosti koje nude online kursevi engleskog jezika su mnogo su brojne. Najpre treba razmisliti o praktičnosti, u smislu da kandidati jednostavno ne moraju da troše ni vreme ni novac, kako bi došli do škole, već je dovoljno da uključe svoj računar, te da pohađaju predavanja. Upravo iz tih razloga će i biti mnogo bolje fokusirani, samim tim što neće biti nikakvog ometanja tokom časova.\nKao i kada je u pitanju klasična nastava, tako isto i u ovom slučaju Škola stranih jezika Akademije Oxford prilikom organizacije u potpunosti poštuje sva pravila trenutno važećeg standarda za nastavu jezika.\nIsključivo u zavisnosti od toga da li je kandidat ranije imao bilo kakvog dodira sa jezikom i stekao određeno znanje ili ne, zavisiće i na kom nivou bi trebalo da pohađa ovu edukaciju.\nU suštini, online kursevi engleskog jezika se organizuju uz poštovanje pravila, koja navodi Zajednički evropski referentni okvir za jezike, odnosno CEFR (The Common European framework for languages).\nIzuzev osnovnog ili A 1 nivoa, koji je namenjen početnicima u učenju ovog jezika, Škola stranih jezika Akademije Oxford nudi takođe mogućnost pohađanje nastave na nekom od preostalih pet nivoa. Sve to u zavisnosti od nivoa znanja, koja je kandidat pre toga stekao. Kada je u pitanju A 2 ili viši osnovni nivo, on sledi odmah nakon početnog prema pomenutom standardu. Kandidati koji savladaju taj nivo znanja, mogu da pohađaju edukaciju na nivoima B grupe i to primarno B 1 ili niži srednji, a zatim i B 2, koji je označen kao viši srednji nivo znanja. Već kada steknu dovoljno znanja, na raspolaganju su im online kursevi engleskog jezika na nivoima C grupe. U tom slučaju kandidat može da pohađa nastavu na nižem naprednom ili C 1 nivou, odnosno na višem naprednom ili na C 2 nivou. Svakako je to nivo koji je najviši nivo znanja za sve, kojima engleski jezik nije maternji.\nS obzirom na to da je Škola stranih jezika Akademije Oxford ovlašćena za sprovođenje programa ove edukacije, to kandidati imaju mogućnost da po završetku pohađanja nastave polažu propisani ispit i tako steknu zvanično priznati sertifikat o nivou poznavanja engleskog jezika.\nSamim tim što se radi o priznatom dokumentu, to polaznici mogu kao prvo da taj dokument upišu u svoj radni dosije, a u skladu sa aktuelnim pravilima Nacionalne službe za zapošljavanje. Zatim, imaju mogućnost da informacije o posedovanju sertifikata o poznavanju engleskog jezika na određenom nivou upišu u svoju radnu biografiju, te svakako taj dokument mogu koristiti kao zvaničnu potvrdu da poznaju konkretni jezik na tom nivou.\nSpisak gradova — Online kurs engleskog jezika


Brčanski penzioneri otputovali na banjsko-klimatsko liječenje - Radio Brčko distrikta BiH\nPočetna/Brčko/Brčanski penzioneri otputovali na banjsko-klimatsko liječenje\nBrčanski penzioneri otputovali na banjsko-klimatsko liječenje\nMirsad Arnautović01.07.2020. - 13:53\n280 1 minut čitanja\nGrupa od preko četrdeset penzionera iz Brčko distrikta otputovala je jutros na banjsko-klimatsko liječenje u Banju Vrućicu.\nRadi se o članovima Udruženja penzionera Brčko distrikta koji su korisnici fonda Penzijsko – invalidskog osiguranja Republike Srpske .\n„Jutros smo ispratili prvu grupu penzionera njih preko četrdeset, dok će druga grupa krenuti za deset dana za šta su sredstva u visini od 50 hiljada KM obezbijeđena iz budžeta Brčko distrikta“, potvrdio je za Radio Brčko Veljko Zlatović predsjednik ovog udruženja.\nOsim besplatnog odlaska u banju, odnosno koristeći sredstva koja su izdvojena u budžetu Brčko distrikta, penzioneri ovog udruženja imaju mogućnost i da odlaze na banjska liječenja koristeći kreditna sredstva.\n“Koristeći ova sredstva ili putem kredita na rate, banjsko klimatsko liječenje godišnje koristi oko 200 penzionera iz ovog udruženja”, istakao je Zlatović.\nKao i prethodnih godina iz budžeta Brčko distrikta su izdvojena sredstva u iznosu od 100 hiljada KM za dva udruženja penzionera čiji članovi odlaze na banjsko klimatska liječenja.\nBanja Vrućica Veljko Zlatović


Takmičenje Archives - Kulturni kišobran\nZavršeno je XVIII Međunarodno takmičenje solo pevača „Lazar Jovanović“, najeminentnije i najveće opersko takmičenje u regionu. Nakon četiri dana u izuzetnoj konkurenciji od preko stotinu...\nProglašeni su pobednici regionalnog takmičenja Regional Youth Peace Lab 2021, nedavno održanog u onlajn formatu uz učešće 120 takmičara iz zapadnog Balkana. Pred takmičarskim timovima su...\nNakon uspešnog prošlogodišnjeg projekta, kada je lokalna elektronska scena otkrila mnoge mlade izvođače, počinje drugo izdanje Let’s mix it takmičenja. Ove godine, takmičenje će se...\nPod sloganom „Pobeda koja znači!“ od četvrtka, 23. do nedelje, 26. januara, u Zadužbini Ilije M. Kolarca održaće se besplatni dani opere. Povod za ovaj...\nBili smo na drugom Red Bull Flugtag-u u Beogradu, i nismo zažalili! Čak 33 ekipe nadmetale su se za titulu najboljeg i najluđeg na Adi...


Radenko (8) je slomio ruku i umro od sepse, a njegovom lekaru sada je vraćena licenca - Večeras u Dijaspori\nMix najnovijih vesti Radenko (8) je slomio ruku i umro od sepse, a njegovom lekaru...\nRadenko Nikodinović (8), iz sela Kozjaka kod Loznice, preminuo je pre četiri godine od posledica gasne gangrene na Institutu za majku i dete u Beogradu, a ortopedu dr Dobrivoju Bojanićukoji je lečio dečaka vraćena je dozvola za rad, javljaju Novosti.\nOva vest u porodici Nikodinović dočekana je sa velikim uznemirenjem.\n– Uopšte nisam iznenađen ako mu je vraćena licenca jer su odmah posle smrti mog deteta činili sve samo da doktora vrate na posao. Evo, 12. oktobra, navršile su se tačno četiri godine otkad smo sahranili Radenka, a sudski proces koji se vodi pred Osnovnim sudom u Šapcu nije okončan. Ne mogu da se otmem utisku da se namerno odugovlači, posebno jer je naloženo i ponovno veštačenje – kaže za Novosti Milan Nikodinović, otac malog Radenka.\nPodsetimo, dečak je 2. oktobra 2016. godine pao sa tobogana i slomio ruku. Roditelji su ga odveli u bolnicu “Dr Milenko Marin”, gde ga je primio doktor Bojanić. Mališan je iste večeri dobio temperaturu i stanje mu se komplikovalo iz dana u dan, a kada je konačno prebačen u Beograd, bilo je prekasno.\nPreminuo je od gasne gangrene 8. oktobra, samo šest dana kasnije.\n– Krivim sebe. Moja jedina krivica je što nisam uspeo da spasim svoje dete, i to je teret koji ću nositi do kraja života. Lekari koji su prvog dana, u neposrednom razgovoru, jasno ukazivali na to da je načinjen niz propusta u lečenju u sudnici su iznosili potpuno suprotne tvrdnje.\nA prema meni se odnose kao da nisam izgubio sina već nešto sasvim nevažno – priča Nikodinović.\nZbog nesavesnog lečenja malog Radenka, osim dr Bojanića, na optuženičku klupu sela su još dvojica lekara Instituta za majku i dete u Beogradu.\nSvima se na teret stavlja teško delo protiv zdravlja ljudi, a prema navodima optužnice, oni su od 2. do 8. oktobra 2016. godine, u Loznici i Beogradu, iz nehata, primenili nepodoban način lečenja, čime su uzrokovali pogoršanje zdravstvenog stanja dečaka.\n– Spreman sam da idem bilo gde, ali zaista ne znam šta bih mogao da uradim. Razmišljam da li bi moje eventualno nepojavljivanje na sudu poslalo jasnu poruku… Nisam više pametan, ne znam šta da mislim.\nSada je i situacija sa koronom izazvala odlaganja, ili bar imaju dodatni razlog za novo otezanje – priča neutešni Milan Nikodinović.\nThe post Radenko (8) je slomio ruku i umro od sepse, a njegovom lekaru sada je vraćena licenca appeared first on Luftika.


Doktorka iz Niša digla prašinu: Obožava da se snima, pa i na radnom mjestu\nIza haljine koja puca i istaknutog dekoltea, krije se doktorka fizikalne medicine T. P. javljaju beogradski mediji. Snimak dok se uvija u ritmu muzike napravljen je u kancelariji niškog Doma zdravlja, gde doktorka i radi.\nOd jučer se regionom proširio snimak plavuše, jakih istaknutih atributa koja đuska na radnom mjestu. Doktorkin nastup pred ogledalom, koji je sama i snimila, nikoga nije ostavio ravnodušnim.\nNaime, kako piše “Blic”, reč o pedesetogodišnjoj doktorki, koja osim fizikalne medicine, prosto obožava da se snima, pa i na radnom mjestu.\nKako se saznaje, doktorka Tomislava poskidala je veći deo svojih snimaka u kojima je glavna glumica koja predstavalja svoje atribute. Kažu i da na posao dolazi obučena „izazovno“ i ne haje za komentare. Oni koji je duže poznaju, dodaju da je na fakultetu bila ljepotica, a onda je „zavoljela i plastičnu hirurgiju“.\nNije poznato kada je doktorka Tomislava snimila video koji se od jutros deli, piše “Blic”.


Večeras humanitarni koncert "Srcem za Iskru" | Banjaluka.net\nVečeras humanitarni koncert “Srcem za Iskru”\nU Banjaluci će danas biti održan humanitarni godišnji koncert “Srcem za Iskru”, a prihod od prodatih ulaznica namijenjen je za pomoć banjalučkom Udruženju roditelja djece oboljele od malignih bolesti “Iskra”.\nKoncert organizuje Udruženje “Iskra” u saradnji sa Plesnim klubom “Bolero” i Dječijim pozorištem Republike Srpske.\nGosti koncerta su Predškolska ustanova “Andrej” iz Banjaluke i njihova plesna sekcija “L i B”, saopšteno je iz Udruženja “Iskra”.\nKoncert će biti održan u Dječijem pozorištu Republike Srpske u 19.00 časova. Ulaznice po cijeni od pet KM mogu se kupiti na biletarnici Dječijeg pozorišta Srpske.


