Utorak, 30 Maj 2017 17:41\nAkcija čišćenja i uređenja urbanog dijela Jahorine počela je danas radovima na uređenju saobraćajnica i sanacijom kolovoza, te uklanjanjem smeća i otpada pored puteva.\nStručni saradnik za odnose sa javnošću OC "Jahorina" Sanja Ćeremidžić rekla je za Sarajevo-RS da je u današnjoj akciji učestvovalo oko 30 ljudi, a radovi su izvođeni od ulaza na Jahorinu ka silaznoj stanici šestosjeda.\n"U akciji su učestvovali radnici Olimpijskog centra, predstavnici Udruženja hotelijara i Udruženja vlasnika vikend kuća, kao i nekoliko ski instruktora", rekla je Ćeremidžićeva.\nDodala je da će radovi biti nastavljeni i sutra, kada će doći cisterna sa vodom kojom će biti oprane glavne saobraćajnice na planini.\nOrganizatori ove akcije su Olimpijski centar "Jahorina" i Turistička organizacija grada Istočno Sarajevo, uz podršku opštine Pale.\nViše iz kategorije: « Akcija čišćenja Jahorine Brdska auto trka "Nagrada Istočnog Sarajeva" »


„Naše selo“ - novi projekat Delta Holdinga - Bizlife.rs\n„Naše selo“ – novi projekat Delta Holdinga\n06:52 Beograd, 27/11/2018\n„Naše selo“ – naziv je novog projekta Delta Holdinga, kojim ova kompanija želi da pokrene razvoj poljoprivrede u nerazvijenim predelima i obnovu sela u Srbiji. Za početak projekta odabrana su sela Dubočane i Mala Jasikova, u okolini Zaječara i danas su tu odluku njihovim žiteljima saopštili predsednik Delta Holdinga Miroslav Mišković i gradonačelnik Zaječara Boško Ničić.\nDelta će pomagati meštanima dva odabrana sela da značajno unaprede nivo poljoprivredne proizvodnje, kao i društvenog i kulturnog života u svom mestu i da ih dovedu na nivo kakav imaju sela u razvijenim delovima Evrope. Stručnjaci Delta Agrara savetovaće poljoprivrednike u zaštiti i gajenju voća, u izboru sorti voća i rasa životinja i njihovom pravilnom uzgoju, kao i svim drugim poslovima od kojih zavisi uspeh poljoprivredne proizvodnje. Kako bi projekat učinila održivim, Delta će garantovati otkup proizvedene robe, jer je plasman do sada predstavljao jedan od najvećih problema za proizvođače u ovom kraju.\nProjektom je planirano i poboljšanje kulturnog i društvenog života u ovim selima i to donacijom sredstava za za obnovu ustanova koje su važne za život celog sela, kao što su škola, dom kulture, dom zdravlja, i za organizaciju kulturnih i zabavnih događaja. Cilj je da se u što kraćem roku život o selima Dubočane i Mala Jasikova učini kvalitetnijim, za sadašnje meštane, i za one koji su ova sela napustili u potrazi za boljom budućnošću. Dugoročni cilj projekta je da ova naselja dostignu nivo modernih evropskih sela i da se u sela vrati deo odseljenog stanovništva, posebno mladih pojedinica i porodica.\ndelta holding delta agrar naše selo\nPingback: „Naše selo“ – novi projekat Delta Holdinga


Fabrika vode prodata na punoletstvo zabrane o korišćenju česmovače u Zrenjaninu - Mašina\nZrenjanin; Foto: alexzr88 / Wikipedia\nDvadesetog januara 2004. godine upotreba vode iz gradskog vodovoda u Zrenjaninu je zbog prekomerne koncentracije arsena zabranjena odlukom Pokrajinskog sanitarnog inspektora. Osamnaest godina, nebrojeno tendera i tri poništena ugovora kasnije Zrenjaninci nisu ni korak bliži tome da sa česme piju vodu koja ne izaziva trovanje, poremećaje u razvoju i rak.\nPunoletstvo problema je „obeleženo“ prodajom fabrike vode koja je izgrađena po ugovoru iz 2015. godine, a za koju je 2021. definitivno ustanovljeno da ne zadovoljava tehničke propise i potrebe građana.\nProdavac je Erste banka a kupac beogradsko preduzeće Pannonian water DOO, u vlasništvu firme iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, izveštava N1. Fabrika je u januaru prodata za polovinu procenjene vrednosti, nakon dva neuspela pokušaja. Erste banka je pravo na raspolaganje imovinom fabrike stekla kao glavni finansijer njene izgradnje, koju je kreditirala u obimu od 65%.\nProdajom postrojenja Erste banka namiruje potraživanja od dve izraelske firme Rimon Ltd i Avital Group. One su prethodno otkupile postrojenje od konzorcijuma koji je 2015. sa gradskom upravom i Javnim komunalnim preduzećem Vodovod i Kanalizacija iz Zrenjanina sklopio ugovor o izgradnji postrojenja za preradu vode.\nKako piše N1, kupac, firma Pannonian water DOO je prema podacima Agencije za privredne registre, osnovana 3. novembra 2021. godine za 100 dinara. Njen vlasnik je Emserb Water FZE iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, a zakonski zastupnici istovremeno vlasnici i direktori preduzeća Begej Water doo. Ova firma, sa svoje strane, posluje u okviru kompanije Metito iz UAE.\nPreduzeće Metito je prošle godine na osnovu Sporazuma o saradnji Srbije i UAE van javne nabavke dobilo posao izgradnje fabrike za prečišćavanje otpadnih voda. Kako je tada pisao CINS, pravnici i aktivisti su tada izrazili bojazan da je u pitanju posao netransparentno ugovoren, koji će zbog zaobilaska procedure javne nabavke javnost teško moći da kontroliše.\nDušan Kokot iz udruženja Građanski preokret je za Mašinu prokomentarisao prodaju fabrike kao „nastavak koruptivnog posla“:\n„Ovde zapravo pričamo o tome da su oni koji su sve šanse prokockali, koji su milijarde potrošili iz našeg budžeta sada našli novog partnera, upravo firmu Metiti koja je bez tendera, ispod žita, na osnovu međudržavnog ugovora sa UAE dobila prvo javno-privatno partnerstvo za prečišćavanje otpadnih voda. Znači, dobili smo kompaniju koja će da se bavi svim poslovima vodosnabdevanja u gradu u kom, evo na današnji dan ‚slavimo rođendan’ zabrani korišćenja vode iz vodovoda“.\nS druge strane, nastavlja Kokot, za građane prenos vlasništva postrojenja za preradu vode sa banke na privatnu firmu nije od ključnog interesa, jer ne deluje kao da ih dovodi bliže rešenju konkretnog problema vodosnabdevanja. Naime, nejasno je da li uz imovinu fabrike idu i neke obaveze o načinima njenog privođenja svrsi, budući da je ugovor između Zrenjanina i Fabrike vode raskinut u julu 2021. godine, sa argumentom da investitor nije ispunio nijedan od uslova iz ugovora.\n„Zašto bi ta imovina mogla da nastavi da radi na osnovu ugovora iz 2015., koji ne samo što nije ispunjen, već je bio i nezakonit?“, pita se Kokot.\nUgovor koji je pre sedam godina sa Zrenjaninom i JKP ViK Zrenjanin potpisao konzorcijum (u čiji sastav su ulazile firme Gruppo Zilio SpA Italia, ogranak Gruppo Zilio SpA Italia u Srbiji i domaća kompanija Synertech) naime, nije bio usklađen sa tadašnjim Zakonom o komunalnim delatnostima, koji nije predviđao mogućnost da se privatna firma bavi komunalnom delatnošću vodosnabdevanja. Krajem 2018. godine zakon je prilagođen ugovoru nakon što je Ministarstvo zdravlja 2017. utvrdilo njihovu neusaglašenost i stopiralo dalje izdavanje dozvola.\nKao što smo već pisali, čitavo zamešateljstvo dovelo je i do sudskih procesa. Građansko udruženje „Građanski preokret“ je 2020. godine tužilo bivšeg gradonačelnika Zrenjanina Čedomira Janjića, odgovorne u JKP ViK Zrenjanin, predstavnike investitora i nekadašnjeg ministra privrede Gorana Kneževića, a investitor je tužio Ministarstvo zdravlja. Deo aktera je privođen, ali za to što se Zrenjaninci i dalje kupaju u otrovnoj vodi, a na flaširanu pitku vodu troše desetine hiljada evra dnevno zasad niko nije odgovarao.


Dobro došli na mesto koje Gugl ne može da prona?e!\nIzvan granica poznatog onlajn sveta koji svakodnevno pohodimo, izvan Fejsbuka, Tvitera, Gugla ili Jutjuba, leže nepregledna i neistražena prostranstva skrivenih sajtova – univerzum koji želi da ostane nedostupan i koji ?ini više od devedeset odsto interneta.\nDobro došli na Deep Web – paralelni digitalni svet, mesto na internetu koje jedva da iko poznaje: svet senki, sakriven iza digitalnih zidina, mesto anonimnosti, slobode i anarhije koje pruža uto?ište uzbunjiva?ima, borcima protiv represivnih sistema i svima onima kojima je stalo do svoje onlajn privatnosti. Ali ovaj digitalni raj ima i svoj digitalni pakao u kojem možete sresti hakere, pla?ene ubice, trgovce drogama, oružjem, kradenim kreditnim karticama, de?jom pornografijom ili belim robljem.\nZasnovana na autorovom li?nom iskustvu, razgovorima sa hakerima i policijskim agentima, Deep Web – Mra?na strana interneta je prva knjiga na srpskom jeziku koja studiozno osvetljava nepregledne dubine digitalnog podzemlja grade?i svojim otkri?ima novu sliku sveta u kojem živimo.\n„?italac sa jedne strane sti?e odli?an uvid u nepoznati digitalni univerzum u kojem vrebaju brojne opasnosti, a sa druge neophodna znanja za bezbedno i anonimno koriš?enja interneta.“ Zuckerkick Magazin


UŽIVO Hiljade ljudi izašlo je danas na ulice Vašingtona, Londona, Pariza, ali i Japana, Australije...\nAktivisti su na društvenim mrežama pozvali ljude da masovno izađu danas na ulice glavnog grada SAD\nProtesti koji su prije 12 dana počeli nakon ubistva Afroamerikanca Džordža Floyda (George Floyd) nastavljaju se širom Sjedinjenih Američkih Država, ali i drugih dijelova svijeta.\nHiljade ljudi izašlo je danas na ulice Vašingtona dok 12. dan traju protesti širom Amerike, a zvaničnici pokušavaju da ublaže policijske taktike.\nAktivisti su na društvenim mrežama pozvali ljude da masovno izađu danas na ulice Foto: AFP\nDo podneva po lokalnom vremenu kod spomenika Abrahamu Linkolnu okupilo se oko 3.000 ljudi i isto toliko nedaleko od Bijele kuće. Još jedna grupa demonstranata okupila se ispred Kapitola.\nStotine demonstranata ispred univerzitetske bolnice George Washington uzvikivali su "Ruke u vis, ne pucajte!" "Hodamo za nadu, ne za mržnju" i "Ne mogu da dišem!".\nFloyd (46) je umro 25. maja u Minneapolisu, nakon što mu je policajac klečao na vratu skoro devet minuta. Ubistvo je pokrenulo proteste protiv rasizma i policijske brutalnosti u gradovima i manjim zajednicama širom zemlje, kao i demonstracije pristalica širom svijeta.\nHiljade građana učestvovalo je danas na antirasističkim protestima na ulicama Londona Foto: AFP\nHiljade građana učestvovalo je danas na antirasističkim protestima na ulicama Londona, glavnog grada Velike Britanije. Nakon protesta koji je održan u srijedu, demonstranti su se i danas okupili ispred Westminsterske palače u Londonu.\nPolicija i demonstranti sukobili su se večeras u centru Londona nakon protesta protiv rasizma koji je održan u tom gradu. Do sukoba je došlo u centru Londona u blizini rezidencije britanskog premijera.\nOko 19 sati došlo je do veoma ozbiljne eskalacije nereda u Vajtholu u blizini rezidencije britanskog premijera u Londonu.\nHiljade ljudi izašlo je na ulice gradova Australije, a stotine u Japanu, kao podrška protestima širom SAD protiv policijske brutalnosti.\nNa ulice u Brizbejnu izašlo je oko 10.000 ljudi, noseći maske i transparente na kojima je pisalo da su "Životi tamnoputih ljudi važni".\nMnogi su nosili zastave starosjedilačkih grupa pozivajući na okončanje policijskog nasilja nad starosjediocima Australije.\nU Sidneju je na ulice izašlo više hiljada ljudi uzvikujući da su životi tamnoputih ljudi važni.\nblack lives matter protest in brisbane, australia #BlackLivesMatter #protest2020 #GeorgeFloydProtests #brisbane #australia #AboriginalLivesMatter #NoJusticeNoPeaceProsecuteThePolice pic.twitter.com/DllVbS5ML6\n— rapfredrogers (@rapfredrogers) June 6, 2020\nProtesti Sjedinjene Američke Države Velika Britaija Francuska George Floyd\nTRI UDARNA TALASA


Dva mlada Somborca predstavljaju Srbiju na Svetskom prvenstvu u sportskom ribolovu | www.025.rs\nwww.025.rs / SOMBOR / Dva mlada Somborca predstavljaju Srbiju na Svetskom prvenstvu u sportskom ribolovu\nDva Somborca, uz podršku Grada, imaće priliku da u mađarskom Solnoku predstavljaju Srbiju na Svetskom prvenstvu u disciplini lov ribe udicom na plovak. U kategoriji kadeta do 15 godina status reprezentativca ostvario je Nebojša Šarčanski, dok je u kategoriji juniora do 20 godina reprezentativac Vasilije Milošević. Oba takmičara izborila su se za ulazak u reprezentaciju vrhunskim rezultatima na prethodno održanim državnim prvenstvima.\nZa 60 godina postojanja Saveza sportskih ribolovaca Srbije, ovo je prvi put da će na svetskom nadmetanju u navedenoj disciplini učestvovati takmičari iz somborskog kluba USR „Magic fish“.\nNa prijemu su bili i član Uprave kluba Živojin Šarčanski i predsednik i trener USR „Magic fish“ Sombor Damir Milošević, kao i članica Gradskog veća Antonija Nađ Kosanović, predsednik Sportskog saveza grada Sombora Zoran Bojić i Miloš Aleksić iz Odeljenja za društvene delatnosti Gradske uprave.\nTakmičenja se održavaju od 1. do 8. avgusta.\nTags: predstavnici Srbije, somborci, sportski ribolov\nApatin: Romsko naselje u petak bez struje


BEZ KAZNE Maji oprostili tri miliona evra\nTužilaštvo je odbacilo kao zastarelu krivičnu prijavu protiv Maje Gojković za zloupotrebu službenog položaja.\nReč je o prijavi koju je protiv aktuelne članice Predsedništva SNS i njenih saradnika podneo Ilija Dević, neuspešni investitor u izgradnji autobuske stanice u Novom Sadu.\nOn je 2006. godine zaključio ugovor s tadašnjom gradonačelnicom Majom Gojković o međugradskoj stanici, svoj deo posla je završio, ali vlast nije preusmerila saobraćaj na novu lokaciju. Suđenja traju od 2007. godine.\nDević je odbačenom krivičnom prijavom teretio Gojkovićevu i saradnike da su oštetili gradski budžet za 400 miliona dinara. Tačno toliko je, po pravosnažnoj presudi iz 2014. godine, grad Novi Sad platio njegovoj ATP Vojvodini na ime štete zbog neizvršenih obaveza.\nIpak, grad je morao da plati, ali će Gojkovićeva i njeni naprednjaci proći bez kazne.\nNaime, osnovni javni tužilac je sada odlučio da, „na osnovu Zakona o krivičnom postupku, postoje okolnosti koje trajno isključuju njihovo gonjenje, a to je zastarelost krivičnog gonjenja“.\nMaja Gojković juče nije bila raspoložena za razgovor na tu temu, a među osumnjičenima je bio tadašnji predsednik Skupštine grada Zoran Vučević, otac aktuelnog gradonačelnika Miloša Vučevića iz SNS.\n- Siguran sam da bi tužilac protiv mene podneo krivičnu prijavu po službenoj dužnosti da je zaista postojala sumnja da sam izvršio krivično delo - kaže Zoran Vučević.\nAleksandra Jerkov, portparolka DS, podseća da je aprila 2014. Vrhovni kasacioni sud zbog afere „ATP Vojvodina“ osudio grad Novi Sad za štetu od 400 miliona dinara.\n- Više tužilaštvo je po zakonu moralo da protiv bivših gradskih čelnika, a sadašnjih funkcionera SNS pokrene postupak. Ipak, partijska knjižica je presudila - smatra Jerkov.\nGOJKOVIĆ I ĐURIĆ POBEDILI KORONU Predsednica Skupštine: Izašla sam iz bolnice, sada sam ODLIČNO\nDanas nova sednica Skupštine Srbije, na dnevnom redu izmene zakona o izboru narodnih poslanika i o lokalnim izborima\nMirčić: Sve veći pritisci na Srbiju uoči dolaska Bajdena\nMilorad Mirčić, narodni poslanik Srpske radikalne stranke (SRS), rekao je danas da ta stranka strahuje za budućnost Srbije.\nBalint Pastor: Odnosi Srbije i Mađarske na istorijskom maksimumu\nŠef poslaničke grupe Saveza vojvođanskih Mađara Balint Pastor rekao je danas u Beogradu da odnosi Srbije i Mađarske nikada nisu bili jači nego sada.\nTadić: Mnoge zverke su pokazale svoj trag\nPredsednik Demokratske stranke Boris Tadić izjavio je večeras da očekuje zanimljive izbore, da su pojedini članovi stranke vodili prljavu kampanju protiv njega u tabloidnim medijima, i da su od majskih izbora "mnoge zverke pokazale svoje tragove".\nDačić: Susret Vučića i Putina novi impuls saradnji\nSrbija i Ruska Federacija su u ovom trenutku na tački svojih najboljih odnosa, a sutrašnji susret u Sočiju dvojice predsednika, Aleksandra Vučića i Vladimira Putina, biće još jedna potvrda ne samo te činjenice, već, što je mnogo važnije, obostrane spremnosti da i dalje napredujemo i još više uzdižemo našu saradnju, a za to ima prostora, izjavio je u intervjuu ruskoj novinskoj agenciji TASS srpski šef diplomatije Ivica Dačić.\nStefanović: Borićemo se da takozvano Kosovo ne bude deo Interpola\nTokom naredne nedelje intenziviraće se aktivnosti na polju borbe da samoproglašeno Kosovo ne postane član Interpola, kaže ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović, koji navodi da ne postoji nijedan pravni argument da ono bude deo te međunarodne policijske organizacije.


Hoće li let biti otkazan ako nema dovoljno putnika?\nSvi smo odavno navikli na velike gužve prilikom čekiranja i hvatanja leta, ali zamislite da se pojavite na aerodromu i shvatite da niko osim vas ne čeka let i da ste jedini putnik u avionu. Mnogi bi se verojatno uplašili da je avion već odleteo ili da su nešto pogrešili, ali to nije uvek slučaj.\nKoliko su stare flote komercijalnih aviona u Evropi?\nOperatori vazdušnog prevoza u Evropskoj uniji tokom 2017. godine imali su na raspolaganju ukupno 6.711 aviona, koji su korišćeni za prevoz putnika ili tereta, a najstarije avione poseduju u Švedskoj, Litvaniji i Hrvatskoj, pokazuju podaci Eurostata.\nZašto kofer nikada ne treba stavljati na krevet\nDa li ste se ikada zapitali zašto u hotelskim sobama, u kojima se obično nalazi samo osnovni nameštaj, gotovo uvek postoji i držač, odnosno stalak za kofere?\nPasoši mogu biti samo u ovim bojama, a svaka boja nosi posebno značenje\nLonely Planet: Srbija u top 10 destinacija koje treba posetiti\nJedan od najpopularnijih turističkih portala i izdavača turističkih vodiča na svetu, Lonely Planet, svrstao je Srbiju u top 10 mesta koja treba posetiti u 2020. godini.


35mm - Obuke\nJanuar 26, 2018.\nOtvoreni poziv za Školu građanskog novinarstva u okviru projekta (Ne)Zastupljeni u medijima\nMedijske organizacije, 35mm i SAFRA (Radio Krš), pozivaju sve zainteresovane građane/ke da se prijave za Školu građanskog novinarstva koja će biti realizovana u sedmici od 12. do 18. februara 2018. godine, u okviru projekta „(Ne)Zastupljeni u medijima“. Projekat je finansiran od ambasade Australije u Beogradu.\nCilj projekta je poboljšanje vidljivosti maloljetnijih i marginalizovanih grupa, kao što su žene, Romi i Egipćani, LGBTIQ populacija, osobe sa inaviliditetom, žrtve nasilja u porodici i (bivši) korisnici droga.\nProjektom se takođe želi poboljšati način izvještavanja medija o pomenutim grupama i inicirati javni dijalog o uključivanju ovih grupa u društvo, te podići svijesti o njihovim pravima. Aktivnosti predviđene projektom su: ciljani monitoring medija u vezi sa izvještavanjem o marginalizovanim grupama; izgradnja kapaciteta članova pomenutih grupa za građansko novinarstvo; javna kampanja koja će pokrenuti dijalog o temama koje se tiču svake od identifikovanih grupa kroz pružanje njihove perspektive kao polazne tačke.\nPrednost učešća u Školi građanskog novinarstva imaju predstavnici/e civilnih organizacija i članovi/ce pomenutih grupa. Zainteresovani/e za Školu građanskog novinarstva treba da, najkasnije do 4. februara 2018. godine, pošalju biografije na mejl [email protected] Za sve dodatne informacije možete nam se obratiti putem telefona na broj +382 67 788 118.


NBA: Marjanović dobar, Bjelica još bolji, Zagorac se upisao - Meridianbet Vesti\nNBA Author:\tCentrala Bg - 05/10/2017\nPolovina ”paketa” koji Srbija ima ove sezone u NBA se oprobala u predsezonskim mečevima koji su se igrali noćas i ovoga jutra u dvoranama širom američkog kontinenta, ali i u nekim drugim delovima planete.\nJedan od takvih je upravo susret u kojem je Minesota pobedila NBA šampiona Golden Stejt, a koji se igrao u Kini (Šenžen), čemu je odličnom partijom doprineo i Nemanja Bjelica. Srpski košarkaš je posle duže pauze zbog povrede počeo da ulazi u igru u predsezonskim mečevima, a protiv Ratnika je na parketu proveo nešto manje od 20 minuta.\nZa to vreme Bjelica je ubacio 11 poena pogodivši po dva šuta za dva i tri poena, kao i jedno slobodno bacanje. Imao je i četiri uhvaćene lopte i dva uspešna dodavanja, dok su u pobedničkom sastavu najbolji bili Karl Entoni Tauns sa 16 poena i 8 skokova i Džimi Batler sa istim brojem ubačenih koševa.\nPrvi meč posle učešća u selekciji Srbije na Evropskom prvenstvu, imao je i Boban Marjanović, koji se solidno pokazao u dresu Detroita na utakmici sa Šarlotom. Njegov tim je poražen sa 108:106, a srpski centar je izvanredno iskoristio svojih 11 minuta u kom periodu je ubacio pet koševa i imao sedam uhvaćenih lopti.\nIako je rano za bavljenje bilo kakvim pretpostavkama, vrlo je moguće da će se njegova minutaža kretati oko te brojke s obzirom da u početnoj petorci mesto centra popunjava odlični Andre Dramond.\nRade Zagorac je u svom drugom nastupu za Memfis uspeo da upiše neke cifre u statističke kolone, koliko je to naravno uspeo za devet minuta provedenih na parketu u Filadelfiji. Nekadašnji kapiten Mege je u porazu svog tima učestvovao sa po dva poena i skoka, čemu je dodao i tri asistencije.\nMeridianbet kvote za predsezonske NBA mečeve možete videti ovde.\nTags:Boban Marjanović, Detroit, kvote, Memfis, Meridianbet, Minesota, NBA, Nemanja Bjelica, Rade Zagorac, Srbija


Tender za nabavku pametnih brojila produžen do 1. aprila - Gradjevinarstvo.rs\nTender za nabavku pametnih brojila produžen do 1. aprila\nTender „Elektroprivrede Srbije“ (EPS) za nabavku sistema i brojila sa daljinskim očitavanjem, koji je trebalo da bude zatvoren danas, produžen je do 1. aprila, objavljeno je na sajtu finansijera te nabavke, „Evropske banke za obnovu i razvoj“ (EBRD).\nTo je drugo produženje tendera koji je raspisan 15. decembra prošle godine i koji se sprovodi po pravilima EBRD.\nEBRD i „Evropska investiciona banka“ (EIB) odobrile su EPS-u zajmove od po 40 miliona evra za realizaciju projekta za nabavku informatičke i merne infrastrukture. Pored pametnih brojila nabavka uključuje i isporuku hardvera i softvera, uređaja za komunikacije, aplikacija i pružanje usluga za integraciju sistema i obuku.\nDirektor EPS Aleksandar Obradović rekao je prošle sedmice da domaći proizvođači nisu diskvalifikovani tenderskim odredbama i dodao da su od 38 kompanija koje su otkupile tendersku dokumentaciju 20 domaće firme. U Srbiji postoji oko 3,5 miliona brojila.


El Al i Air Serbia potpisali kod-šer sporazum - Aviatica\nRute / Ukratko\nEl Al i Air Serbia potpisali kod-šer sporazum\nAir Serbia, nacionalna avio kompanija Srbije (JU) i El Al, nacionalna avio kompanija Izraela (LY) su u Tel Avivu potpisali kod-šer sporazum kojim unapređuju saradnju.\nPrema novom sporazumu El Al će dodati svoju oznaku na letove koje između Beograda i Tel Aviva obavlja Air Serbia. Ti letovi će se na taj način naći u mreži linija izraelskog avio prevoznika i oni će moći da ih prodaju kao sopstvene letove.\nAir Serbia će tokom letnjeg reda letenja obavljati pet nedeljnih letova na pomenutoj relaciji, a svih pet letova će pored oznake „JU“ nositi i oznaku „LY“.\nAerodrom Nikola TeslaAir SerbiaBeogradEl Alkod-šerTel Aviv


Sattler: EU nije potpuna bez Bosne i Hercegovine\nBy Mladen Dragojlovic / Објављено на: September 19, 2019\nNovoimenovani specijalni predstavnik EU u BiH Johann Sattler održao je svoju prvu konferenciju za novinare rekavši da je članstvo u EU strateški cilj BiH i snažna želja njenih građana. Rekao je da je to “najbolja ponuda u gradu”.\nNaglasio je da građani BiH žele članstvo u EU, jer „je EU najnaprednija i najprosperitetnija ekonomska jedinica na svijetu, ali pre svega, Unija principa, vrednosti i standarda sa snažnim socijalnim stubom“.\n„Čvrsto verujem – i to mi dolazi iz srca – da EU nije kompletna bez Bosne i Hercegovine i cele regije. Tokom godina, Bosna i Hercegovina je dokazala – a pogotovo kada je to postalo naporno i uprkos vašim strukturalnim nedostacima – uvek uspevala da se sabere. Da, trajalo je dosta vremena, ali na kraju ste uvek uspevali: od ispunjavanja uslova za liberalizaciju viza, podnošenja zahteva za članstvo u EU – do nedavno – regionalnog sporazuma o roamingu. Ovo govorim da bih preduhitrio one što govore „ne“, koji kažu da je Balkan izgubljen slučaj, da se ništa ne dešava, da se BiH ne može reformisati, da Severna Makedonija neće prevazići problem sa imenom – pa, pogledajte tu zemlju danas“, izjavio je Sattler.\nDodao je da Bosna i Hercegovina treba provesti sveobuhvatne ekonomske reforme, građani žele imati kvalitetno obrazovanje, adekvatnu zdravstvenu zaštitu, nepristrasno pravosuđe i veće mogućnosti zapošljavanja.\nSattler je napomenuo da je retorika podela prečesto zaobišla javni diskurs, zanemarujući stvarni rad i potrebe svih građana.\n„Više puta smo ponavljali da EU želi videti da Bosna i Hercegovina postane deo naše porodice. Mišljenje Evropske komisije objavljeno u maju ove godine to potvrđuje. Mišljenje iznosi poznatih 14 ključnih prioriteta koje zemlja mora ispuniti kako bi im bila preporučena za otvaranje pregovora o pristupanju. Jedna od prvih stvari koju očekujem od institucija BiH za napredak je izrada akcionog plana za provedbu preporuka iz Mišljenja Komisije. Ovo bi prenelo jasnu poruku opredelenja BiH da se krene napred. Ključni prioriteti mišljenja postavljaju najozbiljnija pitanja koja treba rešiti, želim spomenuti tri: Vladavina prava, pravosuđe, Socijalno-ekonomska pitanja, Reforma javne uprave: profesionalna civilna usluga, kvalitet u obrazovanju, zdravstvu, manje birokratije i mnogo manje nepotizma“, naglasio je specijalni predstavnik EU u BiH.\nSattler je dodao da su to ujedno i njegovi prioriteti za budući rad.\n„Svestan sam izazova koji su pred nama, uključujući zastoj u formiranju vlasti. BiH mora što pre uspostaviti sve nivoe vlasti. I to zaista mislim. Da budem iskren, niko ne razume da je potrebna godina ili duže da se vlade formiraju na svim nivoima. Dakle, vreme je da svi zasučemo rukave i počnemo raditi“, pozvao je on.\nUlazak u Evropsku Uniju je, kako je rekao, u rukama Bosne i Hercegovine.\n„Lično mi je drago što sam se vratio u zemlju u kojoj sam radio pre 20 godina i od tada sam u stalnom kontaktu. Mislim da je bilo puno razloga zbog kojih sam se osećao kao kod kuće od samog početka. Najvažniji je otvorenost vaših ljudi i gostoprimstvo, ali i bogato kulturno nasleđe i konačno, ne najmanje bitno, kao Austrijanac, volim vaše planine,” zaključio Sattler/ibna