U okviru projekta »Građanin u fokusu: ka evropskim vrednostima i standardima« Centar za politiku i evroatlantsko partnerstvo u saradnji sa Fakultetom za pravne i poslovne studije je organizovao u Novom Sadu, 13. novembra 2007. godine predstavljanje rada Kancelarije Vlade Republike Srbije za pridruživanje EU. Veliki broj prisutnih studenata je brojnim pitanjima pokušao da razjasni nedoumice i dileme oko našeg evropskog puta. Savetnik u Kancelariji i koordinator pregovora o SSP, Vladimir Medjak je iscrpnim, agrumenovanim i racionalnim odgovorima demistifikovao brojne nedorečenosti koje prate procese evropskih integracija. Strukturu, definisane oblasti rada i aktivnosti Kancelarije Vladimir Medjak je izložio kroz prizmu uticaja na svakodnevni život građana. I posebno naglasio da gotovo 80% svih aktivnosti Vlade se vezuje za procese evropskih integracija, imajući u vidu neophodnost prilagodjavanja velikog broja propisa, institucionalnu i administrativnu reformu te edukaciju zaposlenih u upravi. Važan deo uvodnog izlaganja je posvećen pregledu faza pridruživanja do otpočinjanja pregovora o članstvu, uz jasan pregled institucija, koordinacionih tela kao i radnih grupa koje će nositi jasno definisani deo odgovornosti.\nKljučno pitanje učesnika je bilo: može li se ubrzati proces pristupanja Srbije EU; ko snosi odgovornost za sporo usvajanje neophodnih zakona; da li Srbija poseduje kapacitete za pristupanje EU, ali i da li nas EU želi kao potencijalnu državu članicu? Šta je to što Srbija može da ponudi zajednici evropskih država? Imajući na umu činjenicu da od 9 centara naučne izuzetnosti na Balkanu, 8 se nalazi u Srbiji, da je izveštaj EK visoko ocenio administrativne kapacitete Srbije kao i da, posebno generacija mladih doživljava ulazak u EU kao mogućnost lakšeg putovanja, edukacije i zapošljavanja, jasno je da su očekivanja velika, ali još uvek više u sferi emotivnog nego racionalnog sagledavanja važnosti ovih procesa. Neizbežna i očekivana rasprava o očuvanju kulturnog identiteta u EU, nije izostala. Utisak je da odsustvo sistematske, aktivne kampanje koja bi racionalno, kroz parametre cost-benefit analize predstavila procese evropskih integracija uzrokuje mistifikaciju ovih procesa, medijsko plasiranje mnoštva polu-dorečenih i netačnih informacija, što podstiče dodatnu konfuziju.\nOtuda se nameće nužnost pokretanja otvorenog i argumentovanog dijaloga i racionalne procene svih dimenzija našeg uključivanja u evropsku zajednicu vrednosti i standarda. Razgovor studenata Fakulteta za pravne i poslovne studije sa Vladimirom Medjakom je pokazatelj da samo aktivnim angažmanom građana, vladinih, nevladinih i obrazovnih institucija možemo pokrenuti procese demistifikacije evroatlantskih integracionih procesa. Podrška Kancelarije Vlade Republike Srbije za pridruživanje EU ovim nastojanjima je posebnog značaja.\nU Novom Sadu, 14. novembar 2007.


Oduzimanje imovine najjače sredstvo u borbi protiv kriminala 7. jul 2010.\nUčesnici konferencije "Oduzimanje imovinske koristi stečene krivičnim delom" istakli su da je država Srbija odlčcna da stane na put organizovanom kriminalu ukazujući da je zaplena imovine najjače sredstvo u toj borbi.\nOni su poručili da će borba protiv organizovanog kriminala i korupcije biti intenzivirana kroz jačanje kapaciteta jedinice za finansijske istrage i Direkcije za upravljanje oduzetom imovinom.\nMinistarka pravde Snežana Malović izjavila je da vrednost zaplenjene imovine proistekle iz krivičnih dela iznosi oko 150 miliona evra, kao i da država ostvaruje i mesečni prihod u iznosu od 15.000 evra izdavanjem u zakup privremeno oduzete imovine pravnim i fizičkim licima.\nOna je napomenula da je samo od prodaje pokretnih stvari oduzetih od vođe narko klana Darka Šarića na javnoj licitaciji do sada prikupljeno osam milona dinara.\nMinistarstvo pravde će u narednom periodu ostati posvećeno borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije uz dalje unapređenje zakonodavnog okvira i donošenje podzakonskih akata, transfer znanja i iskustva, navela je Malović.\nOduzeta imovina biće, prema njenim rečima, kao i u više navrata do sada, ustupljena ne samo institucijama koje se bore protiv organizovanog kriminala i korupcije, već i za pomoć socijalno ugroženim kategorijama stanovništva.\nMinistar unutrašnjih poslova Ivica Dačić kazao je da je jedinica za finansijsku istragu za godinu dana obavila 35 istraga nad 323 lica, osumnjičena i optužena za krivična dela koja su na udaru zakona o oduzimanju imovine.\nPrema njegovim rečima, pod istragom su bile 434 kuće, stanovi, poslovni prostori i drugi objekti, zatim 345 automobila, motora i teretnih vozila, kao i više od devet miliona evra i 20 miliona dinara.\nPredočavajući teškoće sa kojima se ta jedinica susreće prilikom prikupljanja dokaza da je određena imovina proistekla iz krivičnog dela, on je napomenuo da je uglavnom reč o sredstvima koja su skrivena.\nDačić je najavio da će se u budućnosti ostvarivati još bolji rezultati jer će se sredstva dobijena od oduzete imovine koristiti za poboljšanje kapaciteta svih državnih organa koji se bave tim problemom.\nPredsednica Vrhovonog kasacionog suda Nata Mesarović ocenila je da je donošenjem Zakona o oduzimanju imovine stečene krivičnim delom država pokazala odlučnost da stane na put organizovanom kriminalu i pokaže da se vršenje krivičnih dela ne isplati.\nBez oduzimanja imovine borba protiv kriminala bi bila nepotpuna jer je osnovni motiv okrivljenih da se bave kriminalom sticanje profita, ukazala je Mesarović i dodala da će ovaj trend pozitivno uticati i na nove izvršioce krivičnih dela, jer za njih kako je navela "neće ostati ništa".\nRepublički tužilac Zagorka Dolovac istakla je princip da niko ne može imati koristi od vršenja krivičnih dela, iako vođe kriminalnih grupa koji se nađu u zatvoru uvek zamenjuje neko drugi.\nOduzimanje imovine je, prema njenim rečima, neophodan udarac u samu susstinu organizovanog kriminala, a to je profit.\nDolovac je poručila da će beskompromisna borba protiv organizovanog kriminala biti nastavljena uz pomoć najjačeg sredstva - Zakona o oduzimanju imovine proistekle iz krivičnog dela.\nTužilac za ratne zločine Vladimir Vukčević izjavio je da Tužilaštvo ima nameru da Zakon o oduzimanju imovine stečene kriminalom primeni i u dva slučaja okrivljenih za ratne zločine.\nOn je rekao da je tokom istraživanja brojnih slučajeva ratnih zločina došao do zaključka da je pljačka bila jedan od glavnih pokretača za njihovo izvršenje, a lažni patriotizam samo "dimna zavesa" koja je, kako je rekao, zaklanjala suštinu.\n"Kada rat prestane, profiteri i pljačkaši investiraju svoj krvavi novac stečen otimačinom i pljačkom, kupuju nekad ugledna preuzeća koja su u najvećem broju slučajeva propala", naveo je Vukčević i napomenuo da se pokazalo da se takav kapital vrlo brzo preliva u zonu organizovanog kriminala.\nŠef delegacije Evropske unije u Srbiji Vensan Dežer izjavio je da je Srbija napravila značajan korak prema EU, ali da mora i dalje da napreduje u domenu vladavine prava kojom bi se obezbedila sigurnost građana, neometan pristup pravdi i zaštita od organizovanog kriminala.\nOn je istakao zančaj primene Zakona o oduzimanju imovine ukazavši na psihološke i ekonomske aspekte koji on proizvodi kod okrivljenih.\n"Svaki kriminalac visokog ranga želi ne samo prihode nego i poštovanje u društvu za sebe i svoju porodicu", ukazao je Dežer i objasnio da efikasna primena tog Zakona staje na put tim mogućnostima.\nIzlaganje ministarke pravde možete preuzeti ovde


Toplane će uštedeti 150 miliona dinara : Nadlanu.com\nToplane će uštedeti 150 miliona dinara\nŠABAC, 23. marta 2011. (Beta) - Toplane u Srbiji će otplatom pozajmljenog mazuta po ceni od 41 dinara za litar uštedeti 150 miliona dinara, izjavio je u sredu predsednik Upravnog odbora Udruženja toplana Srbije Dejan Stojanović.\n"Vlada Srbije je odobrila toplanama da mazut otplate po nižoj ceni od one koja je bila na tržištu u vreme kad je mazut pozajmljen iz robnih rezervi, što je velika pomoć toplanama, ali pre svega gradjanima koji su imali uredno grejanje", rekao je Stojanović za agenciju Beta.\nOn je objasnio da je na početku grejne sezone cena mazuta bila 47,6 dinara za litar i da veliki broj toplana nije mogao da nabavi taj energent. Toplane su, prema njegovim rečima, pozajmile iz državnih robnih rezervi 50.000 tona mazuta u vrednosti 1,1 milijarde dinara.\nSadašnja tržišna čena mazuta je 53,6 dinara, a Vlada Srbije je u utorak uveče na telefonskoj sednici odlučila da toplane pozajmljeni mazut vrate po ceni od 41 dinara za litar, a da razlika do tržišne cene robnim rezervama bude nadoknadjena iz budžeta.


Septembar 14, 2018 17:38\n"Za razliku od klasičnih stranih direktnih investicija iz Zapadne Evrope, radi se o zajedničkim poslovima. Srpski i albanski biznismeni prave zajedničke 'džoint ventčr' (84, joint venture) firme i investiraju u određeni sektor, ili se radi o kupovini kompanija koje su iz tog sektora, kako bi proširili svoj biznis", izjavio je danas predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež.\nČadež je, nakon današnjeg sastanka s predsednikom Trgovinsko-industrijske komore Albanija-Srbija Isufom Ferom u Tirani, rekao da raste nivo investicija iz Albanije u Srbiju, ali i iz Srbije u Albaniju, gde trenutno posluje tridesetak srpskih kompanija.\nOn je naveo da se skoro svakog meseca udružuju firme iz dve države kako bi zajedničkim investiranjem osnažili ekonomsku saradnju dve zemlje i zaposlili sve više ljudi.\n"To govori da ovde prostor postoji, tržište postoji. Ne raste samo naš izvoz u Albaniju, već i izvoz albanskih proizvođača u Srbiju. Ono što je bitno jeste da smo za godinu i po dana doživeli jedan drugi vid saradnje, to je osnivanje zajedničkih kompanija i ulaganje iz Albanije u Srbiju i obratno", rekao je Čadež.\nKao ilustraciju sve bolje saradnje privrednika dve zemlje, podsetio je da je jedna od najvećih srpskih logističkih grupacija, kompanija Nelt, kupila jednu veliku kompaniju u Albaniji, praveći tako jedinstvenu logističku mrežu u regionu.\n""Ne postoji praktično ni jedna nedelja da se neko preduzeće ne javi srpsko-albanskoj komori, da ih komora poveže i nađe im partnere", rekao je predsednik PKS.\nKomora u Tirani trenutno ima oko 200 članica, a trenutno u saradnji s Privrednom komorom Srbije priprema nastup srpskih i albanskih preduzeća na najvećem sajmu privrede u Albaniji krajem novembra.\n""Na albanskom tržištu ima oko 30 srpskih kompanija koje rade uglavnom u oblasti agrobiznisa ali i turizma", navodi Fera.\nKako bi se povećao broj srpskih preduzeća u Albaniji ali i obratno, napominje, potrebno je da se intenzivira saradnja komora dve zemlje ali i da se saradnja dve vlade podigne na viši nivo.\nPodaci kažu da ukupna robna razmena između Srbije i Albanije raste, i u ovoj godini prema poslednjim podacima, dostigla je oko 84,3 miliona evra, što je za 7,5 odsto više nego u istom periodu prošle godine.\nČadežÂž s Ramom o jedinstvenom tržištu Srbije i Albanije\nČadež je razgovarao u Tirani i sa premijerom Albanije Edijem Ramom o stvaranju jedinstvenog tržišta Srbije i Albanije, kao prvom koraku ka stvaranju zajedničkog regionalnog tržišta.\n"Sa premijerom Edijem Ramom i ministrom finansija Albanije razgovarali smo na različite teme regionalnog ekonomskog razvoja i povezivanja naših ekonomija u regionu.\nOno što mislim da je najvažnije danas, a to je da stvorimo jedinstveno ekonomsko područje na Balkanu. Hajde da taj proces ubrzamo, hajde da krenemo sa zajedničkim jedinstvenim tržištem između Srbije i Albanije", kaže Čadež za Tanjug.\nStvaranje zajedničkog tržišta, ocenjuje Čadež, srpski i albanski privrednici vide kao veliku mogućnost za razvoj svog posla,\nPodseća da je 2017. godine, najveći rast u obimu robne razmene naše zemlje sa svetom, Srbija upravo imala sa Albanijom.\nKaže da je odluka o stvaranju jedinstvenog tržišta između dve države na vladama tih zemalja i da ima još puno posla da bi se ova ideja realizovala.\nStvaranje zajedničkog tržišta su koraci koji mogu da ubrzaju dalji proces regionalnog povezivanja, smatra Čadež.\n"Stvaranje jedinstvenog tržišta je ozbiljan posao. Ukoliko to politika želi, to znači rad svih onih institucija i agencija na tome da se jedan ekonomski prostor stvori u kojem će vladati jedinstvene procedure i pravila kada je u pitanju ekonomija".\nNa ovom poslu, podršku regionu daje i Evrokomora (84, Eurochambres) koja želi da Srbija i Albanija što pre postanu članice EU.\nPredsednik Evrokomore Kristof Lajtl kaže ta Tanjug da je 2025. koja se spominje kao datum kada bi Srbija mogla da pristupi EU "magičan datum", ali da je moguće "magiju i snove pretvoriti u realnost".\n"Ekonomija može mnogo da doprinese tome definišući konkretne korake i omogućavajući kompanijama da se takmiče na jednom tržištu. To nije lako, to je izazov", napominje Lajtl.\nDinar stabilan, kurs sutra 117,7389 3\nMihajlović: Izgradnja metroa najranije u drugoj polovini 2020. 5\nRadnici "Fiata" u Kragujevcu na plaćenom odsustvu mesec i po dana 4\nMihajlović obišla gradilište "Istočnog kraka Koridora 10" 8\n"Folksvagen" još nije odlučio o lokaciji nove fabrike 10


VUČIĆ OBEĆAO DOKTORIMA: Imaćete veće plate nego ikad!\n“Ovo su najmodernije mašine koje možete da pronađete na najmodernijim kllinikama i najrazvijenijim zemljama. Nastavićemo da ulažemo, a počinjemo i izgradnju novog Klinickog centra u Beogradu”, rekao je Vučić na otvaranju Onkologije dva, zahvaljujući kojoj od Nove godine više neće biti listi čekanja.\nDrugi problem su medicinske sestre, koje, između ostalog i na intenzivnoj nezi i onkologiji, rade najteže poslove – kupaju preminule, zbrinjavaju ranjene. Dodao je da one ne žele to sve da rade za 35-40.000 dinara.\n“Ranije smo imali od 120 do 150 njih koji se jave na konkurs, danas ni 15. Ne možemo da realizujemo konkurse i zato će biti značajnog uvećanja plata za medicinske sestre. Ali i za lekare”, rekao je Vučić i dodao da ne kaže da je to dovoljno, ali da će situacija biti bolja ako plate budu povećavane u naredne dve godine.


Džon Mekormak: Stimulativni ekonomski paket - Obamin prioritet\nŠta može da se očekuje od administracije novoizabranog predsednika Baraka Obame u pogledu unutrašnje i spoljne politike? O tome govori zamenik urednika konzervativnog časopisa “Vikli standard”, Džon Mekormak.\nMekormak:“Glavni prioritet novoizabranog predsednika Baraka Obame će biti ’stimulativni ekonomski paket’, kojim bi se pomogla američka privreda. To će se učiniti upumpavanjem sredstava u infrastrukutru, kao što su autoputevi, mostovi, škole, pa zatim povećanjem plata prosvetog osoblja, reformom zdravstvenog sistema i pomaganjem industrijskog i finansijskog sektora sa paralelnim sprovodjenjem odgovarajućih ‘reformi’. Obama se zalaže i za poreske olakšice, što i mi konzervativci pozdravljamo, ali dovodimo u pitanje način na koji se to može sprovesti u delo i tu postoje oprečni stavovi. U svakom slučaju, čini mi se da će glavni izazov Obaminoj administraciji biti promena samoregulativnog pristupa američkoj ekonomiji”.\nGlas Amerike:A u pogledu spoljne politike?\nMekormak:“Mislim da ćemo videti nastavak Bušove spoljne politike. Obama želi da okonča oba rata, u Iraku i Avganistanu, ali ne po svaku cenu, što bi moglo da dovede do produženja tih ratova, a time i dalje ugroženosti američkog ekonomskog oporavka. Naime, postignut je izvesan uspeh u Iraku i priprema se teren za povlačenje američkih snaga, ali ako izbije veliko nasilje, to bi moglo da odloži, pa možda i promeni neke planove u pogledu Iraka i Avganistana. Naravno, drugo važno spoljnopolitičko pitanje je situacija u Avganistanu i relokacija nekih američkih trupa iz Iraka u Avganistan, kao i teška stiuacija na graničnom području između Avganistana i Pakistana, na kojem operišu brojni teroristi. Ukoliko Sjedinjene Države ne budu uspele da lokalizuju i obuzdaju terorističke aktivnosti u Avganistanu i one se preliju dublje u Pakistan, to će biti veliki izavov za novu administrciju. Okončanje ovih ratova neće biti lako i zahtevaće izuzetno liderstvo i hrabrost, ali će biti i iskušenje da se novi predsednik u krajnjem slučaju dokaže na vojnom planu”.\nGlas Amerike:Da li očekujete neke promene u odnosima Sjedinjenih Država i Evrope i Rusije?\nMekormak:“U pogledu Rusije, Obama je davao oprečne izjave. Tokom kampanje u državi Ajovi, rekao je da se protivi stacioniranju raketnog sitema u Poljskoj i Češkoj, a kasnije, u debati sa Mekejnom, rekao je da podržava takav sistem, ali samo ako je operativan. Dakle, on tu nije jasan, mada neki analitičari smatraju da bi Obama bio spreman da tu napravi ustupak Rusima, ukoliko bi obezbedio njihovu saradnju u pogledu Irana. Konzervativni stav je da Sjedinjene Države mogu da postignu obe stvari – da stacioniraju raketni sistem u Evropi i obuzdaju Iran. U pogledu Evropske unije, Obama je za intenzivniji dipomatski dijalog sa Evropom i za jaču ekonomsku i vojnu saradnju”.


Mol Srbija olakšava kupovinu vinjeta - DriveIn\nOva usluga će moći da se izvrši na dodatnih 10 servisnih stanica MOL Serbia, čime će se ukupan broj prodajnih mesta za mađarsku kompaniju povećati na 15.\nPovodom potpisivanja sporazuma o nastavku saradnje, događaj je organizovan na MOL Serbia servisnoj stanici u Kragujevcu, u prisustvu Zoltana Garaija, finansijskog direktora kompanije MOL Serbia i Dr. Tamás Bartala, direktora mađarske Nacionalne službe za naplatu putarine. „Sve veći broj potrošača nam ukazuje svoje poverenje, a MOL Serbia je kompanija koja konstantno radi na unapređenju svojih usluga i brine o njihovim potrebama. Proširenjem broja prodajnih mesta želeli smo da im omogućimo ugodno putovanje u Mađarsku bez potrage za vinjetama. Uz jednostavnu proceduru i u dinarima vozačima su vinjete dostupne na našim stanicama širom Srbije“, izjavio je Zoltan Garai, finansijski direktor MOL Serbia.\nDr. Tamás Bartal izjavio je: „Slično kao u Srbiji, Mađarska ima više komšijskih zemalja čime je postala zemlja tranzita. Upravo zbog toga, naša zemlja je odlučila da poveća svoju internacionalnu aktivnost i usmeri svoj fokus na komfor i specijalne potrebe stranih potrošača. Mađarska Nacionalna služba za naplatu putarine sprovodi svoje poslovanje na 328 prodajna mesta i upravo je, zahvaljujući saradnji sa MOL Serbia, udvostručila svoju mrežu u Srbiji na 20 jedinica“.\nMOL – Ojačana mreža stanica