Vreme 890 - Medjuvreme\nRuski gas: Južni tok u zimskom periodu\nVlada Srbije usvojila je u utorak 22. januara tekst sporazuma s vladom Ruske Federacije o saradnji u oblasti naftne i gasne privrede i ovlastila ministra za kapitalne investicije Velimira Ilića da ga potpiše 25. januara u Moskvi. Na osnovu tog sporazuma, pristupiće se razgovorima o zaključivanju ugovora između Javnog preduzeća Srbijagas i Gasprom eksporta o izgradnji gasovoda Južni tok i podzemnog skladišta gasa u Banatskom Dvoru, kao i ugovora između srpske vlade Gasprom njefta o prodaji i razvoju Naftne industrije Srbije a.d. Novi Sad. Za sada nema detalja o sadržaju sporazuma. Ambasador Rusije u Beogradu Aleksandar Aleksejev je izjavio da on predviđa izgradnju magistralnog gasovoda preko teritorije Srbije i izgradnju skladišta gasa u Banatskom Dvoru, da su predviđena velika ulaganja u modernizaciju NIS-a, a da su neka pitanja ostala otvorena, poput onog da li će gasovod prolaziti i kroz Republiku Srpsku, što razmatraju eksperti. Za sporazum su glasali ministri iz DSS-a, NS-a i DS-a, oni iz G17 plus su bili uzdržani, a njihova partija najavljuje da će se izjasniti tokom rasprave o njegovoj ratifikaciji u Skupštini Srbije.\nKrajem prošle i početkom ove godine, dok su trajali pregovori o nacrtu sporazuma, do javnosti je došao eho rasprava među srpskim ministrima, najviše o privatizaciji NIS-a i o ceni (pojavila se tvrdnja da su Rusi za 51 odsto vlasništva NIS-a spremni da plate 400 miliona evra i da ulože još 500 miliona evra). Tada je mesto u vladinoj radnoj grupi za pripremu sporazuma napustio ministar ekonomije Mlađan Dinkić, koji je tvrdio da je ruska ponuda neprihvatljiva i da bi bilo bolje da se NIS izuzme iz sporazuma. Ministar energetike Aleksandar Popović je, pak, izjavljivao da će sporazum sa Rusijom obezbediti energetsku sigurnost Srbije. Najavljujući odluku srpske vlade, premijer Koštunica je tvrdio da se radi o najvećem privrednom poduhvatu koji će garantovati veliki ekonomski razvoj Srbije.\nU međuvremenu, tokom boravka ruskog predsednika Putina u Sofiji 18. januara, bugarska vlada je donela odluku o priključenju Bugarske projektu Južni tok (učešće u zajedničkom preduzeću 50:50, a Bugari su tražili 51:49). Bugarski premijer Sergej Stanišev izjavio je da su pregovori s Rusima tada vođeni do kasno u noć. Na pitanja novinara posle toga Rusi su potvrdno klimali glavom, a Bugari su vrteli glavom "levo-desno", što kod njih, takođe, znači – "da".\nNa pitanje da li je morao da ubeđuje Bugare da prihvate da Južni tok prođe preko njihove teritorije, Putin izjavljuje: "Nije bilo potrebe. Nas o tome mole svaki dan, posebno u jesenjem i zimskom periodu."\nRuska štampa je posle toga pisala kako je Bugarska na taj način okrenula leđa svom novom "velikom bratu", Amerikancima, zbog koga je lako zaboravila "družbu s Rusijom". Amerikanci forsiraju gasovod Nabuko koji treba da dovodi kaspijski gas preko Turske zaobilazeći Rusiju.\nPortparol evropskog komesara za energetiku Andrisa Pibalgsa izjavio je nakon svega da Evropska komisija ne smatra da će projekat Južni tok predstavljati konkurenciju gasovodu Nabuko pošto su oni dopunjujući, a ne konkurentski. Opširnije o ovoj temi u tekstu iz ovog broja "Vremena" "Gas, Srbi, Rusi i Evropa" .\nKako "Vreme" nezvanično saznaje, u pregovorima između Srbije i Ruske Federacije o prodaji Naftne industrije Srbije pitanje ekološkog programa je već zaključeno. Prema ovoj zasad nepotvrđenoj informaciji, energetski ugovor koji je Vlada usvojila, a o kome se još pregovara, neće sadržati moratorijum na EU standarde u proizvodnji goriva. To bi trebalo da znači da će rafinerije u Srbiji ući u proces modernizacije u skladu sa evropskim standardima i bitno se razlikuje od slučaja sa rafinerijom u Bosanskom Brodu. Šta od ove trgovine po pitanju zaštite životne sredine stvarno mogu da očekuju stanovnici naselja u kojima je smeštena petrohemijska industrija, a šta vlasnici automobila, zasad nije poznato.\nInternet: Uvod u tranziciju\nOvih dana konačno će, nakon odlaganja, početi preregistracija internet domena sa .yu na .rs, i ova tranzicija trajaće sve do kraja septembra sledeće godine. Do tada, postojeći .yu domeni funkcionisaće paralelno sa novim .rs domenom. Telo koje obavlja posao je Registar nacionalnog internet domena Srbije, dok su internet provajderi "podizvođači".\nU Ministarstvu za telekomunikacije navode da će registracija novog domena, koji je usklađen sa nazivom države, doprineti razvoju elektronske trgovine u Srbiji. Novi domen doprineće i boljem predstavljanju Srbije preko interneta, a registracija će biti nova usluga, koja će proširiti informaciono-tehnološko tržište. Stručnjaci smatraju da će ovo povećati broj srpskih sajtova, a osim prostog prelaska sa .yu na .rs, početak preregistracije donosi još nekoliko novina: "Do sada su samo pravna lica mogla da rezervišu domen, i to samo jedan. Sada domeni postaju dostupni svima, pa i fizičkim licima, te svako može da zauzme neograničen broj domena. Naravno, domeni sada počinju i da se plaćaju, ali ovo treba posmatrati prvenstveno iz ugla profesionalizacije samog hostinga. Dakle, hosting izbija u prvi plan, postaje delatnost za sebe", kaže za "Vreme" Marjan Maruna iz Sezampro internet provajdera. On napominje da svi koji već poseduju registrovane domene, imaju šest meseci "prvenstvo prolaza". "To znači da, ako imate www.vreme.co.yu domen, narednih šest meseci od početka tranzicije niko nema pravo da ga zauzme osim vas. Nakon isteka pola godine, domen je roba na slobdnom tržištu i postaje dostupan svima, odnosno onome ko ga prvi zauzme." U Srbiji je, inače, registrovano 40.000 .yu domena, a u aktivnoj upotrebi je polovina. Cene registracije za krajnje korisnike određivaće ovlašćeni registratori, njih 24 koji su dobili sertifikat Registra nacionalnog internet domena Srbije. U Sezampro ponudili su 20 odsto popusta za predregistraciju, a rezervacija .rs i .co.rs domena za korporativne korisnike košta 2995 dinara bez PDV-a. Kako objašnjava naš sagovornik, ovo je praktično cena samo .rs domena, kao najvrednijeg, ali se u toku akcije dobija i .co.rs domen uz njega.\nPančevo: Spaljivanje tragova\nGodinu i po dana posle serije dramatičnih noćnih zagađenja u Pančevu, stanovnici ovog grada početkom protekle nedelje ponovo su bili otrovani. Manjih slučajeva aerozagađenja bilo je i u međuvremenu, ali se odavno nije desilo da se stvar od građana i nadležnih državnih inspekcija ponovo prikriva i obavija misterijom. Ovakav tok događaja je malo ko očekivao s obzirom na brojne i kontinuirane ekološke aktivnosti pre svega Ministarstva zaštite životne sredine, a potom lokalne samouprave i samih fabrika Južne zone.\nUprkos svemu tome, grad je u nedelju uveče zagađen, od Tamiša ka centru i naseljima oko grada vukao se oblak teškog, neprijatnog mirisa, ali je teško reći koliko je otrova bilo u njemu. Za razliku od zimskih meseci 2006. godine, sada ne postoje ni sasvim pouzdani podaci o imisiji pre svega benzena, što je među brojnim ugljovodonicima i drugim gasovima koji napadaju Pančevo bio otrov najreprezentativniji za praćenje stanja.\nNaime, u idiličnoj atmosferi dobre ekološke saradnje svih pančevačkih faktora, već mesecima je u kvaru opštinski sistem za monitoring vazduha – od tri merne stanice, trenutno nije u funkciji stanica Vatrogasni dom, koja je uvek najbolje pokazivala količinu benzena koja preti gradu. A kako je zabeležila merna stanica na Vojlovici, benzen je na tom mestu u ponedeljak dva puta dostigao vrednost višu od 18 mikrograma po kubnom metru, zabeležene su i visoke vrednosti ukupnog redukovanog sumpora. Ali svi ti podaci bez onih sa Vatrogasnog doma nisu dovoljni pokazatelji stanja. U međuvremenu, u Južnoj zoni se, neobičnom koincidencijom, desio jedan vanredni događaj, ali kako to biva, nema dokaza da ima ikakve veze sa aerozagađenjem. Iz preduzeća HIP Petrohemija u subotu uveče je pomalo misteriozno saopšteno "da je plamen na etilenskoj baklji oko 20 časova bio znatno veći nego u redovnom režimu rada, ali da taj kratkotrajan prekid nema posledica po životnu sredinu". Srećom, republička inspektorka za zaštitu životne sredine Jelena Stanović posetila je HIP Petrohemiju u ponedeljak i ustanovila da je reč o ispadu jedne fabrike iz tog "redovnog režima rada". Naime, kako je navedeno i u Zapisniku o izvršenom inspekcijskom pregledu, pokazalo se da je u HIP Petrohemija u subotu 19. januara u 19.50 došlo do ispada iz rada fabrike Etilen. Inače, to je nemio, nepredvidljiv događaj koji ovo preduzeće puno košta, ali posle njega sav zatečeni sadržaj mora biti izveden iz postrojenja i potom spaljen na etilenskoj baklji, osim ako neki njegov deo ne završi u Fabrici otpadnih voda, gde iz otvorenih bazena gasovi mogu da ispare i krenu ka gradu. Međutim, sudeći po zapisniku inspektorke, više nema dokaza da su ugljovodonici koji su viđeni u gradu potekli iz ove fabrike, bilo sa baklje, bilo iz bazena sa otpadnom vodom. Na kraju krajeva, možda i nisu. Naime, projektovani kapacitet etilenske baklje je 500 tona na sat, a kako je rečeno u izveštaju "procenjena količina usmerenih ugljovodonika ka baklji u vreme ispada bila je oko 10 do 15 tona na sat". Inspektorka Stanković je pratila i količine otpadnih voda, ali nije našla ništa osim raznih parametara koji su "projektno definisani", no, naložila je Petrohemiji da prati dalje posledice obrade otpadnih voda. Dan kasnije, iz Petrohemije je i u nedeljnik "Vreme" stiglo saopštenje koje detaljnije objašnjava kako je zbog "poremećaja u radu pumpe uljnog sistema kompresora krek-gasa", došlo do ispada tog kompresora, ali da je ovaj kvar saniran brzom reakcijom zaposlenih, tako da je "proizvodnja vraćena u normalan tok istog dana u 23.10".\nNo, da li je sav sadržaj koji se morao baciti iz Etilena zaista spaljen na baklji "sa plamenom koji je bio znatno veći" i da li uopšte ne postoji nikakva veza ovog događaja sa onim što je trovalo okruženje početkom nedelje? U HIP Petrohemija tvrde da oni nisu uzročnici emisije štetnih materija, kao i da redovno obaveštavaju javnost.\nStanovnicima Pančeva je preostalo samo da odahnu. Dok iza zatvorenih prozora posmatraju otrovne magle koje iz Južne zone plivaju ka gradu, uvek mogu da kažu: "Ma ne, u Petrohemiji je sve vraćeno u redovan režim rada, nije to došlo od njih." A odakle je došlo? Iz prošlih vremena, bez sumnje.\nNagrada: "Grizelj" Obradoviću\nGlavni i odgovorni urednik "Novina vranjskih" Vukašin Obradović dobitnik je nagrade "Jug Grizelj" za 2007. godinu koja se dodeljuje za najviša dostignuća u istraživačkom novinarstvu, saopštio je 22. januara Fond "Jug Grizelj". Odluku da Vukašinu Obradoviću dodeli nagradu doneo je žiri Fonda "Jug Grizelj" u sastavu: Živorad Kovačević, Velimir Ćurguz Kazimir, Antonela Riha, Filip Švarm i Elena Krstanović. Tu nagradu od 1991. godine dodeljuju Grizeljevi prijatelji, kolege i porodica, "za najviša dostignuća u istraživačkom novinarstvu, u službi razvijanja prijateljstva među ljudima i uklanjanja granica među narodima", sa željom da čuvaju uspomenu na Juga Grizelja i da podstiču istraživačko novinarstvo. Nagrada će Vukašinu Obradoviću biti uručena u četvrtak 24. januara, u Medija centru u Beogradu.\nDosadašnji dobitnici nagrade "Jug Grizelj" bili su: Lila Radonjić, Željko Vuković, Predrag Koraksić Corax, Gordana Logar i redakcija "Naše Borbe", Bojana Lekić i Svetlana Lukić. Nagradu su do sada dobili i Stojan Cerović, agencija Beta, Radio Bajina Bašta, Radio Pančevo i požarevački Bum 93, Teofil Pančić, Omer Karabeg, Nenad Stefanović, Ivan Torov, Antonela Riha, Miloš Vasić, Brankica Stanković i Filip Švarm. Jug Grizelj (1926–1991) bio je jedan od osnivača nedeljnika "Vreme" za koji je napisao poslednje tekstove. Tokom plodne novinarske karijere koju je počeo još 1947. pisao je za skoro sve listove u bivšoj Jugoslaviji, među kojima su "Mladost", "Mariborska večer", "NIN", "Delo", "Večernje novosti". Bio je jedan od osnivača UJDI-ja i Foruma za ljudska prava.\nHolivudska akcija: Zvezde za Kosovo\nSamo nekoliko dana nakon što ga je generalni sekretar Ujedinjenih nacija Ban Ki Mun imenovao za ambasadora mira, holivudska zvezda Džordž Kluni je najavio protest zbog jednostranog proglašenja nezavisnosti Kosova i Metohije. Dan kasnije pridružila mu se i koleginica Šeron Stoun, a prema pisanju frankfurtskih "Vesti", njih dvoje mogu da očekuju i podršku Ričarda Gira i Šona Konerija. Sudeći po onome što se ovih dana moglo pročitati u domaćim štampanim medijima, postoji mogućnost da se ovom društvu priključe Majkl Daglas, Tom Henks i Džoni Dep.\nKluni se već ranije angažovao povodom zločina u sudanskoj oblasti Darfur, prikupljao je novac za žrtve terorističkog napada 11. septembra 2001, cunamija i uragana Katrina, a protestovao je zbog rata u Iraku. "Srpski lobi u Americi je jako slab i sve što se može čuti ili pročitati potiče od albanskih lobija i lobista. Nisam mogao da čujem i drugu stranu", izjavio je Kluni.\nNjegovu koleginicu Šeron Stoun motivisale su prijateljske veze sa ljudima koji potiču sa Kosova, a koji su joj, između ostalog, mnogo pomogli dok se njen brat lečio od bolesti zavisnosti. Svoj eventualni angažman u borbi protiv nezavisnosti ona je nagovestila i u nedavnom intervjuu beogradskom nedeljniku "Evropa". "Znam za ovu nepravednu situaciju u vezi s Kosovom, koje traži da bude nezavisna država, pa mi je gotovo nemoguće zamisliti da će se to desiti. Zato smo razmišljali da organizujemo neki javni protest", rekla je Stounova. Ona je u dosadašnjem humanitarnom radu prikupila nekoliko miliona dolara pomoći za žrtve side, redovno pomaže napuštenoj deci, a odlučno se protivi i ratu u Iraku.\nNavodni angažman Šona Konerija je iznenadio mnoge, s obzirom na to da je poznat i po svom zalaganju za nezavisnost rodne Škotske. Međutim, prvi filmski Džejms Bond je, sudeći prema pisanju frankfurtskih "Vesti", odlučio po sistemu "ako ne mogu ja, ne može niko": "Škotska je u svojoj istoriji imala mnogo više prava da bude nezavisna, ali joj to nisu dozvolili. U čemu je to razlika između moje domovine i Kosova da se sada čini takav presedan?"\nZa razliku od ovo troje, Ričard Gir priznaje da nije baš upoznat sa političkim zbivanjima u Srbiji, ali, upotrebio je logiku: veoma je sumnjičav zašto su velike sile toliko odlučne u nameri da Kosovu i Metohiji podare nezavisnost. "Mora da na tom Kosovu ima nešto, kad se tako bore za njega", kaže Gir.\nNajjužniji deo Srbije nedavno je posetila i Nikol Kidman kao ambasador dobre volje Razvojnog fonda UN-a za žene (UNIFEM). Tom prilikom izjavila je da će predstavljati "glas" za Kosovo kad to bude potrebno.\nBeogradski mediji tvrde da je to neočekivano interesovanje filmskih zvezda rezultat delovanja ozbiljnih lobista koje u SAD plaćaju srpska vlada i dijaspora. Vlada Srbije je angažovala agenciju "Barbur, Grifit end Rodžer" da promoviše interese Beograda u vezi sa statusom Kosova, a nešto ranije sličnu inicijativu preduzelo je i Srpsko nacionalno veće koje se opredelilo za agenciju Venebl. Vlada Srbije lobiste mesečno plaća 60.000, a SNV oko 600.000 dolara godišnje.\nBeogradski mediji nagađaju da bi prvi javni protest protiv nezavisnosti Kosova mogao da se dogodi 24. februara, na dodeli Oskara.\nRadijacija: Putni aranžman\nTokom protekle nedelje četiri države su se sastale u Beču da naprave sporazum o transportu radioaktivnog otpada. O ovom takozvanom kvadrilateralnom sporazumu pregovarali su u sedištu Ujedinjenih nacija predstavnici Ruske Federacije, Mađarske i Ukrajine i Srbije, kao i ljudi iz Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA).\nZahvaljujući ovim dogovorima, biće omogućen transport osiromašenog nuklearnog goriva iz Srbije u Rusku Federaciju. Ovaj radioaktivni materijal potiče iz istraživačkog reaktora obeleženog kao RA u Insitutu za nuklearne nauke "Vinča", a čija je dekomisija započela još oktobra 2002. godine odlukom Vlade Srbije.\nReaktor RA, snage 6,5 MW, počeo je sa radom 1959, a zatvoren je 1984. godine, da bi tek sredinom 2002. na inicijativu premijera Zorana Đinđića, uz finansijsku pomoć SAD, gorivo bilo transportovano u zemlju porekla, Rusiju. Skladištenje preostalog radiokativnog otpada već nekoliko godina odvija se kroz program VIND (Vinča Institute Nuclear Decommissioning). Poslednjih nedelja ovom pitanju se u Ministarstvu nauke pristupilo kao ozbiljnom državnom problemu, o čemu je "Vreme" već pisalo.\nU svim poslovima koje treba pripremiti u ovom poduhvatu, poseban problem je sam transport kroz nekoliko država koje dele Srbiju i Rusiju. Kako kažu u Ministarstvu, sa Mađarskom je već bio postignut načelan dogovor, a na pomolu je bio i dogovor sa Ukrajinom. Po rečima državnog sekretara, prof. dr Uranije Kozmidis-Luburić, očekuje se da će se "ceo proces transfera i skladištenja završiti do 2010. godine".\nNaučni kafe: Veštačka oplodnja\nNova sezona naučnih kafea Britanskog saveta počela je prošle nedelje u sasvim novom prostoru. Popularni kafei koji su do sada organizovani u prostorijama saveta na Terazijama sada su preseljeni u nešto ležerniji prostor u kafeu Mojito, čime je zaokružen sam koncept kafea – opušten razgovor šire publike sa stručnjacima o sasvim ozbiljnoj nauci na zabavan način. Tema razgovora na ovom kafeu bila je "Veštačka oplodnja", razgovor je vodila Marija Lesjak, dok je naučne koncepte i probleme izložila molekularni biolog Marizela Šarić. U međuvremenu, Britanski savet u Beogradu nastavlja i druge svoje naučne programe. Tako će u saradnji sa Ministarstvom nauke i ove godine biti organizovana "Laboratorija slavnih", takmičenje namenjeno ljudima između 18 i 35 godina starosti, koji studiraju ili se bave prirodnim naukama i imaju ideju kako da u tri minuta objasne neki naučni koncept. To takmičenje se organizuje kako bi se pronašla nova lica nauke, a pobednik nacionalnog takmičenja učestvovaće na Festivalu nauke u Četlemu u Velikoj Britaniji, zajedno sa pobednicima iz osam zemalja jugoistočne Evrope (Austrija, Azerbejdžan, Bugarska, Hrvatska, Grčka, Izrael, Rumunija i Turska). Prošle godine je laboratorija izazvala ogromno interesovanje među ljubiteljima nauke, a u toku su prijave novih kandidata u Britanskom savetu.\nU ponedeljak je Srbija preuzela jednogodišnje predsedavanje Međunarodnom komisijom za zaštitu reke Dunav (ICPDR). Ovu komisiju čini 13 zemalja iz sliva Dunava, zajedno sa Evropskom unijom, a njen glavni zadatak je sprovođenje konvencije za očuvanje reke Dunav, koju je naša zemlja ratifikovala u januaru 2003. godine. Komisija je osnovana 1998. godine kako bi se zaštitili reka Dunav i njene pritoke. Ovu novu, laskavu, ali odgovornu ulogu preuzeo je ministar zaštite životne sredine Saša Dragin i za 2008. godinu najavio niz aktivnosti u vezi sa održivim upravljanjem vodama.\nProšle nedelje u selu Donji Tovarnik pronađene su ubijene sove koje su već dve godine živele ispred kuće Dragana Stepanovića. Posle prijave o njihovom ubistvu, inspektori Ministarstva zaštite životne sredine sa ornitologom Zavoda za zaštitu prirode Srbije obavili su inspekcijski pregled i podneli krivične prijave protiv ubica ovih retkih ptica. Prema Uredbi o zaštiti prirodnih retkosti, sove se u Srbiji nalaze pod prvim stepenom zaštite.\nSvake godine 1400 žena u Srbiji oboli od raka grlića materice, što je za ovu bolest najviša stopa u Evropi. Kako je saopšteno iz Ministarstva zdravlja tokom prošle nedelje, koja je proglašena Evropskom nedeljom prevencije raka grlića materice, od ove bolesti godišnje umre 500 osoba. "To znači da u proseku svakog dana obole četiri, a umre jedna žena", rekao je zamenik ministra zdravstva Goran Ilić i najavio pokretanje Prvog nacionalnog programa za prevenciju lečenja grlića raka materice. Ovaj program će ovih dana biti razmotren u Vlade Srbije.\nIzgradnja dva kraka autoputa ka jugu koštaće 900 miliona evra. Kako je u utorak izjavio ministar ekonomije i regionalnog razvoja Mlađan Dinkić, raspisan je tender za deo autoputa od Leskovca do makedonske granice, a uskoro se očekuje i raspisivanje tendera za deonicu autoputa Niš–Sofija. On je prilikom posete Pirotu izjavio da su ovi projekti "prioritet države".\nU selu Supska, kod Ćuprije, roditelji đaka iz Osnovne škole "13. oktobar" više ne dozvoljavaju svojoj deci da idu u školu. Naime, zgrada koju u ovom selu pohađa 59 osnovaca od prvog do četvrtog razreda oštećena je prilikom eksplozije vojnog skladišta kod Paraćina, u oktobru 2006. godine. Nezadovoljni neispunjenim obećanjima iz Opštine i Republike da će školska zgrada biti obnovljena ili izgrađena nova, roditelji su na zboru doneli odluku da decu više ne šalju u školu.\nPrevodi reprezentativnih dela srpske književnosti u inostranstvu dobiće finansijsku podršku Ministarstva kulture Republike Srbije. Kako je najavljeno iz ovog ministarstva, početkom sledeće nedelje uputiće se javni poziv za učešće na konkursu za dobijanje ove podšrke. Konkurs će se odnositi na dela domaće književnosti koja su objavile profesionalne izdavačke kuće.\nTužbe zbog oznaka\nMinistarstvo trgovine i usluga saopštilo je da tržišni inspektori pokreću sudske postupke protiv onih koji koriste "neistinite oznake i nepotpune informacije koje upućuju na nepostojeću državnost Kosova i Metohije". Inspektori će zabraniti svako oglašavanje koje se učini stavljanjem navedenih oznaka i informacija na proizvod, ambalažu proizvoda i slično oglasno sredstvo.\nVanraspravno krivično veće Posebnog odeljenja odbilo je predlog optužene Bojane Bajrušević da joj se odredi jemstvo od 370.000 evra, koliko je procenjena hipoteka na njenu kuću, da ne bi morala u pritvor. Bajruševićeva je osumnjičena da je učestvovala u švercu cigareta tokom devedesetih, a za njom je raspisana i Interpolova poternica.\nMleko za EU\nMinistar poljoprivrede Slobodan Milosavljević kaže da je EU donela odluku da Srbiju stavi na listu trećih zemalja, kojima je dozvoljen izvoz mleka. Prema ministrovim rečima, ova odluka je "revolucionarna za srpsku poljoprivredu", jer posle mnogo godina sektor mlekarstva dobija mogućnost da se ravnopravno nosi sa velikim konkurentima na tržištima EU-a i tržištima drugih zemalja važnih za Srbiju. Ta odluka je doneta prošle sedmice, prilikom razgovora delegacije resornog ministarstva i Uprave za veterinu sa komesarom za zaštitu zdravlja i bezbednost hrane EU-a Markusom Kiprijanijem u Briselu, rekao je Milosavljević na konferenciji za novinare.\nGeneralni direktor nacionalne avio-kompanije Jat ervejz Saša Vlaisavljević izjavio je da je primarni interes da tender za privatizaciju bude raspisan u martu ili najkasnije u aprilu ove godine. "Na taj način bi Jat ervejz u ovoj godini dobio svež kapital u vidu investicija, za revitalizaciju postojeće flote i za nove avione, što je kompaniji neophodno, s obzirom na to da u narednim godinama očekuje permanentan rast saobraćaja", istakao je Vlaisavljević. On je najavio da Jat u 2008. godini planira da preveze više od 1,5 miliona putnika i da bi to trebalo da bude najbolja poslovna godina od 1990, dodavši kako je zato sasvim razumljivo da je potrebno dobijanje strateškog partnera što pre.\nU Kragujevcu je u prošloj godini prikupljeno blizu sto tona PET ambalaže. Prema rečima direktorke javno-komunalnog preduzeća "Zelenilo" Dobrile Desivojević, planirano je da u ovoj godini ta količina bude duplirana jer će se na ulicama udvostručiti broj kontejnera za odlaganje tog otpada. "Finansijska zarada bila bi značajnija kada bi količine PET ambalaže bile velike, ali je najvažnije da smo smanjili količinu tog otpada na gradskoj deponiji u Jovanovcu, koja je ekološki problem još od 80-ih godina prošloga veka", rekla je Desivojević.\nPredsedničke izbore u Srbiji, održane 20. januara, pratilo je 130 akreditovanih dopisnika iz inostranstva i 30 specijalno akreditovanih izveštača iz sveta (ukupno 160), saopštila je Vlada Srbije. Najveći broj novinara došao je iz Rusije, Belorusije, Rumunije, Španije, Bosne i Hercegovine i Mađarske.\nPosle osamnaest dana provedenih u komi, glumac Milenko Zablaćanski je 22. januara preminuo na Vojnomedicinskoj akademiji u Beogradu. Zablaćanski je u komi od 5. januara, kada je u mestu Jevremovići na putu Užice–Zlatibor "mercedes", kojim je upravljao Petar Šišović (66), stomatolog iz Čajetine, krećući se iz pravca Užica prešao u krajnju levu kolovoznu traku i direktno udario u opel vektru kojom je upravljao poznati glumac. Za razliku od Zablaćanskog, Petra Šišovića je spasao vazdušni jastuk. Zablaćanski je sa teškim povredama glave (nagnječenje mozga) prvo primljen u užičku bolnicu, gde je operisan. Posle četiri dana prebačen je na VMA u Beogradu, sa konstatovanim komatoznim stanjem, gde su se lekari do poslednjeg trenutka borili za njegov život. Poslednjih dana dolazilo je do sporadičnih pogoršanja vitalnih životnih funkcija. Ispostavilo se da su povrede ipak bile fatalne. Milenko Zablaćanski rođen je 1955. godine u mačvanskom Bogatiću. Gimnaziju je završio u Šapcu. Bio je jedan od najpopularnijih članova trupe Pozorišta na Terazijama, u kome je ostvario vrlo zapažene uloge u komadima Ljubinko i Desanka, Jubilej, Briljantin, Lutka sa naslovne strane... Jednu od svojih najvažnijih dramskih uloga ostvario je u izuzetno uspešnoj predstavi Gospođica Julija, koju je u Narodnom pozorištu režirao Stevo Žigon. Oprobao se i u kabareu, ali i kao režiser hit tok-šou predstave Moj Milenko leg’o je da spava. Filmski debi imao je u ostvarenju Erogena zona Dejana Karaklajića 1981. godine, a kasnije je glumio u filmovima Neka čudna zemlja Dragana Marinkovića, Siroti mali hrčki 2010 Slobodana Šijana i drugim ostvarenjima. Ipak, najviše se proslavio ulogama u TV serijama. Počeo je kao Svetozar Marković u istoimenoj seriji, usledile su Sedam sekretara SKOJ-a, Vuk Karadžić, da bi tokom poslednje decenije postao nezaobilazan član postave TV serija Siniše Pavića. Glumio je u serijama Srećni ljudi, Gore-dole, potom u Porodičnom blagu, u kome je nastupio u deset epizoda, da bi u Stižu dolari postao nosilac glavne uloge Neše Ljutića. Glumio je i u seriji Ono naše što nekad bejaše, a publika će posthumno videti i njegove nove glumačke bravure u seriji Bela lađa. Iza Milenka Zablaćanskog ostali su sinovi Ivan (17) i Nikola (12) i supruga Snežana, poznata balerina, zbog koje je svojevremeno i prešao u Pozorište na Terazijama. Datum i mesto sahrane biće naknadno objavljeni.