Oko 90 odsto rakije se prodaje u sivoj zoni\nBeta 2. novembra 2015. 16:10\nU Srbiji se oko 90 odsto rakije prodaje u sivoj zoni, a čak 50 do 60 odsto onoga što se deklariše kao rakija zapravo to nije, zato je veoma značajno da se što pre donese zakon o jakim alkoholnim pićima, izjavio je danas predsednik Nacionalne asocijacije proizvođača rakije Srbije „Srpska rakija“, Vukosav Tomašević.\nOn je agenciji Beta kazao da bi donošenjem ovog zakona, koji prvi put rakiju definiše isključivo kao proizvod od voća, uveo red na tržište rakije, i Skupština Srbije bi trebalo da ga usvoji u formi u kojoj je taj zakon prošao Vladu Srbije.\n„Nacionalna asocijacija proizvodjača rakije Srpska rakija je bila aktivno uključena u pripremu tog zakona koji je prošao i kontrolu EU, a to znači da je u potpunosti usaglašen sa evropskim principima i praksom u proizvodnji jakih alkoholnih pića“, kazao je Tomašević.\n„Ovim zakonom proizvodjač se vraća u legalne zakonske tokove, do sada su oni mogli da proizvode samo za svoje potrebe i legalno nisu moghli da je prodaju.Više nema ni nepotrebnih birokratskih prepreka koji su opterećivali proizvođače. Suština je da se sada uvodi praksa evropskog zakonodavstva, odnosno država ne zabranjuje proizvodnju, ali u svakom trenutku ima kontrolu zdravstvene ispravnosti proizvoda i protoka robe i novca“, kazao je on.\nTomašević je naglasio i da bi uvodjenjem reda na domaćem tržištu stvorilo uslove da se Srbija pojavi kao ozbiljan izvoznik na svetskom tržištu jakih alkoholnih pića, odnosno rakije koja je, kako je naglasio, po oceni najvećih stručnjaka, najbolja u svetu.\n„Već u prvoj godini mogli bi ostvariti 700 do 800 miliona evra deviznog prihoda godišnje od rakije, a vrlo brzo bi prešli i milijardu evra“, kazao je on.\nPoslanici Skupština Srbije sutra će razmatrati Predlog zakona o jakim alkoholnim pićima koji bi trebalo da liberalizuje proizvodnju alkoholnih pića, onemogući ilegalnu prodaju i bolje zaštiti potrošače.


Pastor: Sprečiti urušavanje postojećeg komorskog sistema | Autonomija\nPastor: Sprečiti urušavanje postojećeg komorskog sistema\nNeistinito i besmisleno pozivanje na evropske standarde\nPredsednik Skupštine Vojvodine Ištvan Pastor ocenio je danas da je nedopustivo dozvoliti likvidaciju dosadašnjeg sistema organizacije privrednih komora u Srbiji i moguću centralizaciju komorskog sistema.\nPastor je ocenio da bi predviđena rešenja, izneta u radnom tekstu novog zakona o privrednim komorama, a za koji postoje indicije da bi po hitnom postupku trebalo da se nađe na dnevnom redu sednice Skupštine Srbije, nanela nepopravljivu štetu postojećem komorskom sistemu.\n„Krajnje je neodgovorno da se po ubraznom postupku pre letnje pauze usvoji verzija zakona, a takve ambicije postoje, po kojem bi tri meseca od usvajanja trebalo da prestanu sa radom privredne komore Vojvodine, Beograda i regionalne privredne komore”, saopštio je Pastor.\nOn je u saopštenju za javnost naveo da je nedopustivo da se na ovaj način “zapečate vrata komora koje su decenijama stvarale poverenje kod svojih članova”, te da bi se procesom centralizacije komorskog sistema napravio ogroman korak unazad u odnosu na postojeće stanje.\n„Pozivanje na evropske standarde, kao obrazloženje ponuđenih rešenja iz radne verzije novog zakona, istovremeno je neistinito i besmisleno. Postojeći komorski sistem se mora modernizovati, ali se to sigurno ne može postići prestankom rada postojećih komora, preuzimanjem njihovih prava i obaveza, imovine, poslovne dokumentacije”, ocenio je Pastor.\nPredsednik Pastor je najavio da će, ukoliko ovaj radni tekst postane zvaničan tekst predloga zakona, insistirati na tome da se o ovoj temi izjasne nadležni odbori Skupštine Vojvodine, a zatim i pokrajinski parlament.


gerontodomaćice : Južne vesti\nGerontodomaćice pomažu starima u zabačenim kuršumlijskim selima\n11:43, 25. 3. 2020.\nOd kako se zbog pandemije svima preporučuje da ostanu kod kuće, a starijima od 65 godinama je i zabranjen izlazak, to je posebno pogodilo one starije i nemoćne koji žive sami u zabačenim mestima i nemaju nikoga ko bi im pomogao. Ovakvim vremešnim ljudima i u ovim danima pomažu gerontodomaćice iz Kuršumlije.\nPreuzeli od Centra posao pomoći starima, pa zaboravili na čoveka 3 meseca\n15:15, 18. 11. 2019.\nIako je jedan od korisnika usluge pomoći u kući odraslim, starim i invalidnim osobama, 77-godišnjeg Dragana Đorđevića iz sela Draginac kod Babušnice više od 3 meseca niko nije ni obišao. Iz Udruženja Lužničke rukotvorine, kome je na opštinskom konkursu poveren ovaj posao za koji su dobili nešto više od 5,8 miliona dinara, kažu da jeste bilo problema sa jednim od zaposlenih, zbog koga im je slučaj Đorđevića promakao, pa preduzimaju sve kako bi mu sada pomogli.\nObuka za gerentodomaćice iz Prokuplja i Kuršumlije\n15:51, 21. 11. 2018.\nOsnovno znanje i komunikacija sa starim osobama, pružanje pomoći pri održavanju lične higijene, pomoć pri ishrani, nabavci namirnica, uzimanju lekova, održavanju dobrog i stabilnog stanja osobe o kojoj se brine, samo su neke od veština koje će do sredine decembra do kada je predviđeno da traje obuka, steći 10 žena sa evidencije prokupačke filijali Nacionalne službe za zapošljavanje.\nPosao za 9 gerontodomaćica u Leskovcu\n12:55, 24. 1. 2016.\nLeskovačka lokalna samouprava potpisala je ugovore sa gerontodomaćicama koje će u narednih 8 meseci svakodnevno obilaziti staračka domaćinstva i pružati pomoć starijim ljudima.\nPomoć u kući za stare i osobe sa invaliditetom u Blacu\n12:37, 13. 1. 2015.\nNarednih 9 meseci 250 starih i osoba sa invaliditetom u Blacu imaće pomoć u kući, za šta će biti angažovano 25 osoba, od čega po jedan vozač, pomoćni radnik i psiholog i 22 geronto domaćice.\n15:21, 23. 5. 2013.\nNarednih 6 meseci 6 gerontodomaćica pomagaće starim i osobama sa invaliditetom u Kuršumliji kroz projekat "Pomoć u kući" kojima je obuhvaćeno 40 osoba, a koji sprovode Opština i Udruženje osoba sa invaliditetom.\nUnapređenje geronto-službe u Dimitrovgradu\n10:59, 13. 5. 2013.\nOpštini Dimitrovgrad za projekat “Unapređenje rada usluge za pomoć u kući za stara i iznemogla lica” Ministarstvo rada i socijalne politike odobrilo je 1,5 miliona dinara, a geronto domaćice se za besplatnu obuku mogu prijaviti do 14. maja.\nBojnik: posao za tri gerontodomaćice\n10:59, 18. 7. 2012.\nU Bojniku su zaposlene tri gerontodomaćice koje obilaze najudaljenija sela i staračkim domaćinstvima pružaju neophodnu pomoć.\nBojnik: završena obuka geronto domaćica\n12:47, 25. 6. 2012.\nU Bojniku je završena sedmodnevna obuka koju je pohađalo dvadeset geronto domaćica.\n"Pomoć u kući" u Vlasotincu i Crnoj Travi\n10:14, 18. 6. 2012.\nU Vlasotincu i Crnoj Travi za oko 500 staračkih porodica obezbeđena je pomoć u kući, jer će o njima brinuti gerontodomaćice, a kompletan projekat podržavaju EU i Ministarstvo rada i socijalne politike.\nNove gerontodomaćice pomažu starije Leskovčane\n10:59, 23. 5. 2012.\nU okviru javnih radova koje organizuje Centar za socijalni rad iz Leskovca, od 1. juna biće angažovano pet gerontodomaćica, saopšteno je u toj ustanovi.\nVeliko interesovanje za posao geronto domaćice\n13:27, 6. 3. 2012.\nNa konkursu za 15 geronto domaćica koje će narednih meseci pomagati starim osobama i osobama sa invaliditetom u blačkoj opštini prijavila se 41 osoba.\nEvropska Unija finansira projekat u Kuršumliji\n13:43, 2. 3. 2012.\nOpština je dobila bespovratnu finansijsku pomoć za sprovođenje projekta "Socijalno integrisana Kuršumlija" kojim će biti zaposleno deset stanovnika ove opštine.\nPočela akcija “Pomoć u kući” u Leskovcu\n13:22, 2. 2. 2011.\nU Leskovcu, Vučju, Grdelici i Predejanu narednih godinu dana radiće deset gerontodomaćica.