PANČEVO: Kakvi su rezultati ankete u ATP-u? | 013 info\nPANČEVO: Kakvi su rezultati ankete u ATP-u?\n013info\tPet, 22/11/2019 - 17:41\nPrema podacima Samostalnog sindikata Autotransportnog preduzeća Pančevo, približno 90 odsto zaposelnih u toj komunalnoj firmi izjasnilo se u anketi da želi da uzme otpremninu i napusti preduzeće. Zvanične podatke o rezultatima izjašnjavanja zaposlenih nismo uspeli da dobijemo.\nZa odlazak uz otpremninu izjasnio se najveći broj vozača, kao i svi radnici u garaži. Opciju ostanka u preduzeću zaokružio je najveći broj administrativnih radnika, rekao je Milan Marković, predsednik Samostalnog sindikata. On se ogradio da su to nezvanični podaci koje je dobio u upravi ATP-a.\nPredstavnici reprezentativnih sindikata objasniuli su razloge ovakvih rezultata ankete.\nMarković je rekao kako se zaposleni plaše neizvesnosti, jer je ATP prvi prevoznik u Vojvodini koji ulazi u javno-privatno parterstvo, i da je nepoznato šta mogu očekivati od budućih vlasnika s obzirom na to da je najveći broj radnika s velikim stažom.\nNjegova koleginica Gordana Belča, predsednica sindikata „Nezavisnost“ dodala je da je pitanje kakve će ugovore o radu dobiti u novom preduzeću i hoće li relno trebati novim vlasnicima.\nSuština je da zaposleni strahuju da se ne desi da pređu u novu firmu i onda jedan broj njih bude proglašen tehnloškim viškom. Tada bi ostali „kratkih rukava“, jer bi ostali i bez posla i bez otpremnine. Naime, Zakon o radu ppropisuje da se otpremnine isplaćuju samo za staž ostvaren kod poslednjeg poslodavca.\nGradonačelnik Pančeva Saša Pavlov ranije je izjavio da će kada se dobiju rezultati ankete gradska vlast morati da se pozabavi pitanjem novca za isplatu otpremnina.\n„Na osnovu toga ćemo napraviti koncept razgovora sa suvlasnicima ili budućim partnerima Grada u zajedničkom privrednom društvu, da vidimo da zajednički iznađemo mogućnosti da se sve te otpremnine isplate“, rekao je Pavlov u izjavi za RTV Vojvodine.\nSkupština Pančeva će na sednici zakazanoj za ponedeljak 25. novembar usvojiti predlog ugovora za koncesiju za javni prevoz.