OSM Televizija - Nastaviti jačanje veza Srbije i Srpske\nNastaviti jačanje veza Srbije i Srpske\nSrbija i Republika Srpska treba da nastave da jačaju međusobne veze, što ne predstavlja prijetnju bilo kome, već pokazuje iskrenu ljubav prema svom narodu, izjavio je danas u Istočnom Sarajevu izaslanik predsjednika Srbije Nebojša Stefanović.\n"Naš zadatak je da pronalazimo načine da se gradi više puteva, bolnica, škola, da dovodimo investitore koji će otvarati radna mesta. Da narod oseća da ima korist od toga što mi obavljamo vlast, da dobija svakog dana nešto novo", izjavio je Stefanović novinarima nakon otvaranja Bolnice "Srbija" u Istočnom Sarajevu.\nStefanović, koji je i potpredsjednik Vlade Srbije, izjavio je da je zadovoljstvo biti u savremenom i funkcionalnom objektu, kakav je novootvorena bolnica "Srbija" čije će usluge koristiti građani Republike Srpske.\n"Osim donacije sanitetskih vozila, predsednik Srbije i Vlada razmišljaju kako da u narednom periodu zajednički rade na projektima koji će pomoći razvoju infrastrukture, izgradnji objekata kulture i jačanju svih vrsta saradnje između Srbije i Republike Srpske. Na tome ćemo i dalje intenzivno raditi", istakao je Stefanović.\nOn je naglasio da ga posebno raduje, kao i predsjednika Srbije Aleksandra Vučića i Vladu Srbije, svaki novi objekat koji se izgradi u Republici Srpskoj.\n"To osećamo kao napredak, aktivnost koja poboljšava stabilnost našeg regiona, jačanje naših veza. Mi ćemo dati doprinos tom cilju, da naša saradnja ide uzlaznom linijom. Zahvaljujući tome što Srbija danas može da se pohvali boljom ekonomskom situacijom, stabilnošću budžeta, jačanjem bruto-društvenog proizvoda, možemo da planiramo više novca i za Republiku Srpsku, te da zajedničkim projektima i donacijama učestvujemo još intenzivnije ove i svih narednih godina", istakao je Stefanović.\nU Istočnom Sarajevu danas je otvorena Bolnica "Srbija" u čiju je izgradnju uloženo više od 54 miliona KM, a svečano presijecanje vrpce obavili su predsjednik i premijer Republike Srpske Milorad Dodik i Željka Cvijanović, resorni ministar Dragan Bogdanić i izaslanik predsjednika Srbije Nebojša Stefanović.\nOsim Stefanovića, u delegaciji Srbije koja je prisustvovala ceremoniji otvaranja nove bolnice, bili su i ministri zdravlja Srbije Zlatibor Lončar i rada, zapošljavanja, boračkih i socijalnih pitanja Zoran Đorđević.\nJoš iz iste kategorije: « Stigao glasački materijal Bolnica "Srbija" - dokaz uspjeha Vlade Srpske »


Press Općina Maglaj / 02.10.2020\nOpćina Maglaj učesnik online konferencije "Dijaspora je potencijal za ulaganje u razvoj BiH"\nAgencija za državnu službu Federacije Bosne i Hercegovine, u partnerstvu sa UNDP i IOM međunarodnom organizacijom u BiH, a u okviru projekta Dijaspora za razvoj (D4D), organizovala je jednodnevnu online konferenciju na temu „Dijaspora je potencijal za ulaganje u razvoj BiH“ .\nSvrha održavanja konferencije je osnaživanje kapaciteta zaposlenih u jedinicama lokalne samouprave kao i razmjena dobrih praksi i iskustava vladinih, nevladinih i međunarodnih institucija po pitanju uključivanja dijaspore u lokalni razvoj, a što postaje ključni faktor za stvaranje promjena u našem društvu.\nGradonačelnik Sarajeva Abdulah Skaka bio je domaćin konferencije, a među uvodničarima su bili savjetnica premijera Federacije Bosne i Hercegovine Aida Soko, zatim direktor Agencije za državnu službu Federacije BiH Refik Begić, te zamjenik ministra za ljudska prava i izbjeglice BiH, Kemal Sarač.\nU okviru programa konferencije načelnik općine Maglaj Mirsad Mahmutagić, načelnik općine Odžak Jakov Ivanković i načelnik grada Živinice Samir Kamenjaković prezentirali su iskustva i primjere dobre prakse u saradnji sa dijasporom.\nU dijelu uključivanja žena liderki u razvoj društva govorila je Lejla Ramić Mesihović, a direktna iskustva dijaspore za razvoj BiH predstavila je Biljana Lozo na primjeru uvezivanje Danske i BiH u dijelu jačanja administrativnih kapaciteta.


"Dani domaćih" u Europromu i u aprilu | Kolubarske\nMina Tadić i Bojana Perić (foto: Kolubarske.rs)\n"Dani domaćih" u Europromu i u aprilu\nKampanja vajevskog "Europroma" pod nazivom "Dani domaćih", u okviru koje se svakog meseca predstavlja po jedan ili više domaćih proizvođača, nastavljena je i u aprilu.\nOvaj put potrošači će u svim maloprodajnim objekatima "Europroma" imati priliku da po specijalnim akcijskim cenama kupe proizvode kompanije "Nektar" iz Bačke Palanke u okviru "Dana Nektara".\nPR menadžer "Europroma" Bojana Perić je podsetila da kampanja promocije domaćih proizvoda traje već osam meseci i da je za to vreme u fokusu bilo osam nacionalnih kompanija, kao i sedam lokalnih i regionalnih, ili domaćih proizvođača.\nDo sada su se, u okviru kapmanje "Dani domaćih", potrošačima predstvili i po povoljnim cenama ponudili svoje proizvode "Jaffa", "Neoplanta", "Knjaz Miloš", "Soko štark", "Zlatiborac", "Bambi" i "Nektar", kao i lokalni proizvođači mlekare "Kačarević" i "Agro Maja", "Europek", "S-Produkt", "Aronko", "Jablanik" i pekara "Beljić".\nBojana Perić navodi da nije slučajno pobrojala i danas sve domaće proizvođače učesnike kampnje "Dani domaćih". Kaže da je imala potrebu to da učini zbog toga što mnoga istraživanja pokazuju da bi potrošači u većoj meri kupovali domaće proizvode ukoliko bi bili jasno obeleženi da su proizvedeni na teritroriji Srbije.\n- Jedan od ciljeva kampanje "Dani domaćih" upravo jeste da odrasle podsetimo ko su kvalitetni domaći proizvođači, koji decenijama postoje i proizvode u Srbiji, a mladima da predstavimo te proizvođače. Drugi cilj kampanje bio je, a i ostao, da odgovorimo na pitanje zašto domaće. Kada to pitanje postavimo potrošačima, prva njihova asocijacija je vezana za malog, lokalnog proizvođača, ili na nacionalnu kompaniju, i odgovaraju da domaće kupuju jer znaju od kojih sirovina je napravljeno, znaju da je kvalitetan proizvod, i da kupovinom tih proizvoda pomažu porodicama vlasnika firmi da kvalitetnije žive i da napreduju u poslu i na tržištu - rekla je Bojana Perić.\nOna je podsetila na izjavu ekonomista koji objašnjavaju da od 100 dinara potrošenih na kupovinu domaće robe, čak 95 dinara ostaje u Srbiji, i taj novac odlazi na plate, penzije, zdravstvo, obrazovanje, kulturu..., jednom rečju utiče na kvalitet života u Srbiji. Kupovinom stranih proizvoda veliki deo novca odlazi van naše zemlje.\n- Naravno, ni ovog puta ne želimo da pošaljemo poruku da uvek treba kupovati samo domaće, niti da vršimo pritisak na potrošača. U prodavnicama "Europroma" su 80 posto domaći proizvodi, ostatak je uvozna roba, što znači da mi našim kupcima nudimo mogućnost izbora. Ali i ističemo da treba kupovati kvalitetan i cenovno prihvatljiv proizvod, a to je domaća roba - ukazala je Perić.\nMina Tadić, direktor korporativnih komunikacija u kompaniji "Nektar", kaže da kompanija podržava sve one aktivnosti koje imaju za cilj promociju domaćih proizvođača.\n- Za 20 godina postojanja prešli smo dug put od malog porodičnog biznisa do regionalnog lidera u proizvodnji voćnih sokova ostvarivši preko milijardu evra bruto dodate vrednosti u Srbiji od osnivanja. Kvalitet "Nektar" sokova dolazi iz potpuno zaokruženog procesa proizvodnje i to na domaćem terenu - rekla je Tadić.\nMina Tadić (Foto: Kolubarske.rs)\nNavela je da komapnija iz Bačke Palanke sarađuje sa preko 10 hiljada poljoprivrednika iz Srbije, kao i da ima sopstvene plantaže voća koje se prostiru na preko 650 hektara. Posebno su ponosni na činjenicu da "Nektar" ima najveći kapacitet primarne prerade voća u Srbiji i u regionu, koja iznosi 120 hiljada tona godišnje. Najveći deo prerade voća se odvija na tri lokacije u Srbiji – u Bačkoj Palanci, u Vladičinom Hanu i Arilju.\n- Danas zajedno promovišemo domaći kvalitet, kvalitet koji dolazi sto posto iz domaće proizvodnje, jer samo tako možemo zajedno da doprinesemo razvoju srpske privrede - poručila je Mina Tadić.\nUoči sednice Komisije za planove 1. jula Pre 3 sati 45 minuta\nZa izvanredne rezultate Pre 5 minuta\nBez kraja Pre 1 sati 2 minuta\nOdlučili odbornici Skupštine opštine Pre 22 sati 19 minuta


UMETNIK U SLUŽBI DINASTIČKE PROPAGANDE: ĐURA JAKŠIĆ I SRPSKE DINASTIJE SREDINOM XIX VEKA\nDefinisanje Đure Jakšića kao verbalnog i vizuelnog panegiričara srpskih dinastija je postavljeno u širi kontekst odnosa umetnika i vlasti. Osobito je njegov angažovani vizuelni jezik u slavu dinastije Obrenović bio predmet kritičke analize. Delujući u javnom…\nKonzervatorski izazovi u radu na portretima Đure Jakšića\nO poslednjim konzervatorsko-restauratorskim intervencijama na portretima Đure Jakšića iz Narodnog muzeja, govoriće u okviru predavanja slikarke- restauratorke Sanja Lazić i Nataša Ilić. Predavanje osmišljeno u formi dijaloga, predstaviće posetiocima muzeja izazove i u radu u najneposrtednijem…\nKad bi moma zvezda bila\nProfesor dr Mirjana D. Stefanović, istoričar književnosti, održaće u Narodnom muzeju predavanje o percepciji književnog stvaralaštva Đure Jakšića. Na metonimijsko pitanje „Čitate li Đuru Jakšića” odgovori ne bi bili ni raskošni ni polifonijski, jer se poezija…\nĐura Jakšić – Od Danila do Rembranta\nBaveći se fenomenom ličnosti i opusa Đure Jakšića, u okviru izložbe Đura Jakšić. Između mita i stvarnosti, kroz predavanje koje će održati muzejski savetnik Petar Petrović, kustos Zbirke srpskog slikarstva XVIII i XIX veka, zainteresovani posetioci…\nPrvi moderni: Đura Jakšić i stvaranje mita o ukletom umetniku\nProfesor dr Igor Borozan sa Odeljenja za istoriju umetnosti Filozofskog fakulteta, održaće predavanje ukazujući da je smeštanje Đure Jakšića u određeni prostor je prevashodno kulturološka projekcija, koja nastaje u sklopu naknadnog raščitavanja prošlosti, i predstavlja savremeni…\nPodručje oko Dositejevog liceja – prostorna kulturno-istorijska celina od izuzetnog značaja\nEliana Gavrilović, kustoskinja Zbirke Muzeja Vuka i Dositeja održaće predavanje o značaju „srca grada“ u kojem je smešten Muzej Vuka i Dositeja.\nO znamenitim ličnostima koje su se izdaleka doselile i obeležile Beograd i pričama o njima i njihovom životu govoriće Miodrag Tomić, viši kustos.\nHeroji Dorćola, 2. deo\nPriče o nosiocima naziva ulica na Dorćolu predstaviće posetiocima Miodrag Tomić, viši kustos\nHeroji Dorćola, 1. deo\nPriče o nosiocima naziva dorćolskih ulica Razgovaraćemo o znamenitim istorijskim ličnostima s početka 19. veka čija imena označavaju ulice Dorćola, starog dela Beograda u kojem je smešten i Muzej Vuka i Dositeja.