Polovno DAF mašine za čišćenjeza prodaju iz Holandija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Komunalna tehnika > Mašine za čišćenje > DAF > Holandija\nPolovno DAF mašine za čišćenje iz Holandija\nOvde se nalazi lista oglasa u kategoriji DAF mašine za čišćenje iz Holandija. Mozete sortirati polovne DAF mašine za čišćenje po cenim godini proizvodnje ili modelu. Koristite navigaciju na levoj strani strane da smanjite pretragu. Mozete i prosiriti pretragu na DAF mašine za čišćenje iz.\nPredlazemo vam i da posetite DAF mašine za čišćenje stranu u Brend sekciji.\nDAF 45, with Beam S5000 Left and righthandside workingSnaga motora: 130, Upravljanje: Kabina, Klasa emisije: Euro 2\nDAF 55 15 Tonnes 160 HPSnaga motora: 159.98, Upravljanje: Kabina, Klasa emisije: Euro 2


Za štetu koju zaposleni u radu ili u vezi sa radom prouzrokuje trećem licu odgovara preduzeće u kome je zaposleni radio u trenutku prouzrokovanja štete, osim ako dokaže da je zaposleni u datim okolnostima postupao onako kako je trebao. Oštećeno lice ima pravo zahtevati naknadu štete i neposredno od radnika ako je štetu prouzrokovao namerno.\nDrugim rečima oštećeno lice neće moći da zahteva naknadu štete direktno od zaposlenog osim ukoliko zaposleni nije namerno prouzrokovao štetu već će u tom slučaju za štetu biti odgovorno preduzeće. Razlog za odgovornost preduzeća bi bio taj da od obavljanja delatnosti zaposlenog preduzeće ima koristi pa samim tim snosi i rizik za nastanak štete. Za oštećenog je neuporedivo bolje da svoj zahtev usmeri ka preduzeću nego prema zaposlenom zbog mogućnosti lakše naplate štete a često je oštećeni i u nemogućnosti da utvrdi koji mu je radnik prouzrokovao štetu. Ako je preduzeće ili drugo pravno lice nadoknadilo štetu oštećenom moći će da potražuje taj iznos od zaposlenog ako je zaposleni štetu oštećenom prouzrokovao namerno ili krajnjom nepažnjom, iz čega proizlazi da je zaposleni u povoljnijem položaju prema oštećenom jer mu direktno odgovara samo za nameru, dok prema preduzeću odgovara osim namere i za krajnju nepažnju.\nPravni standard na radu ili u vezi sa radom označava sve aktivnosti koje su povezane neposredno sa radnim zadacima pa makar i ne bile neophodne i na sudu je da ga u svakom konkretnom slučaju odredi. Ako šteta nije prouzrokovana u vezi sa izvršenjem radnih zadataka postojaće samo građanska odgovornost štetnika prema oštećenom. Sama šteta se može ogledati u materijalnoj ili nematerijalnoj a može biti uzrokovana kako činjenjem tako i nečinjenjem zaposlenog.\nOštećeni odnosno treće lice je pojam koji se široko tumači to mogu biti lica koja su u nekom ugovornom odnosu sa preduzećem, lica koja su se slučajno zatekla na mestu nastanka štete, pa i sami radnici preduzeća bilo da obavljaju radne zadatke ili ne.\nPreduzeće neće odgovarati za štetu ako dokaže da se zaposleni u datim okolnostima ponašao onako kako je trebao, što znači da će se to ponašanje procenjivati pre svega sa stanovišta poštovanja normi, ali i ponašanja većine drugih radnika. Ako preduzeće dokaže da je pravilno vršilo nadzor da se zaposleni ponašao kako je trebao isključuje se odgovornost za štetu.\nRok zastarelosti u kome preduzeće može ostvariti regresni zahtev prema zaposlenom iznosi 6 meseci.\nAnalogno odgovornosti zaposlenog preduzeće će biti odgovorno i za štetu koju njegov organ prouzrokuje trećem licu u vršenju ili u vezi sa vršenjem svojih funkcija. Preduzeće će moći da se regresira ako je lice koje je štetu skrivilo postupalo u nameri ili sa krajnom nepažnjom, a takođe je predviđen isti rok zastarelosti od 6 meseci za regres.


Republika / Biković posle dobijanja ruskog državljanstva: RUSI I MI IMAMO ISTE VREDNOSTI!\npetak, 26. 2. 2021.| 05:15\nDobro se oseća u Rusiji... Miloš Biković\n- Otkako sam otišao u Rusiju, osećao sam se kao da sam deo tog društva. Osećam se dobrodošlim, kao da sam kod kuće u Srbiji i, na neki način, ovo je za mene dodatna, zvanična potvrda i čast zato što smo ozvaničili da sam deo tog društva i deo te kulture. Već sedam godina tamo živim i stvaram, živim zapravo na letu Beograd-Moskva i bilo mi je mnogo drago - rekao je Biković, našalivši se da, ako se bude oženio Ruskinjom, sad može konačno da kaže da to čini iz ljubavi.\nGlumac je istakao da su Rusi otvoren narod, koji ceni kulturu, delatnike u kulturi i, samim tim, ovaj gest veoma ceni, posebno što je donet u ovo vreme.\n- U ovo vreme, kada ljudi zatvaraju granice i kada je takva kriza da se ljudi dodatno otuđuju, oni čine ovakav gest i to je to dodatno zbližavanje. Sada ću moći olakšano da nastavim da radim i da zbližavam naše narode kroz kulturu - naglasio je glumac.\nPostao je deo ruske kulture...\nOsvrnuvši se na period kako je, kao mlad umetnik, otvorenih ruku prihvaćen u Rusiji, Biković je naglasio da to govori o njihovom odnosu prema kulturi i kulturnim delatnicima.\nIako paralelno radi u obe zemlje, glumac i producent je istakao da srpsku kulturu, koja ga je formirala, nastoji da promoviše i trudi se da je proslavi i dostojno predstavlja gde god to može.\n- Pošto sam već neko vreme i deo ruske kulture, sada mogu da kažem da je to deo jednog kulturnog koda, da su nam vrednosti iste. Imamo mnogo parametara koji nas povezuju, a to su slovensko poreklo, u istoriji smo uvek bili na istoj strani, dominantno pravoslavni sistem vrednosti, snažan islamski faktor, našu braću, sugrađane muslimane koji imaju važnu ulogu u formiranju kulturnog života, tako da, na neki način, možemo da kažemo da imamo vrlo sličan kulturni kod, ako ne i isti - istakao je glumac i producent.\nBiković je naglasio i da se u Rusiji oseća bliskost sa Srbijom.\n- Rusija je najveća zemlja na svetu i tamo se može naići na Ruse koji ne znaju šta je Rusija, ali kada naiđete na nekog ko je makar malo čitao istoriju, ko poznaje istoriju Rusije, taj obavezno poznaje istoriju Srbije i odnosi se prema nama s velikim simpatijama. Mislim da nikad nisam upoznao nikoga u Rusiji da je prema Srbiji imao negativan stav - zaključio je Miloš Biković.\nEstrada Zabava Miloš Biković Glumac Državljanstvo Vladimir Putin\nOD BLATA DO ZLATA! Pevačica u paklu finansijskih problema, OTKRIVENO KAKO JE ZARAĐIVALA PARE


Vozovi krenuli ka Baru\nBEOGRAD - Železnički saobraćaj na pruzi Beograd-Mala Krsna, alternativnom magistralnom pravcu za vozove koji saobraćaju na relaciji Beograd-Bar-Beograd, uspostavljen je prethodne noći oko dva sata, rekao nam je Stanko Živković, direktor sektora za informisanje Železničko-transportnog preduzeća "Beograd".\nSaobraćaj je bio u prekidu nešto više od 20 sati zbog sudara dva teretna voza u stanici Vodanj koji se dogodio u ponedeljak ujutru oko pet sati. Za to vreme, prilikom kojeg su uklonjena dva vagona i lokomotiva nastradali u sudaru, a osposobljena je i kontaktna mreža, nijedan polazak vozova nije otkazan, nego su i međunarodne i domaće kompozicije čekale da se pruga osposobi za saobraćaj, tako da su vozovi sa velikim zakašnjenjima ka svojim odredištima krenuli juče ujutru.\nKako su nam rekli u ŽTP-u, za sada ne postoji procena štete prouzrokovane ovim zastojem, dok je, inače, ŽTP formirao Komisiju za utvrđivanje uzroka ovog vanrednog događaja o čemu će javnost u najskorije vreme biti detaljno obaveštena. Prema prvim procenama, do sudara je došlo zbog greške dispečera ili previda mašinovođe.