U BiH se 2018. za medije isplatilo 30,8 miliona KM, najviše javnim medijima - Zenicablog\nU BiH se 2018. za medije isplatilo 30,8 miliona KM, najviše javnim medijima – Tokom prošle godine svi nivoi vlasti u Bosni i Hercegovini izdvojili su oko 30,8 miliona KM iz budžeta za finansiranje medija, a najveći dio otišao je javnim televizijama i radio stanicama, objavio je u petak u svom izvještaju Transparency International u BiH (TIBiH).\nUkupna cifra za finansiranje medija dostiže skoro polovicu marketinškog tržišta u BiH i veća je 44 posto od iznosa koji se izdvajao 2014. godine. Od tada do danas za medije je potrošeno više od 140 miliona KM, a iznos tog novca rapidno se povećavao iz godine u godinu, pokazalo je istraživanje koje je proveo Transparency.\nIstovremeno, dostupni finansijski izvještaji pokazuju da se udio vlastitih prihoda većine javnih medija značajno smanjuje, a zbog sve veće finansijske ovisnosti od budžetskih subvencija ozbiljno je ugrožena i njihova uređivačka neovisnost.\nJavni mediji, navode iz Transpancya, trebali bi biti u službi javnosti, ali su sve češće na meti sankcija regulatornih organa zbog pristranog izvještavanja i promocije političkih interesa vladajućih struktura. To je potvrdio i izvještaj o provedenim izborima OSCE-a, gdje se upozorava da bi društveni mediji u izbornom razdoblju trebali omogućiti jednak pristup svim kandidatima, jer političari na vlasti imaju povlašten tretman.\nNovinarska udruženja upozoravaju na sve veće političke pritiske na uređivačku politiku, a ima i primjera gdje je vlast kadrovska rješenja i način izvještavanja uvjetovala isplatom budžetskih sredstava.\nU Bosni i Hercegovini postoje tri javna emitera, dvije novinske agencije i 81 medij u vlasništvu kantona, opština i gradova. Troškovi njihovog rada drastično rastu iz godine u godinu, a osim plata i nagomilanih dugova iz džepa poreskih obveznika, sve češće se plaćaju loše poslovne odluke, presude za klevetu i kazne za kršenje medijskog kodeksa.\nCjelokupno istraživanje pročitajte OVDJE.\nTagovi2018 bih Budžet drzava isplata javni mediji javni servisi mediji portali svijet televizije troskovi zenica


Građani traže da se orežu drveća i iseku stara 'opasna' stabla\nIzvor: JužneVesti.com, 12.Jul.2018, 12:22\nGrađani traže da se orežu drveća i iseku stara "opasna" stabla\nViše od tri godine nije orezano drveće na Bulevaru Nemanjića u Nišu između zgrada 76 i 78, tvrde građani, pa suve grane “prete” da padnu na parking i dečije igralište, a neke grane su "stigle" i do terasa. Slobodan Đorđević iz sektora “Zelenilo” JKP Mediana poručuje da Nišlije treba da im se jave kada imaju ovakve probleme i da će se potruditi da ih reše.\nNekoliko građana se javilo redakciji Južnih vesti preko aplikacije “Prijavi problem” >> Pročitaj celu vest na sajtu JužneVesti.com << i ukazalo na problematično drveće koje nekoliko godina nije orezano.\nOko pomenutih zgrada na Bulevaru grane padaju na parkirane automobile koji bi mogle da se oštete ako neka se neka grana odlomi, pričaju građani. Grane “prete” i igralištu na kome je često mnogo dece, te nije bezbedno ni za njih. Građani traže da se drveće između zgrada što pre oreže, jer je opasno; foto: čitalac\nGrane se spuštaju do parkiranih automobila, a takođe u krošnji je i više suvih grana koje prete da padnu kako na parking tako i na dečije igralište, a da ne govorim o tome što su nam grane već dorasle do terasa. Molimo Vas da nam pomognete da dobijemo pomoć oko orezivanja problematičnih grana - napisao je jedan građanin.\nŠef sektora "Zelenilo" u JKP Mediana Slobodan Đorđević kaže da ove godine blokovsko zelenilo nije bilo rađeno kroz redovni program, pa su građani morali da javljaju probleme u svom kraju koji su rešavani kroz vanredne programe.\nŠto se tiče drvoreda koji je u redovnom održavanju on tamo nije problematičan, to su verovatno stabla koja su blokovsko zelenilo. Prenesite ljudima da nam se jave i sigurno je da ćemo u nekom doglednom vremenu i to da sagledamo - kaže Đorđević.\nGrađani su ukazivali i na to da u Nišu ima i starih stabala koja ne mogu da se uklone, zbog kablova koji su prikačeni na njih. Nišlija koji se javio preko aplikacije kaže da je jedno takvo stablo na uglu ulica Stevana Nemanje i Kosančićeve, koje bi moglo da padne i nekog povredi. Zbog kablova ekipe ne mogu da iseku drvo; foto: čitalac\nDrvo je skolno padu, nekog će povrediti pod težinom kablova, a i ako se desi kidanje kablova pokidaće se i visokonaponski kablovi sa susednih bandera - naveo je građanin.\nĐorđević iz Mediane kaže da često imaju problem sa kablovskim operaterima, koji bez njihove saglasnosti provlače kablove kroz krošnje drveća i kače ih za stabla. Ako bi ekipe "Zelenila" pokušale da ih iseku, dodaje, došli bi u sukob sa onima čiji su kablovi. Stabla u Daničićevoj ostaće ovakva i nakon rekonstrukcije; foto: čitalac\nJa ne tvrdim da on nečiju saglasnost nije dobio, ali našu nije tražio, tako da bi to preko komunalnih inspekcija po opštinama trebalo da se reši, da oni daju nalog da oni pomere kablove da bi se to na miran način rešilo, da mi ne sečemo kablove - pojašnjava Đorđević.\nJedan Nišlija je ukazao i na to da ima starih stabala u Daničićevoj ulici koja se rekonstruiše, ispred starog Vulkana. Kaže da ona ugrožavaju trotoar i da bi trebalo da se iseku i umesto njih zasade nova.\nMeđutim, Đorđević pojašnjava da će kada se budu završili radovi i taj deo rešiti i korenje stabala neće više praviti probleme. Ekipe "Zelenila" su prošle godine skinuli nadzemni deo, odstranili deo žilišta i orezali drveće, pojašnjava, ali uklanjanja stabala u Daničićevoj nije predviđeno.\nStabla u Daničićevoj ostaće ovakva i nakon rekonstrukcije; foto: čitalac


horoskop za decembar Archives - Stranica 2 od 5 - Mesečni Horoskop za decembar 2019.\nNaš poznati i iskusni astrolog Igor Pavluković pripremio vam je analizu nebeskih dešavanja tokom meseca decembra! Tokom meseca, na nebu će se dešavati… 1. Decembar – Venera ulazi u znak Strelca 3. ...[Pročitajte ceo članak]\nMesečni horoskop za decembar 2017. za sve Bikove POSAO Poslovne prognoze za decembar 2017. Dragi Bikovi, Vaš vladar, Venera, na samom početku decembra ulazi u znak Strelca, što ukazuje na potrebu da se pozabavite ...[Pročitajte ceo članak]\nMesečni horoskop za novembar 2017. za sve Rakove POSAO Poslovne prognoze za novembar 2017. Dragi Rakovi, Prvog dana u decembru Mars koji vlada vašim poljem posla pravi opoziciju sa Uranom koji se nalazi u vašem polju ...[Pročitajte ceo članak]\nMesečni horoskop za decembar 2017. za sve Lavove! POSAO Poslovne prognoze za decembar 2017. Dragi Lavovi, Venera koja vlada vašim poljem posla i karijere 1. decembra ulazi u znak Strelca i u vaše polje kreativnosti. ...[Pročitajte ceo članak]\nMesečni horoskop za decembar 2017. za sve Vage! POSAO Poslovne prognoze za decembar 2017. Drage Vage, Venera, vaš vladar, ulazi 1. decembra u znak Strelca i vaše polje komunikacija. Pokazivaćete više ...[Pročitajte ceo članak]\nMesečni horoskop za decembar 2017. za sve Škorpije! POSAO Poslovne prognoze za decembar 2017. Dragi Škorpioni, Na početku meseca, 3. decembra, Sunce koje vlada vašim poljem posla i karijere praviće kvadrat ...[Pročitajte ceo članak]\nMesečni horoskop za decembar 2017. za sve Vodolije! POSAO Poslovne prognoze za decembar 2017. Drage Vodolije, Mars koji vlada vašim poljem posla i karijere 1. decembra pravi opoziciju sa Uranom, što će vam ...[Pročitajte ceo članak]


RTS :: U Šapcu predstavljen konkurs EU PRO za preduzetnike\nSrbija danas U Šapcu predstavljen konkurs EU PRO za preduzetnike\nU Šapcu predstavljen konkurs EU PRO za preduzetnike\npetak, 01. jun 2018, 16:24 -> 16:42\nPrvi grad u kojem je predstavljen javni poziv razvojnog programa EU PRO namenjen preduzetnicima je Šabac. Javni poziv razvojnog programa, otvoren je do šestog jula, a za tu namenu EU opredelila je 4,5 miliona evra.\nŠabac je prvi grad u kojem je predstavljen javni poziv razvojnog programa EU PRO namenjen preduzetnicima.Za bespovratna sredstava mogu da konkurišu preduzetničke radnje, mikro i mala preduzeća koja se bave proizvodnjom ili pružanjem IT usluga.\nOna koja su osnovana u poslednje dve godine, mogu da dobiju između deset i 20 hiljada evra. A za privrednike koji posluju duže od tri, a najviše pet godina, pojedinčna vrednost projketa iznosi od 10 do 50 hiljada evra.\nPreduzeća moraju biti većinski u domaćem privatnom vlasništvu, da imaju ostvarenu dobit na kraju prošle godine i izmirene sve obaveze prema državi. Novac se prvenstveno dodeljuje za nabavku opreme.\n,,Imam preduzeće koje se bavi pravljenjem odevnih predmeta od tekstila, konkretno dečija garderoba, moja ideja je kada sam čula EU PRO u Šabac, jeste da unapredim svoju proizvodnju, odnosno da ubacim proizvode koje do sada nismo radili, jako bi mi značila pomoć u vidu mašine,'' kaže Marija Milutinović.\nMiloš Mirković, preduzetnik iz Šapca, navodi ,, Uklapamo se u kriterijume, nadamo se da ćemo dobiti ta sredstva, generalno, svakom mladom preduzeću je to potrebno. Bavim se proizvodnjom košnica i ramova.''\n,,Ono što je važno, ne samo da će ova preduzeća da zaposle ljude iz svoje lokalne zajednice, već da oni posluju društveno odgovorno. Kriterijumi na osnovu kojih ćemo procenjivati predloge projekta uključuje i te aspekte, da li zapošljavaju žene, da li zapošljavaju manjine,'' objašnjavaOlivera Kostić, menadžerka sektora za mala i srednja preduzeća EU PRO.\nJavni poziv razvojnog programa, otvoren je do šestog jula, a za tu namenu EU opredelila je 4,5 miliona evra.\nProjekat se sprovodi u 99 gradova i opština, a u naredne dve sedmice biće predstavljen u još 9 gradova.