Mali: Novim sporazumima sa Svetskom bankom do jačeg privrednog rasta - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Mali: Novim sporazumima sa Svetskom bankom do jačeg privrednog rasta\n1Piše: Danas Online 07. maja 2019. 11.09 Izmenjeno: 09. maja 2019. 04.02\n„Već dugi niz godina Srbija uspešno radi i sarađuje sa Svetskom bankom. Drago mi je da su se teme danas promenile u odnosu na one od pre par godina, tada je bilo pitanje finansijske konsolidacije, velikih dugova, zemlje koja je bila pred bankrotom, a danas govorimo o tome na koji način srpska ekonomija treba da nastavi da raste, kako da te stope rasta budu još više i kako da unapredimo našu ekonomiju da bude atraktivnija i konkurentnija“, istakao je ministar.\nMinistarstvo finansija, Siniša Mali, Svetska banka\n07. maja 2019. u 11.31\nU velikim lažima Srbija bitiše. Mislite li zaista da ljudi poput Siniše Malog ili Miloša Tomića direktora Carina ili Bajatovića direktora Srbijagasa ili Martinovića Člana UO Naftne inustrije Srbije i člana Saveta guvernera su ti koji misle na oporavak Srbije.\nGrdno se varate. Svima njima je zajedničko mafijašenje\nPitajte ih kako je Srbija izgubila većinski udeo u Jugorosgasu. Svi nabrojani imaju udela u pomenutoj transakciji na štetu Srbije.


RTS :: Centar u Bujanovcu spreman da primi migrante\nDruštvo Centar u Bujanovcu spreman da primi migrante\npetak, 16. okt 2015, 17:31 -> 18:47\nCentar u Bujanovcu spreman da primi migrante\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin obišao je privremeni registracioni centar u Bujanovcu, koji je spreman da primi prve migrante, čime će biti rasterećene gužve registracionog centra u Preševu.\nU centru u Bujanovcu moći će da bude dnevno registrovano do 1.500 migranata, ali će od zime i kiše u njemu moći da se skloni oko 150 ljudi dok traje njihovo evidentiranje, prenosi Tanjug.\nVulin je rekao novinarima da će centar u Bujanovcu biti otvoren prema potrebi i da će od davanja naloga do stavljanja u funkciju biti potrebno "15, pa čak i deset minuta".\nOn je naveo da ćemo na taj način imati još jedno mesto gde možemo da u potpunosti zadovoljimo sve potrebe migranata i da nastavimo sa politikom registracije svakog migranta koji prolazi kroz našu zemlju.\n"U centru će biti moguća podela hrane, medicinska zaštita, kao i registracija. To će doprineti izbegavanju velikih gužvi u Preševu kada se odjednom pojavi veliki broj migranata", rekao je Vulin.\nMinistar je dodao da je objekat u Bujanovcu veoma uslovan i za zimu.\nOn je rekao da je tokom popodnevnih sati u Preševu registrovano 3.680 migranata i da se očekuje da se do kraja dana taj broj poveća do 5.000 ljudi.\nVulin je istakao da otvaranjem registracionog centra u Bujanovcu pomažemo migrantima da kraće čekaju i da će u Preševu biti izbegnute scene kada je iz Makedonije dolazilo i po 7.000 migranata.\n"Migrantska kriza je nešto na šta morate da odgovarate dnevno. To jeste i stvar predviđanja, ali i stvar dnevne reakcije", rekao je ministar i zahvalio donatorima koji su pomogli otvaranju centra u Bujanovcu.\nVlada će nastaviti s politikom prilagođavanja migrantskoj krizi, gradnji privremenih kapaciteta i insistiraće da se to ne radi iz budžetskih sredstava, već iz sredstava donatora, rekao je Vulin.\n"Zahvalan sam na dosadašnjoj pomoći, ali očekujem da će donacije biti brže i da će biti veće", istakao je Vulin.\nNovac koji očekujemo da će doći, dodao je Vulin, pokriće troškove rada ljudi u Centru i troškove prilagođavanja tih objekata nameni.\nPrema njegovim rečima, Srbija nije izazvala migrantsku krizu i da ne bi bilo pošteno da plaća za migrante.\nMinistar je dodao da država reguliše prevoz migranata do registracionih centara, da to radi i u Bujanovcu, gde je prevoz regulisan kao i do Preševa.\n"Migrante nikuda ne teramo. Oni moraju da prođu registraciju, a da li će posle toga ići nekud dalje ili neće to je njihova odluka. Oni svoje karte plaćaju", poručio je Vulin.\nMinistar je posle obilaska registracionog privremenog centar u Bujanovcu obišao i privremeni registracioni centar u Preševu.\nPronađeno 90 ilegalnih migranata, sprovedeni u Prihvatni centar u Preševu\nProtest građana Banje Koviljače zbog imigranata\nStefanović: Niko neće u Srbiji naseljavati stotine hiljada migranata\nStefanović: Srbija neće biti usko grlo za migrante\nCentar Kanjiže pun migranata, lokalna vlast traži više policajaca\nOko 150 migranata izmešteno iz Šida\nZabrinjava ilegalno "guranje" migranata u Srbiju\nRaste broj migranata, jutros 25 pokušalo da uđe u Mađarsku\nDolazak zime dodatno ugrožava migrante\nO čemu maštaju migranti zaustavljeni na putu ka Zapadu\nAutobus koji naleće na dečje igralište nas je zaledio, ko upravlja našim životima u gradskom prevozu\nSrbija prošle godine izgubila grad veličine Paraćina – koje bi mere podstakle natalitet\n"Boljka" novog propisa o otvaranju bolovanja – borba sa bolešću i sa administracijom\nPetnaest godina postojanja doktorskih akademskih studija Medicinskog fakulteta\n"Ejdžizmu" treba stati na put – starost je privilegija, a ne razlog za diskriminaciju\n17° C 17° C 15° C 16° C 15° C 8° C


Gradski konkurs za projekte nevladinih organizacija u toku | Pirot vesti\nPočetna/Lokalna samouprava/Gradski konkurs za projekte nevladinih organizacija u toku\nGradski konkurs za projekte nevladinih organizacija u toku\nGrad Pirot godinama unazad ima odličnu saradnju sa svim udruženjima gradjana registrovanim i aktivnim na teritoriji Grada Pirota zahvaljujući čemu je uspešno realizovan veliki broj projekata koji su od posebnog značaja za razvoj Grada ali i za društvenu zajednicu.\nPo rečima pomoćnice gradonačelnika Milice Golubović, Grad je i ove godine izdvojio značajna sredstva iz budžeta sa finansiranje i sufinansiranje projekata od javnog interesa koja realizuju udruženja gradjana, a raspisano je i više javnih konkursa.\n-Konkursi su na sajtu grada, a ukoliko su potrebna dodatna pojašnjena sva zainteresovana Udruženja mogu se obratiti i Odeljenju za vanprivredu. Raspisali smo više konkursa. Najpre, javni konkurs radi finansiranja projekata u kulturi , kao i projekata umetničkih, tj. stručnih i naučnih istraživanja u kulturi. Rok za realizaciju ovih projekata je do kraja godine sa mogućnošću realizacije u toku Pirotskog kulturnog leta. Sredstva namenjena za finansiranje ovih projekata iznose ukupno 1.500.000 dinara, a konkurs je otvoren do 30.04.2020. godine-kaže Golubovićeva. Po njenim rečima, otvoreni su i konkursi za realizaciju projekata u okviru Lokalnog plana akcije za decu.\n-Javni konkurs za finansiranje i sufinansiranje projekata za realizaciju lokalnog plana akcije za decu Pirota je otvoren do 28. februara, sredstva za ove projekte su opredeljena u iznosu od 2.500.000 dinara. Projekte koje ćemo odobriti moraće da se bave sledećim pitanjima od javnog interesa za lokalnu zajednicu: smanjenjem siromaštva kod dece, da im je jedan od ciljeva kvalitetno obrazovanje za svu decu, bolje zdravlje za svu decu, unapredjenje položaja i prava dece sa smetnjama u razvoju i sa invaliditetom, zatita prava dece bez roditeljskog staranja i zastita dece od zlostavljanja, zanemarivanja i nasilja. U toku je i javni konkurs za sufinansiranje i finansiranje projekata koji je otvoren do kraja novembra u kontinuitetu a odnosi se na projekte od javnog interesa iz oblasti socijalne zastite, boračko-invalidske zaštite, zaštite lica sa invaliditetom, zaštite interno raseljenih i izbeglih lica i društvene brige o starim osobama. Zatim, na projekte za cilj imaju poboljšanje društvene brige o deci i mladima, podsticanje nataliteta, zaštitu i promovisanje ljudskih i manjinskih prava, obrazovanje, nauku i razvoj medjunarodne saradnje, razvoj humanitarnih programa, podsticanje i razvoj privrednih delatnosti. Ukupan iznos sredstva namenjen za finansiranje ovih projekata je u iznosu od 6.880.000 dinara-kaže Golubovićeva za Pirotske vesti.\n"Udružena i osnažena zajednica protiv zelenašenja" - akcija…\nPirot svake godine finansira projekte verskih zajednica. Tim…\nU toku je konkurs (Ne)briga o kulturnom nasleđu\nMUP Srbije: Konkurs za polaznike kursa za osnovnu policijsku…\ngrad pirot istaknuto milica golubović nevladine organizacije pirot\nPriznanje za očuvanje starih tradicionalnih zanata za “Damsko srce” i Slavicu Ćirić\nAsfaltirano 1.1 kilometar puta od Belskog mosta ka Belskom krstu


Povodom svetskog dana bez automobila dodeljeni bicikli najboljim učenicima\nKompanija Neoplanta pridružila se obeležavanju Svetskog dana bez automobila,\ndonacijom 18 Široooko Capriolo bicikli. Kako je rekao Saša Ćirić, direktor marketinga Neoplante, komanije koja nosi latinski naziv Novog Sada, grada sa kojim su neraskidivo povezani, njihova je želja da se u njemu živi zdravije, sa manje smoga i više vremena provedenog u vožnji biciklom.\nOn je istakao da u Neoplanti smatraju da je edukacija veoma važna, te da ova vredna deca zaslužuju da se vide i da njihov uspeh treba da bude prepoznat i priznat u društvu. “Upravo zahvaljujući obrazovanim i vrednim ljudima, naša kompanija je uspela da postane lider u mesnoj industriji. Zato želimo da naše vrednosti promovišemo i među mladim ljudima, kako bi nam budućnost bila u sigurnim rukama”, naveo je na kraju Ćirić.


PONOVO ODLOŽENO IZJAŠNJAVANJE ZELENOVIĆA\nDragan Zelenović u sudnici Tribunala\nIzjašnjavanje Dragana Zelenovića o optužnici koja ga tereti za mučenja i silovanja muslimanskih žena i devojaka u Foči 1992. godine ponovo je odloženo. Veće kojim predsedava sudija Alfons Ori/Alphons Orie zakazaće novo izjašnjavanje već za sutra - ukoliko bude slobodne sudnice - ili za prvu nedelju po okončanju sudske letnje pauze.\nBivši fočanski policajac prvi put nije mogao da se izjasni o optužbama pre tačno mesec dana, 13. juna ove godine, pošto u tom trenutku "nije razumeo optužnicu". Tada ga je zastupao dodeljeni branilac Van Der Spul/Spoel koji je danas ukazao da bi mogao da brani Zelenovića samo pred Tribunalom u Hagu a ne i pred sudom u Sarajevu, ukoliko njegov predmet bude prepušten pravosuđu Bosne i Hercegovine. Sudija Orie je primetio da to ukazuje "da će se Zelenović izjasniti negativno o krivici" te je dodao da se "ne seća ni jednog predmeta u kojem je optuženi priznao krivicu a ipak je upućen u Bosnu".\nDragana Zelenovića će, ako položi test jezika, zastupati advokat Ognjanović s kojim će o navodima optužnice razgovarati danas posle podne, pošto branilac doputuje u Hag. U jučerašnjem kratkom telefonskom razgovoru, Ognjanović je optuženog savetovao da "ako mora da se izjasni, kaže da nije kriv".\nBudući da Veće smatra da nije neophodno da se izjašnjavanje o krivici obavi danas, sudija Ori je "u interesu pravde" pružio još jednu priliku optuženom i primenio pravilo prema kojem se izjašnjavanje može odložiti i na više od 30 dana, ako postoji "valjani razlog" za to. Veće je "zabrinuto zbog odlaganja" jer je Ognjanović, kako je primetio sudija Ori, imao 30 dana da obavi razgovor sa optuženim Zelenovićem a propustio je da to uradi.


Leskovac obeležio svetski dan prevremeno rođene dece - JUGPRESS\nLeskovac obeležio svetski dan prevremeno rođene dece\nObeležavanju 17. novembra, Svetskog dana prevremeno rođene dece, ove godine se pridružio i Grad Leskovac. Zvanična boja kampanje je ljubičasta i u skladu sa time Spomenik oslobodiocima u Centralnom gradskom parku osvetljen je ljubičastom bojom u čast malih divova. Inače, 17. novembra, širom sveta, organizuju se aktivnosti koje imaju za cilj podizanje svesti u javnosti o problemu prevremenog rađanja.\nJedna od tih aktivnosti je osvetljavanje poznatih građevina dekorativnom rasvetom ljubičaste boje, budući da je to boja koja simbolizuje ovu temu. Prosečno se u svetu svaka deseta beba rodi se pre vremena.\nSvake godine, zbog prevremenog rođenja, u svetu umre milion beba. U Srbiji se prevremeno rodi više od 4000 beba godišnje, odnosno 11 svakoga dana. Budući da se rađaju nezrele, ovim bebama je, da bi preživele, neophodna podrška specifičnih medicinskih aparata i velika stručnost i posvećenost visokoobrazovanih medicinskih radnika. Uprkos tome, posledice prevremenog rođenja mogu biti veoma ozbiljne i trajne, a prevremeno rođenje je vodeći uzrok smrtnosti dece mlađe od jedne godine i drugi vodeći uzrok smrtnosti dece mlađe od pet godina.\nNakon rođenja, prevremeno rođene bebe se mogu suočiti sa čitavim nizom komplikacija uzrokovanih njihovom nezrelošću. Da bi preživele, prevremeno rođenim bebama neophodna je podrška napredne medicinske tehnologije i visoko obrazovanih, iskusnih i obučenih medicinskih stručnjaka.U zavisnosti od gestacijske nedelje u kojoj su rođena, procenat prevremeno rođene dece sa kasnijim dugoročnim zdravstvenim teškoćama kreće se od 30 do čak 60%. Neposredno nakon rođenja, prevremeno rođena beba odvaja se od majke zbog neophodnosti posebnog lečenja i nege, koje je veoma komplikovano i najčešće zahteva intenzivnu negu. U tim okolnostima, roditelji prevremeno rođene dece izloženi su ogromnom stresu, osećaju nemoći, krivici, anksioznosti, strahu…\nPodrška roditeljima od strane Udruženja „Mali div“\nPodršku roditeljima prevremeno rođene dece kontinuirano pruža jedino nacionalno udruženje ove vrste – „Mali Div“.\n„Pored pomoći stručnjaka, roditeljima je tada, i u mesecima i godinama nakon toga, dragocena i neohodna podrška drugih roditelja sa istim ili sličnim iskustvom. Iz tog razloga smo 2010. godine osnovali Udruženje roditelja prevremeno rođene dece Srbije „Mali Div“ koje pruža podršku roditeljima prevremeno rođene dece. Fejsbuk grupa udruženja, u koju su aktivno uključeni roditelji prevremeno rođene dece i osnivači udruženja, sada broji više od 8.000 članova. U ovoj grupi odvija se aktivna komunikacija u kojoj se razmenjuju saveti, informacije i pruža podrška u izazovnim i teškim trenucima“ kaže Vera Bikicki Ivezić, predsednica Udruženja „Mali Div“ i dodaje da je udruženje u proteklih 11 godina u svrhu podrške prevremeno rođenoj deci i njihovim roditeljima organizovalo niz aktivnosti i projekata poput kontinuiranog višegodišnjeg programa hipoterapije za decu sa smetnjama u razvoju „Mali Hrabri Džokej“, opremanja prostorija Dečijeg odeljenja Klinike za rehabilitaciju Dr Miroslav Zotović, brošure „Kada rode požure“, svojevrsnog vodiča za roditelje u okviru projekta „Zagrljaj za mame malih divova“…\n„Projekti se finansiraju zahvaljujući donacijama prijatelja udruženja i usmereni su na poboljšanje kvaliteta lečenja i nege prevremeno rođene dece i jačanje roditeljske uloge i prisustva u ovom teškom procesu. Svi projekti se realizuju uz konsultacije sa medicinskim stručnjacima, zahvaljujući kojima su osmišljeni tako da konstruktivno i kvalitetno doprinesu zajedničkim naporima lekara i roditelja za što bolji ishod lečenja i razvoja prevremeno rođenih beba. Udruženje „Mali Div“ sarađuje sa drugim nacionalnim udruženjima širom Evrope i sveta, uz podršku Evropske fondacije za brigu o novorođenčadi (EFCNI).“


Novak odgovorio Britancima: "Predstavili ste me kao veoma pohlepnu osobu" - Sportske.net\nNovak odgovorio Britancima: "Predstavili ste me kao veoma pohlepnu osobu"\nNajbolji srpski teniser Novak Đoković govorio je posle trijumfa na startu Australijan opena o pisanju britanskih medija koji su ga predstavili kao pohlepnog.\nFoto: Beta/AP Photo/Dita Alangkara\nAO - Bez iznenađenja, evo ko je Novakov sledeći rivalPočelo je! "Starina" Novak!AO - Novak na terenu u ranu zoruPočinje Australijan Open - Petoro srpskih tenisera u ponedeljak na terenuKo je prvi favorit u Melburnu i šta kaže šampion?\nDan uoči prvog takmičarskog meča koji je Novak Đoković odigrao na Australijan openu posle više od šest meseci pauze zbog povrede britanski novinari lansirali su priču u kojoj je srpski teniser predstavljan kao vrlo pohlepna osoba.\nBritanci su pisali kako su se teniseri sastali u Melburnu, te da je Novak Đoković bio inicijator priče o tome kako bi nagradni fondovi na turnirima trebalo da budu veći što je srpski teniser danas demantovao.\n"Stvari su izvučene iz konteksta. Video sam da ste me predstavili kao vrlo pohlepnu osobu koja traži više novca za sebe i poziva na bojkot. Poštujem novinarsku slobodu i odluku da pišete na taj način. Samo, malo je toga istina od onoga što ste napisali", kazao je Đoković.\nNovak Đoković je na sastanku sa kolegama koji se upriličava dva ili tri puta godišnje govorio o tome kako bi više novca trebalo da bude raspoređeno na slabije rangirane igrače koji takmičenje završavaju u ranijim fazama turnira.\n"Samo smo želili da obradimo određene teme. Ne vidim ništa nezdravo u tome. Ovako veliki broj igrača nađe se na jednom mestu dva ili tri puta godišnje. Nikakve odluke nisu donesene, ne postoje priče o bojkotu ili tome slično", dodao je Đoković.\n"Očigledno je da su novinari pisali o nekoj vrsti sindikata, bojkota, radikalnim merama koje želimo da preduzmemo kako bi dobili finansijsku nadoknadu onako kako mi želimo. Samo, nije bilo priče o tim stvarima", zaključio je Novak Đoković.\nSrpski teniser vratio se takmičarskim mečevima posle šest meseci, a na startu Australijan opena savladao je Amerikanca Donalda Janga rezultatom 3:0, po setovima 6:1, 6:2, 6:4.\nRival u drugom kolu biće mu Francuz Gael Monfis.


Vreme - Grčka: Zvanični poziv NATO-u\nNova vlada premijera Kostasa Karamanlisa (Nova demokratija) odmah posle madridskog masakra podnela je NATO-u zahtev za pomoć koji je već imala u fioci prethodna vlada Kostasa Simitisa (PASOK)\nDvadeset godina pošto je Roj Šajder demonstrirao superiornost hi-tech helikoptera nad zlonamernim masama bilo koje vrste, Olimpijske igre se pretvaraju u suprotnost onoga što za mnoge simbolizuju: međunarodno primirje u čast plemenitom sportskom duhu. Svemoćni helikopter "Plavi grom" bio je tada mobilisan da preko filmskog platna upozori potencijalne teroriste da im planovi neće proći na Igrama u Los Anđelesu 1984.\nDve decenije kasnije, Atina zvanično poziva u pomoć "Gromovog" mnogo većeg brata iz orbite – sistem globalnog praćenja Echelon – da zaštiti Igre i njihove poklonike od fantomske Al Kaide.\nSame Igre i njihov smisao su od polovine osamdesetih prošle dug put komercijalizacije, da bi i ona danas bila potisnuta u ime bezbednosti najveće međunarodne manifestacije koja se organizuje od terorističkog napada na Njujork.\nMeđunarodni olimpijski komitet ionako planira da postepeno sreže preskupe i preglomazne Igre na nešto što bi bilo privlačnije za potencijalne domaćine, tako da rekordni budžet za bezbednost može ključno doprineti tome da povratak obnovljene Olimpijade u Atinu posle više od veka označi početak kraja modernih Igara, onakvih kakve znamo. U slučaju Grčke, veliko razočaranje je već gotovo opipljivo, jer očekivana turistička i ina promocija pada u duboku senku drugih pitanja na međunarodnom dnevnom redu, dok sportski susret kao da se svodi samo na povod za odmeravanja sasvim druge vrste, u kojima Grčkoj ne ostaje mnogo manevarskog prostora.\nNEUTRALIZACIJA: Hronično na optuženičkoj klupi zbog terorizma, Grčka je tek prošlog leta uspela da razbije organizaciju sa najdužim "stažem" u Evropi XX veka – "17. novembar", i da njenim članovima sudi na osnovu antiterorističkog pravnog okvira uvedenog tokom poslednjih godina. Time je neutralisala najveći deo stalnih optužbi sa Zapada da je "nekooperativna" i neefikasna u borbi protiv terorizma. Pod pritiskom "asimetričnih pretnji" globalizovanog sveta i "novog Boga" – bezbednosti posle njujorškog 11. septembra, Grčka je u obezbeđivanje Olimpijade uložila zvanično 650 miliona evra (od ukupno oko osam milijardi zvanično priznatih), i ulaže i dalje. Domaći mediji ne propuštaju priliku da ukažu da svaki "negativan" napis u stranoj štampi košta Grčku u tvrdoj valuti, jer za posledicu obično ima nabavku sve novije, komplikovanije i skuplje opreme koja je – između ostalog – sa 1400 kamera premrežila Atinu s kraja na kraj...\nNajveća i najskuplja bezbednosna operacija u istoriji modernih Olimpijskih igara (tri puta veća nego u Sidneju 2000) treba da zaštiti oko 10.500 sportista, nekoliko puta više članova proširene "olimpijske porodice" i oko očekivanih pet miliona gledalaca. Mere, u kojima učestvuje 10.000 grčkih vojnika i 40.000 policajaca, trebalo bi da pokriju sve moguće pretnje, od hakerisanja po osetljivim elektronskim sistemima, preko kontrole hrane i bolničkih usluga do biohemijskog napada, otmice aviona ili onoga što je noćna mora za stručnjake: malih teledirigovanih modela aviona... Paralelno s tim poslom, nadležni moraju da vode računa i o grčkom pravnom okviru, i o tome kakav je, na primer, stav Organizacije za zaštitu ličnih podataka o kamerama s mikrofonima posejanim širom grada...\nInsistirajući na tome da je pitanje bezbednosti Olimpijade grčko nacionalno pitanje, Atina je od početka nužno tesno sarađivala sa savetodavnom grupom eksperata iz sedam (najugroženijih) zemalja (Australija, Britanija, Francuska, Nemačka, Španija, Izrael, SAD, a nude se i Rusija i Turska). Smatrajući da je Grčka mnogo veći bezbednosni izazov nego Sidnej zbog razuđenih i dugačkih pomorskih granica, zbog blizine Bliskog istoka i Balkana, eksperti prate pripreme, savetuju, nude opremu i trening (na primer, Izraelci protiv bombaša kamikaza), ali i traže da njihovi sportisti imaju njihovo, a ne grčko obezbeđenje.\nODBIJANjE, PA PRISTANAK: Atina je dugo odbijala ovaj uporni zahtev, pozivajući se na ustavne odredbe prema kojima parlament mora da odobri prisustvo stranih uniformisanih lica u zemlji, ali nezvanično se znalo da će svako imati svoje, manje-više diskretno obezbeđenje. Upravo ovih dana napravljen je i novi pomak na tom planu, pošto američke trupe učestvuju u obuhvatnim vežbama "policijske prirode" nazvanim "Herkulov štit 2004". Vlada ipak nije sasvim razjasnila u kom pravnom statusu, pozivajući se na bilateralne sporazume i okvir NATO-a u skladu s kojim su vojne snage pod američkim vođstvom prošle kroz Grčku 1999. tokom napada na Jugoslaviju. Scenario vežbi "sudnjeg dana" uključuje i otmicu aviona, pa tako i jedno od kritičnih pitanja zasnovanih na iskustvu od 11. septembra: ko naređuje rušenje otetog civilnog aviona? U ovom trenutku ta nadležnost je prvenstveno u rukama domaće političke vlasti (grčki premijer), pa hijerarhijski naniže ka vojnom nivou.\nVeć koliko sledeće nedelje, međutim, to se može promeniti, pošto je nova vlada premijera Kostasa Karamanlisa (Nova demokratija) odmah posle madridskog masakra podnela NATO-u zahtev za pomoć koji je već imala u fioci prethodna vlada Kostasa Simitisa (PASOK). Jedine koje se protive zvaničnom uključivanju Saveza jesu male stranke (Komunistička, Koalicija levice, Demokratski socijalni front), ocenjujući da taj poziv zloupotrebljava rašireni osećaj nesigurnosti, kao još jedan korak u ograničavanju demokratije, i da postavlja još jedan presedan u pogledu uslova za međunarodno aktiviranje NATO-a.\nStrani posmatrači u Atini tumače poziv kao "potpunu predaju suvereniteta", dok deo domaćih medija smatra da se Grčka sama nudi kao meta potencijalnim teroristima time što se i zvanično stavlja pod kišobran NATO-a, i to upravo u trenutku kada su madridski napad i njegove posledice najkorenitije doveli u pitanje američku antiterorističku dogmu zasnovanu na vojnim merama, a EU preispituje svoju strategiju. Oni podsećaju i na to da je NATO bio uključen u obezbeđivanje samita EU-a na Halkidikiju u junu, ali tada strogo podvrgnut grčkoj komandi i uz poštovanje svih procedura koje zadiru u pitanje suvereniteta.\nDok deo medija podseća na grčke "tradicionalno dobre" odnose s arapskim svetom i na to da je uspela da se ne eksponira u dosadašnjim iračkim ratovima i palestinsko-izraelskim sukobima, bivši ministar odbrane Janis Papandoniou naglašava da formalni zahtev NATO-u "samo dodaje politički element" pripremama koje su ionako odavno u toku. Dok teorijama zavere sklon deo opozicije sumnja u "poslednje namere", zvaničnici uveravaju da je glavni motiv za poziv NATO-u psihološki – da bi uverio potencijalne posetioce kako je učinjeno sve što se moglo, kao i politički – jer skida sa Grčke isključivu formalnu odgovornost za bezbednost manifestacije od tolikog međunarodnog značaja.\nNa tehničkom nivou, Grčka je tražila ono što nema, ili ne dovoljno: nadzor od strane letećih radara tipa AWACS za kontrolu Jadrana, Bliskog istoka i Balkana, jedinicu biohemijske zaštite (iz zemalja bivšeg Varšavskog pakta), prikupljanje i obradu intelidžensa (Echelon, između ostalog) i – Šestu flotu za nadzor s mora i avionsku podršku. Pitanja koja zasad ostaju otvorena jesu: na koga će pasti troškovi operacije (to još nije rešeno u pogledu NATO pomoći SAD posle napada na Njujork), kao i ko će komandovati i na kom nivou. Zvaničan (pozitivan) odgovor NATO-a očekuje se do početka aprila, a s njim verovatno i odgovori na neka od pitanja.