Vlada FBiH uputila prijedlog Parlamentu da usvoji budžet po hitnoj proceduri - Klix.ba\nBiH Vlada FBiH uputila prijedlog Parlamentu da usvoji budžet po hitnoj proceduri\nVlada FBiH uputila prijedlog Parlamentu da usvoji budžet po hitnoj proceduri\n29.11.2013. u 16:02\nVlada Federacije BiH (FBiH) usvojila je na današnjoj hitnoj telefonskoj sjednici prijedlog da Parlamentu FBiH uputi na razmatranje po hitnoj proceduri Prijedlog budžeta FBiH za 2014. godinu, sa Planom razvojnih projekata FBiH za period 2014.- 2016. godina.\nIz Vlade FBiH saopšteno je da je hitna procedura zatražena i kada je riječ o finansijskim planovima vanbudžetskih fondova Federalnog zavoda za zapošljavanje za 2014. i procjene za 2015. i 2016. godinu, Federalnog zavoda PIO za 2014. godinu i Federalnog zavoda zdravstvenog osiguranja i reosiguranja za 2014. dodinu, te o Prijedlogu zakona o izvršenju budžeta FBiH za 2014. godinu.\nKako je obrazloženo u pismu koje je upućeno predsjedavajućim oba parlamentarna doma, donošenje Budžeta FBiH za 2014. godinu uslov je za odobravanje sljedeće tranše po stand-by aranžmanu sa MMF-om.\nOva sredstva planirana su u budžetu za 2013. godinu, te bi odgađanje donošenja imalo štetne posljedice na izvršenje ovogodišnjeg budžeta, a samim tim i sve budžetske korisnike u FBiH.\nPrema dinamici utvrđenoj sa MMF-om, budžet FBiH za 2014. godinu treba usvojiti najdalje do 9. decembra.\nprije 8h 42m 107\nprije 22h 24m 20\nprije 19h 7m 172\nprije 13h 54m 134


Palačinka festival u Bačkom Gradištu ove subote - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nNaslovna Aktuelne vesti bečejskih opština Društvo Palačinka festival u Bačkom Gradištu ove subote\nPalačinka festival u Bačkom Gradištu ove subote\nSa jednog od prethodnih Palačinka festivala\nMeđunarodni Palačinka festival će u centru Bačkog Gradišta ove subote, 28. jun, još jednom okupiti ljubitelje možda najpoznatije poslastice na svetu, ali i one željne nadmetanja. Pored standardnih, gotovo tradicionalnih, takmičarskih disciplina koje zadaje organizator festivala Udruženje građana „Most“, ovog će puta biti dodata još jedna.\nDo sada se, prema podacima organizatora, za pripremanje palačinki prijavilo petnaest ekipa, a ima i onih koji će u ovo naseljeno mesto opštine Bečej, kao i ranijih godina, doći iz Mađarske i Hrvatske. Zato ne čudi što bi, kako je predviđeno, upravo konzuli te dve zemlje trebalo da posete manifestaciju u Bačkom Gradištu.\nDo tada, za proslavu malog jubileja ovog interesantnog skupa valja obezbediti neophodni novac.\n– Rešenjem su nam odobrena sredstva iz lokalnog budžeta za našu manifestaciju, u iznosu od 30.000 dinara. Međutim, od tog novca još ništa nije prebačeno. Zbog toga, ovih dana još aktivnije tražimo pomoć sponzora, kaže Vladimir Jovanović iz UG „Most“. Peti Međunarodni palačinka festival počinje u 10 sati, a ekipe zainteresovane za pripremanje poslastica mogu se do tada prijaviti za učešće. Kotizacija po grupi iznosi 1.000 dinara, a od nje sleduju neophodni sastojci.\nOsim nadmetanja, pa svakako i palačinki, slanih i slatkih, na meniju toga dana i propratni, interesantni program. Gosti festivala ovog su puta i folklorni ansambli iz Mošorina, Žablja i Bečeja, a sastav „Sigma“ nastupiće od 21 sat u Jankovićevoj sali. Dobro znani bend prirediće svirku koja će trajati do najviše pola sata iza ponoći, kako navode iz UG „Most“, a ulaz u salu je besplatan.


Svestan je toga i Marek Hamšik, kapiten Napolija, koji je remizirao sa Pari Sen Žermenom, te je poručio da je sav fokus na sledećoj utakmici protiv crveno-belih. Slovak je na taj način želeo da poruči da tim sa juga Italije nikako neće potceniti srpskog prvaka, kao što su to uradili fudbaleri Liverpula.\nMarek Hamšik u duelu sa Nejmarom\n- Da bismo prošli dalje, ključna nam je sledeća utakmica protiv Crvene zvezde. Sada svaka ekipa ima šansu da se probije u naredni krug takmičenja - istakao je Hamšik.\nO Crvenoj zvezdi je sa dosta poštovanja govorio i sportski direktor Napolija Kristijano Đuntoli.\n- Svakako da nismo očekivali da Crvena zvezda pobedi Liverpul u Beogradu. Sada je sve otvoreno za sva četiri kluba i mi moramo da razmišljamo samo o sebi - istakao je funkcioner vicešampiona Italije.


Mihajlović: Podmlađivanje ekipe pravi potez! : Nadlanu.com\nMihajlović: Podmlađivanje ekipe pravi potez!\nObjavljeno 23. sep 2013. / 19:45:47\n"Jedan detalj koji nije zabeležen u novijoj istoriji srpskog reprezentativnog fudbala - deset od 11 igrača koji su počeli utakmicu protiv Hrvatske, izuzev golmana (Vladimira) Stojkovića, su igrali u Ligi šampiona. Njih devet je počelo meč, a (Zoran) Tošić je igrao u celom drugom poluvremenu", rekao je Mihajlović agenciji Beta.\nMihajlović je dodao da je Miralem Sulejmani izostao zbog povrede, istakao da je igrač Benfike Filip Đuričić postigao prvi gol u novoj sezoni Lige šampiona i podsetio i da su Nenad Tomović i Milan Biševac igrali u Ligi Evrope.\n"Veliki deo tih igrača, pre samo godinu dana i manje, kada sam ih pozivao u reprezentaciju nisu uživali poverenje javnosti. Tada su sumnjali u (Lazara) Markovića, pričalo se više o njegovoj povredi, u (Aleksandra) Mitrovića koji je bio suviše mlad, (Ljubomiru) Fejsi koji se kroz reprezentaciju izborio za transfer u Benfiku, Đuričiću koji je mlad za taj tim...", rekao je Mihajlović.\nOn je kazao da su ga tada svi pitali što u reprezentaciju ne zove igrače poput Milana Jovanovića, Miloša Krasića, Nikolu Žigića, Marka Pantelića...\n"Godinu dana kasnije, na moju veliku žalost jer im želim sve najbolje, vidim gde su oni. Neki nemaju klub, neki su otišli na pozajmice, a niko od njih dugo ne igra. Sad niko ne pita zašto ih nema. Ja ne robujem godinama kada sastavljam tim i ako vidim potencijal u mladim igračima ja ću im svakako ukazati šansu i staću iza njih", rekao je Mihajlović.\nSelektor Srbije je kazao da su kritike razumljive posle neuspeha u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo.\n"Ali, ja tvrdim da će naša reprezentacija u narednih 10 godina imati odličan kostur i za to ne moramo da brinemo. Vidite samo koliko ih hvale u Evropi. Oni su to zaslužili svojim radom, ali znam i da smo ih i mi izradili u našoj ekipi. Zato mi je kao slektoru mnogo drago zbog toga", naveo je Mihajlović.\nOn je istakao i pohvale trenera Benfike Horhea Hezusa na račun srpskih reprezentativaca koji igraju za taj portugalski klub, ali i izjavu sportskog direkora Ajaksa Marka Overmarsa.\n"Overmars kaže da neće da kupi (Dušana) Tadića za velike pare, već da hoće da dovede takvog igrača direktno iz Srbije... Kaže ima ih mnogo ovde, a cena je drastično manja", rekao je Mihajlović.\nMihajlović će selektoru mlade reprezentacije Radovanu Ćurčiću u četiri presudne utakmice kvalifikacija za Evropsko prvenstvo ustupiti Matiju Nastasića, Filipa Đuričića, Lazara Markovića i Aleksandra Mitrovića.\nMladu reprezentaciju očekuju utakmice sa Belgijom, Italijom, Kiprom i Severnom Irskom.\n"Mislim da su u ovom momentu mnogo važnije kvalifikacije mlade reprezentacije nego naše utakmice. To ne znači da mi ne želimo da pobedimo i Japan i Makedoniju, ali mislim da je mnogo važnije da njih četvorica odu tamo i probaju, svojim znanjem i iskustvom, da se kvalifikuje na Evropsko prvenstvo", rekao je Mihajlović.\n"Sigurno da imaju velike šanse (za plasman na Evropsko prvenstvo), ali u fudbalu se nikad ne zna. Siguran sam da će njih četvorica da odigraju dobro kao što igraju i u reprezentaciji...", dodao je Mihajlović.\nNa pitanje kada će se znati da li ostaje na mestu selektora ili ne, Mihajlović je kazao da će o tome govoriti na konferenciji za novinare pred meč kvalifikacija protiv Makedonije i pred prijateljsku utakmicu protiv Japana.\n"O tome ću da govorim kad bude bila konferencija za štampu pred utakmice sa Makedonijom i Japanom. Znaće se moje mišljenje, kazaću šta ja mislim... Neće se znati ništa novo, jer ne zavisi od mene, ali reći ću vam moje mišljenje", naveo je Mihajlović.\nSrbija poslednji meč u kvalifikacijama igra protiv Makedonije 15. oktobra u Jagodini, a meč protiv Japana na programu je 11. oktobra u Novom Sadu.\nMihajlović je prošle nedelje gledao meč između Rome i Parme, a mediji su spekulisali da li je prisustvovao toj utakmici zbog eventualnog preuzimanja Parme ili zbog fudbalera Adema Ljajića.\n"Išao sam samo da gledam utakmicu. Bio je ponedeljak, nije bilo drugih utakmica... Ništa iz nekog ličnog razloga, kao što sam juče bio na derbiju", rekao je Mihajlović.