Australija: Imenovan koordinator za borbu protiv terorizma\nAustralija je u ponedjeljak imenovala koordinatora zaduženog za borbu protiv terorizma u trenutku kad se sprema novi zakon s ciljem da se australsko državljanstvo oduzme osobama s dvojnim državljanstvom osumnjičenim da propagiraju terorizam.\nAustraliji iznutra prijete ekstremisti rođeni na njenom tlu osumnničeni za planiranje terorističkih napada. Ona je u posljednje vrijeme osujetila nekoliko zavjera koje je nadahnula sunitska ekstremistička grupa Islamska država.\nU okviru programa za koji su izdvojene milijarde dolara radi suočavanja s problemom Australaca koji se radikaliziraju i vraćaju iz Sirije i Iraka, bivši ambasador u Indoneziji i Iranu Greg Moriarty određen je za koordinatora u borbi protiv terorizma.\nOvo imenovanje dolazi u trenutku kad se vlada sprema da donese novi zakon s ciljem oduzimanja australskog državljanstva osobama koje imaju dvojno državljanstvo, a koji propagiraju ili podržavaju terorizam ili su na neki način povezani s terorizmom.\n- Isto su učinile Velika Britanija i Kanada, a SAD razmišlja o tome - istakla je ministrica vanjskih poslova Julie Bishop.\nAustralija je u septembru 2014. godine podigla nivo upozorenja na terorizam. Više od 100 Australaca se pridružilo redovima džihadista u Iraku i Siriji.


“Maltretiranje naroda da prestane, rešenje za Kosovo da nađu neki novi ljudi” – Gerila\nGerila > Društvo > “Maltretiranje naroda da prestane, rešenje za Kosovo da nađu neki novi ljudi”\nobjavljeno na May. 10, 2019 u 8:22 pm\nPolitičari i kvazidržavnici trebalo bi da prestanu s maltretiranjem naroda kada je reč o rešavanju kosovskog pitanja, izjavio je glumac Ivan Jevtović i dodao da bi odgovor na taj problem trebalo da potraže neki novi ljudi.\n“Očigledno je da nisu dovoljno sposobni, dovoljno odvažni ili samo koriste izgovore, tvrdeći da to ne može da se reši. Zato bi prostor trebalo da prepuste nekim mladim i pametnim ljudima”, rekao je Jevtović za Fonet.\nOn je konstatovao da Kosovo nije jedinstven problem, već da su se u istoriji dešavali slični primeri “kojima bismo mogli da se podučimo”.\n“Očekujem da direktan dijalog dovede do rešenja. I za različite slične sukobe su se nalazila rešenja”, kazao je Jevtović i ocenio da je sporazum uvek moguć.\nZa njega je sve što se tiče granica problematično i napominje da se još oseća vojnikom Jugoslovenske narodne armije koji se zakleo da će braniti neotuđivost 224.000 kilometara nekadašnje celovite države.\n“Nadam se da će granice na ovom jugoslovenskom prostoru postati nešto što će da spaja, a ne razdvaja sve ove divne narode”, istakao je Jevtović.\nKada je reč o pregovorima u vezi sa Kosovom, on sumnja u dobre namere iz inostranstva.\nNa pitanje treba li Kosovo da dobije stolicu u Ujedinjenim nacijama (UN), odgovara pitanjem. “A šta su danas, zapravo, Ujedinjene nacije?”\nSmatra da su UN odavno izgubile značaj, pa je tako i članstvo u njima potpuno relativna stvar.\n“Kako je moguće da je toliko pogaženo međunarodno pravo? Kako je moguće da se ta institucija dogovora toliko puta poništavala”, pita se Jevtović.\nPrema njegovom mišljenju, za referendum o Kosovu bi pre svega trebalo da se steknu demokratski uslovi, a to “još nismo dostigli”.\n“Da skinemo tiraniju, pa da onda rešavamo sva ova delikatna pitanja”, poručio je Jevtović.\nKompromis po pitanju Kosova bi za njega značio uvažavanje svih vrednosti, svih života i, kako kaže, neophodnost da se istorijska faktografija, koja je važna za naš narod, ne dovodi u pitanje ni na koji način.\n“Sa druge strane, želim i mojim kolegama Kosovarima da mogu da rade i da što pre imaju mogućnost, kao i ja, da putuju po Evropi”, naglašava Jevtović i dodaje da bi kompromis trebalo da olakša život svim finim i pristojnim ljudima.\nSmatra da su sporazumi i dogovori u istoriji uvek dovodili do suštinskog napretka, bez obzira na poloitičke želje i pretenzije.\n“Možemo da verujemo u to da postoje dobronamerni i kreativni ljudi, dovoljno umni i pametni da mogu da pronađu rešenje”, zaključio je Jevtović.\nPROČITAJTE JOŠ: (VIDEO) SNS PROVOKATORI NAPALI POSLANIKA DS-A NA PROTESTU!\nTagovi1 do 5 milionaglumac ivan jevtovićivan jevtovićkosovoprotestiprotiv diktaturerešenje kosovaslobodna zona


Šolja kakaoa za bolje pamćenje\nČokolada može da pomogne u borbi protiv demencije, tako što povećava protok krvi u delu mozga zaduženom za pamćenje, pokazalo je najnovije istraživanje onlajn časopisa "Nature Neuroscience".\nIstraživanje je pokazalo da ključni sastojak u čokoladi – kakao – može da uspori staračko gubljenje pamćenja.\nNaučnici veruju da antioksidanti iz kakaoa – flavanoli, mogu pomoći ljudima u 60-im godinama, da imaju memoriju kao osobe u 30-im ili 40-im.\nStudija koju je sproveo medicinski centar Univerziteta „Kolumbija“ u Njujorku dokazuje da se gubitak memorije, zajednički problem koji se muči gotovo sva starija lica, može rešiti manjim izmena u ishrani.\nEksperiment je uključivao 37 volontera starosti između 57 do 69 godina, podeljenih u dve grupe. Jedna grupa je unosila dnevno piće sa visokom (900 mg) dozom flavanola, a drugoj je ponuđeno samo 10 mg na dan.\nPosle tri meseca, grupa koja je pila više kakaoa pokazala je znake bržeg i jasnijeg prepoznavanja vizuelnih zadataka. Skeniranje mozga posle studije pokazalo je više krvi u delu poznatom po generisanju svežih moždanih ćelija.\nMeđutim, eksperti kažu da ovo ne znači da ljudi treba da jedu više čokolade, jer je proizvod koji se koristi u eksperimentu piće proizvedeno od kakaoa, tako da je ono što se preporučuje – šolja toplog kakaoa.\nDr Kler Volton, rukovodilac istraživanja o Alchajmerovoj bolesti, rekao je: „Ova dobro organizovana ali mala studija pokazuje da antioksidanti koji se nalaze u kakaou, mogu poboljšati kognitivne performanse tako što povećavaju protok krvi u određenom delu mozga. Ali i dalje ne znamo da li tako nešto može da pomogne i u kada su u pitanju ozbiljnije bolesti mozga kao što su demencija i Alchajmerova bolest."


SEEbiz.eu / RS / Prihod od turizma u Crnoj Gori veći od 700 miliona eura\ncrnogorski turizam turizam Žarko Radulović Crnogorsko turističko udruženje CTU\nDatum objave: 28.08.2013. - 12:24:27\nPODGORICA - Prihod od turizma u Crnoj Gori ove godine biće veći od 700 miliona eura, a to znači da će turistička sezona biti uspješnija i od izuzetno uspješne iz 2008. godine, ocijenio je predsjednik Crnogorskog turističkog udruženja Žarko Radulović.\nVeć sada se, iako još nije kraj sezone, može reći da je Crne Gora ostvarila više prihoda od turizma nego prošle godine, rekao je on a prenosi internet sajt Radio televizije Crne Gore.\nOn je kazao da je veoma značajno to što je od maja do kraja jula ostvareno 61 milion eura više prihoda po osnovu naplate PDV, u odnosu na isti prošlogodišnji period.\nRadulović je rekao da će podsezona biti berićetna i na nivou predsezone.\n- Septembar će biti na nivou jula i avgusta, a prema najavama i poseta u oktobru biće dobra - očekuje Radulović.


Vučić: Bolja budućnost od one koji su nam predviđali\nM. D. 4. novembra 2015. 09:39\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da Srbija i BiH moraju zajedno da grade budućnost i da veruje da će ta budućnost biti mnogo bolja od one za koji su mnogi mislili da ih sleduje.\nVučić je sinoć na prijemu u Sarajevu, uoči današnje sednice dve vlade, rekao da Srbi i Bošnjaci moraju da žive zajedno i istakao da „ma koliko imali usijanih glava i onih koji misle drugačije, ne možemo jedni bez drugih“.\n„Što pre to shvatimo, biće nam lakše“, rekao je Vučić i dodao da veruje da će posle današnje zajedničke sednice Vlade Srbije i Saveta ministara BiH moći da rešavaju problem za problemom i da sarađuju brže i efikasnije.\nVučić je rekao da EU ponekad može čak i nezasluženo da pohvali obe zemlje, Srbiju i BiH, ili da kritikuje bez osnova, ali da je nama važno da se građani Srbije i BiH osećaju bolje i da razvijaju sopstvene biznise, a da je zajednička sednica preduslov da im se to omogući.\nVučić je podsetio da trgovisnka razmena dve države raste iz godine u godinu da je Srbija trenutno drugi spoljnotrgovisnki partner BiH a da teži tome da se nađe na prvom mestu.\nPremijer je rekao da je u prvih šest meseci ove godine izvoz iz BIH u Srbiju bio 9,6 odsto veći nego prošle godine i istakao da će Srbija i BiH raditi na tome da se uspostave još bolji ekonomski i privredni odnosi.\nPredsedavajući Saveta ministara BiH, Denis Zvizdić, rekao je na prijemu da je Srbija uvek među prve tri zemlje koje su najvažniji spoljnotrgovinski partneri BiH, kao i da će dalje jačanje te saradnje dve zemlje učiniti konkuretnijim u regionu i omogućiti veći priliv domaćih i stranih investicija.\n„Ekonomija je dobra podloga za relaksaciju političkih odnosa“, istakao je Zvizdić i dodao da region treba da pošalje pozitivnu poruku ka Evropi što između ostalog i čini ovom zajedničkom sednicom.\nZvizdić je rekao da je u tom smislu ova poseta ne samo institucionalno i simbolički važna. Prijemu prisustvuju ministri u Vladi Srbije i zvaničnici BiH.


Četvrt veka pontifikata Jovana Pavla Drugog\nSlavljen i osporavan\nVATIKAN (Tanjug, Beta) - Papa Jovan Pavle Drugi uspeo je da iz korena reformiše svoju funkciju i da joj da političku težinu, ali je okrenuo protiv sebe mnoge vernike svojim konzervativnim stavovima koji odudaraju od razvoja modernog društva, ocenjuje AFP povodom obeležavanja 25 godina Vojtilinog pontifikata.\nPoljak Karol Vojtila umeo je vernike, naročito mlade, da digne na noge prilikom svojih čestih putovanja po svetu. Nije, međutim, uspeo da spreči konstantan pad broja sveštenika i sve veću nezainteresovanost katolika za crkvu.\nNa samom početku pontifikata, kada je izgovorio svoje čuveno "ne bojte se", Jovan Pavle Drugi je snagom govora i moralnog autoriteta doprineo ubrzavanju procesa koji je doveo do pada Berlinskog zida. On se obično smatra jednim od glavnih aktera koji su doprineli slomu komunizma.\nČetvrt veka kasnije, zahtevajući u svojoj uskršnjoj poruci "mir u Iraku (...) mir u ostalim delovima sveta u kojima zaboravljeni ratovi i začaureni sukobi i dalje seju smrt", papa je ponovo istupio kao verski poglavar, ali i kao političar. Zahvaljujući ovom apelu i intenzivnoj diplomatskoj aktivnosti Vatikana sa ciljem da se spreči rat u Iraku, papa se i našao među favoritima za ovogodišnju Nobelovu nagradu.\nPapa bi mogao da bude podvrgnut dijalizi bubrega, kako bi mu se organizam očistio od lekova koje uzima zbog Parkinsonove bolesti.\nKomentarišući dodelu Nobelove nagrade, jedan visoki zvaničnik Vatikana je rekao da papa "nije potresen što nije dobio Nobela", iako su mnogi rimokatolički vernici smatrali da ovogodišnja prestižna nagrada za mir treba da pripadne papi. "Papa je vesnik mira. Ako organizacija to želi da prizna, u redu, ali papa je iznad takvih stvari", kazao je državni sekretar Vatikana kardinal Anđelo Sodano.\nNjegovi stavovi protiv iračkog sukoba su izazvali nezadovoljstvo američkih vlasti, ali su bili na liniji koju je on, ocenjuje AFP, od početka zastupao - liniji mira i dijaloga među narodima i verama. Jovan Pavle je prvi papa koji je kročio preko praga sinagoge, u Rimu, i uspostavio odnose sa Izraelom. On je takođe prvi poglavar katoličke crkve koji je ušao u džamiju i ostaće zapamćen u istoriji kao promoter samita u Asiziju, velikog mirovnog skupa na kome su se okupili predstavnici gotovo svih veroispovesti u svetu.\nPosete velikog putnika su uvek privlačile ogromne mase, ali to nije pomoglo da se zaustavi erozija broja katolika u svetu, niti da se pospeši sve slabija poseta crkvi. "Parohijama preti da postanu uslužne stanice za verske obrede (venčanja i pogrebe)", upozorio je krajem septembra pred 270 biskupa kardinal Kamilo Ruini, predsednik italijanske biskupske konferencije.\nJovan Pavle Drugi je takođe imao hrabrosti da se izvini u ime katoličke crkve za sve greške koje su počinili katolici - krstaške ratove, verske ratove, trgovinu crnim robljem i patnje nanete Jevrejima. Ali, papa nije mogao ništa da učini da spreči nasilje integrista i, uprkos svom zalaganju za ujedinjenje hrišćanske porodice, naišao je na čvrst otpor pravoslavaca, predvođenih Moskovskim patrijarhom.\nNapadan je sa mnogih strana. Njegovi protivnici ne zaboravljaju da podsete da je posetio Čile dok je Pinoče još bio na vlasti i Kubu Fidela Kastra. Ali, ono što je mnoge katolike udaljilo od crkve i što će za mnoge ostati upamćeno kao najgori potez pape Jovana Pavla Drugog, jeste njegova osuda kontracepcije u svetu u kome pandemija side odnosi milione života. Papa se takođe držao izrazito konzervativnog kursa na polju seksualnog morala i celibata sveštenika.\nAkcija kod Tikrita: Uhvaćeni Sadamovi čuvari\nBivši telohranitelji sprečili somalijskog premijera da otputuje iz zemlje\nOpšta bežanija iz zatvora u Kandaharu\n"Terminator" ponovo pred kamerama, ali na temu iz vlastitog života\nBritanska javnost zabrinuta: "Budženi" pištolji seju smrt po Ostrvu\nCrtica iz života Brazilaca\nFeniks: Amerikanka ubila svoje troje dece