Betel: Prevazići neslaganja je obaveza svih na Balkanu\nPremijerka Srbije Ana Brnabić sa premijerom Luskemburga Gzavijerom Betelom, Foto: video grab\nPremijer Luskemburga Gzavije Betel poručio je da se neslaganja između zemalja na Balkanu moraju prevazići, čak i ako je istorija, kako je rekao, jedan deo "njihovog DNK".\nOn je, na zajedničkoj pres konferenciji s premijerkom Anom Brnabić koja boravi u poseti toj zemlji, istakao da će uvek u svakoj zemlji biti ekstremista koji neće želeti mir, ali je dodao da veruje u mirovni projekat na Balkanu, koji je, sitiče, najvažniji za prosperitet.\n"Znam i da premijerka Brnabić i predsednik Aleksandar Vučić žele da stabilizuju odnose, ali u tome moraju da učestvuju svi partneri. To nije monolog Srbije, Kosova, Hrvatske, Slovenije, Bosne, već moraju da sednu zajedno za sto", rekao je Betel i poručio da je važno da Beograd i Priština nastave razgovore i postignu kompromis koji je dvema stranama važan za mir i njihov put ka EU.\nPremijer Luksemburga ukazao je da poseta Brnabić dolazi u posebnom trenutku kada se obeležava 75 godina od oslobođenja Luksemburga od nacističkog režima.\nPremijerka Brnabić izjavila je da je Luksemburg jedna od zemalja koje su uvek podržavale agendu proširenja EU, te da je važno da Srbija u toj zemlji ima partnera koji će u razgovorima sa državama koje su možda skeptične prema širenju Unije, ukazati koliko je proširenje važno.\nBrnabć je, u izjavi novinarima tokom posete Luksemburgu, rekla da je ta zemlja uvek pružala podršku Srbiji i u pogledu otvaranja poglavalja i u procesu reformi.\nOna je istakla da je Beograd posvećen dijalogu sa Prištinom, uprkos konstantim provokacijama i podsetila da je dijalog obustavljen kada je druga strana uvela takse na robu iz Centralne Srbije i BiH.


Tesna koža - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Tesna koža\nPočelo je još sredinom prošlog veka kada je u seriji Kamiondžije, legendarni Boža Zec, koristio državno transportno preduzeće za ličnu dobit, ne plaćajući vozačima. Glavni junak, koga je glumio Pavle Vujisić,završio je u zatvoru zbog fiktivne prodaje mešalica. Nešto kasnije, Stevica Kurčubić i Srećko Šojić bili su tokom osamdesetih godina prošlog veka ilustracija bolesnog sistema državnih preduzeća u kome se do radnog mesta dolazilo uz milionski mito, u kome žene horizontalno odrađuju vertikalni uspon u svojoj karijeri, u kome se svi lični troškovi direktora, od hrane, pića, odeće ili besmislenih službenih putovanja, prebacuju na teret državnih preduzeća.\n„Koju god ti bitangu dovedem, ona avanzuje“; „Lopovi i droce napreduju, a ja sam i dalje mlađi referent“; „Ordever-Lepa Brena za četiri osobe“; „Neću ja da budem lep zbog sebe, već zbog preduzeće“. Ovo su samo neke od veoma šaljivih, ali u suštini, istorijski gledano, zloslutnih rečenica, koje su najavljivale neminovni ekonomski slom stotina državnih preduzeća u Srbiji. Tako se Srbija i dan danas smeje nečemu nad čim bi pre trebala da plače, a najavljena seča troškova javnih preduzeća u Srbiji koja nas čeka u 2015. godini, kao i neminovna likvidacija stotina državnih kompanija koje su punu deceniju u stečaju, samo je logičan epilog ekonomskog modela opisanog u Tesnoj koži davne 1982. godine, a koji traje i dan danas. Tako se i nedavna smrt Nikole Simića, koji je kroz lik Dimitrija Pantića genijalno oslikao uzaludni pokušaj generacija ljudi u Srbiji da zaustave razne Šojiće, nekako sudbinski poklopila sa konačnom likvidacijom stotina državnih preduzeća koja su punu deceniju vegetirala u stečaju,tako da sada nekako nikome više ništa nije smešno.\nOno malo državnih preduzeća koje je preteklo nakon raznih Šojića, Popara, Kurčubića i sličnih, nalazi se u veoma nezavidnom položaju, i to bez obzira na to da li su profitabilni ili ne. Politikom lažne socijalne odgovornosti, cena struje je decenijama držana ispod minimuma osnovne reprodukcije, tako da je EPS umesto profitabilnog preduzeća koje je jedan od najvećih izvoznika struje u Evropi, pretvoren u bolesnika u dugovima, koji pune tri decenije nije izgradio ni jedno ozbiljno energetsko postrojenje. Srbija gas je umesto ključnog energetskog resursa Srbije, postao Trojanski konj za uvođenje Srbije u energetsko i dužničko ropstvo. Galenika je umesto regionalnog lidera u proizvodnji lekova, postala ispražnjena ljuštura koju su iznutra oglodali partijski kadrovi, takvim žarom i uspehom, da bi se i Srećko Šojić zaprepastio. I tako unedogled, iz Vlade u Vladu, od Šojića do Šojića, iz socijalizma u demokratiju, iz šupljeg u prazno, pune tri decenije Srbija je jela sopstvenu supstancu i sada se sudara sa zidom realnosti, da praktično može da nabroji na prste jedne ruke državna preduzeća koja nešto vrede i koja imaju bilo kakvu perspektivu.\nMeđutim, čak i za ta profitabilna preduzeća, problemi tek počinju, pošto je u međuvremenu, dok je Srbija gledala u sopstveni pupak, i trošila dragoceno vreme, ostatak sveta grabio napred koracima od sedam milja, tako da je na praktično svakom polju iznikla izuzetno snažna konkurencija sa ogromnim resursima i velikom podrškom moćnih država iz kojih te kompanije dolaze. Tako norveška kompanija Telenor sa 100 posto vlasništva države Norveške, na tržištu Srbije posluje normalno, nema na svom vratu večno gladnu Crvenu zvezdu, nema na svom vratu stotine politički zaposlenih ljudi, niti potrebu da ogroman deo svojih prihoda usmerava na gašenje budžetskih požara sopstvene države. Zato i ne čudi najava privatizacije Telekoma Srbija u 2015.godini, pošto očigledno postaje nemoguće pratiti ritam trke koju diktiraju konkurentske multinacionalne kompanije koje iza sebe imaju ogromnu logistiku i novac. Ipak, ni tu mukama nije kraj, tako da Telekom Srbija u godinu prodaje ulazi sa teretom masovnog bojkota navijača Partizana, koji je počeo nakon poslednje razmene udaraca na liniji Telekom Srbija-Partizan i konstatacije da je ove sezone potpuno ukinut budžet za sve klubove SD Partizan i praktično 100 posto sportskog budžeta Telekoma usmereno ka Zvezdi. Takvu vrstu tereta nemaju ni Telenor, ni VIP, i upravo zato postaje jasno koliko je čak i u profitabilnim državnim preduzećima pitanje milionskih sponzorstava sa nejasnom svrhom postalo možda i najveći problem održivosti njihovog poslovanja. Slično stanje je i u Dunav osiguranju, koji takođe trči trku sa ogromnom konkurencijom privatnih osiguravajućih kompanija, a odliva ogroman novac na razne veoma problematične političke izdatke i sponzorstva. Kada je reč o Poštama Srbije, tu je konkurenciju teško i nabrojati, od velikih globalnih giganata poput DHL ili UPS koji konkurišu u poštanskom sektoru, preko mreže stranih poslovnih banaka koji konkurišu u sferi platnog prometa, do svemoćnog SBB-a, koji poput buldožera ubrzano krči put ka potpunom monopolu na tržištu kablovske televizije.\nZato je prilikom donošenja budžeta za 2015.godinu jako važno definisati gde prestaje racionalna ušteda u javnim preduzećima, a gde se ta ušteda pretvara u indirektnu podršku konkurenciji iz privatnog sektora. Pošto ako SBB troši milione na marketing i po modelu tepih bombardovanja širi svoj marketinški i medijski uticaj u godini digitalizacije u Srbiji, sasvim je jasno da budžet za promociju Pošta net usluga za kablovsku digitalnu televiziju i internet ne može biti na nivou statističke greške. Pošto bi jedna od direktnih posledica takve „uštede“ mogao biti potpuni gubitak ogromne većine postojećih korisnika koji milionima evra godišnje pune budžet Pošte Srbije. Isto je i sa poštanskim servisima poput Post Ekspresa, gde se stotine različitih kurirskih službi različite veličine i moći, uguralo na tržište poštanskih usluga koje je do pre samo pet godina izgledalo kao potpuni monopol Pošte Srbije, a sada predstavlja pravu džunglu lojalne i nelojalne konkurencije. Ukoliko država neselektivno bude štedela, jedna od posledica mogla bi biti i pretvaranje i ono malo profitabilnih preduzeća, poput Pošta Srbije, u gubitaše, makar i zbog činjenice da još uvek nije izmišljena krava koja ne pase travu, a daje mleko, pa samim tim ne može da postoji državna kompanija koja vezanih nogu može da trči trku sa multinacionalnim korporativnim Juseinom Boltom. Naravno, bilo kakvo definisanje budžeta mora biti isključivo u svrhu širenja poslovanja i podizanja kvaliteta usluga, a nikako kloniranje modela suludog državnog sponzorisanja koje umesto da jača, praktično slabi tržišnu poziciju javnih preduzeća na tržištu Srbije.\nUpravo zato, teško je oteti se utisku da je najavljena implementacija aranžmana Srbije sa MMF, kao i donošenje novog budžeta za 2015.godinu, poslednji voz koji Srbija nema pravo da propusti. Hoće li Srbija tu šansu iskoristiti, ili će višedecenijski korporativni model Srećka Šojića dokusuriti i ono malo državnih preduzeća koja su nekako uspela da mu odole, ostaje da se vidi.