Srbija-Kosovo: Pozitivni signali sa sastanka u Briselu - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Srbija-Kosovo: Pozitivni signali sa sastanka u Briselu\n0Piše: Dojče vele 08. septembra 2020. 09.54 Izmenjeno: 09.55\nTreća runda obnovljenog dijaloga Beograda i Prištine, održana juče (7.9.) u Briselu, bila je specifična zbog nekoliko stvari. Prvo, trajala je kraće od uobičajenih maratonskih sastanaka, tako da su pregovarači izašli sa zaključcima već nakon dva sata zajedničkih razgovora. Druga specifičnost jeste da su zaključci sve tri strane, u odnosu na raniju kakofoniju, ovoga puta bili jednoglasni i pozitivni.\n„Najpozitivniji“ je bio domaćin, specijalni predstavnik EU za dijalog Beograda i Prištine, Miroslav Lajčak. On je ocenio da su Beograd i Priština „u potpunosti napredovali“ u razgovorima o raseljenim i nestalim licima i ekonomskoj saradnji.\n„Naši pregovori kao i obično su intenzivni i nisu uvek laki, ali prevagnula je volja obeju strana da unaprede svoje rasprave, uprkos bolnim i složenim pitanjima o kojima se razgovara“, rekao je Lajčak.\nPremijer Kosova Avdulah Hoti „sa zadovoljstvom potvrđuje da je bilo napretka“, dok predsednik Srbije Aleksandar Vučić kaže da „nije nezadovoljan sastankom“ i u prvi plan ističe važnost rešavanja ekonomskih pitanja, ali i dogovor o usvajanju kosovskog zakona o povratku raseljenih.\nTakav duh jednoglasja, barem na rečima, sa malo konkretnih detalja o primeni dogovorenog, nadogradila je zajednička izjava Vučića i Hotija u kojoj obe strane naglašavaju „najviši prioritet EU-integracija“, „nastavak rad na dijalogu kome posreduje EU“ i obećavaju da će „duplirati napore u usklađivanju sa EU“.\nSpecifičnost ove runde dijaloga Beograda i Prištine u Briselu ogleda se i u tome što se na sastanku, ali i na njegovim marginama, više pričalo o sporazumu iz Vašingtona, nego o onome što je konkretno na stolu u EU. Iz te perspektive može se tumačiti i insistiranje EU-posrednika da se ovoga puta, bez bilo kakvih „iskakanja“ i „improvizacija“ dve strane, u prvi plan sa briselskog sastanka stavi jedinstvo i napredak, a – možda i najvažnije – ponovno izričito obavezivanje Srbije i Kosova na primarnu poziciju EU kada je reč o normalizaciji odnosa, ali i zajedničke budućnosti.\nOno što je ostalo isto i na ovoj rundi dijaloga Beogrda i Prištine jeste insistiranje kosovskih predstavnika na terminu „međusobno priznanje“, što je, prema već viđenom scenariju, izazvalo uzbunu predstavnika Beograda. Na izjavu premijera Kosova Avdulaha Hotija da napredak postignut u okviru dijaloga po bilo kojoj od otvorenih tema vodi samo ka jednom, a to je „normalizacija odnosa kroz međusobno priznanje“, reagovao je glavni pregovarač Beograda Marko Đurić: „Hoti ponovo laže! Na sastanku se nijednom rečju nije pričalo o međusobnom priznanju“, poručio je Ðurić.\nSintagma „međusobno priznanje“ svojevrsni je lajtmotiv, misao vodilja, simbol i cilj Kosova u dijalogu sa Srbijom – a sve baš suprotno Beogradu. Međusobno priznanje, koliko god veliko i presudno zvučalo, našlo se prvi put tek usput pomenuto, a kasnije je i izbačeno, u nacrtu američkog dokumenta koji su usaglašavale tri strane u Vašingtonu. U petak je Vašingtonu Ričard Grenel, specijalni izaslanik predsednika Donalda Trampa, najavio da će se međusobno priznanje „naći detaljno na agendi u Briselu“: „Mi pokušavamo da uskladimo rad po tom pitanju sa Evropljanima“, objašnjavao je Grenel.\nEvropljani, sa svoje strane, ni u jednom dokumentu ne pominju međusobno priznanje. Čak i na direktno pitanje da li će međusobno priznanje biti deo mogućeg pravnoobavezujućeg sporazuma o sveobuhvatnoj normalizaciji odnosa Srbije i Kosova i ko sastavlja taj dokument, u Briselu „diplomatski“ odgovaraju da EU „ne nameće rešenja“, a da će normalizacija podrazumevati ono što se „dve starne dogovore oko svih otvorenih pitanja“.\n„Evropska unija olakšava proces tako što stvara prostor za obe strane da se dogovore o svim otvorenim pitanjima. A šta god se dogovori, stavi se na papir“, objašnjava portparol EU Peter Stano.\nIzvesno je da za Prištinu nema normalizacije bez neke forme priznanja od strane Beograda, ali i da ta forma i njena cena moraju biti prihvatljive za srpsku stranu. Ono za šta je Srbija u ovom trenutku najviše zainteresovana, jeste ekonomski razvoj i položaj srpskog stanovništva na Kosovu. Dokument potpisan u Vašingtonu 4. septembra u izvesnoj meri odnosi se upravo na jačanje američkih investicija u Srbiji i ulaganje u infrastrukturne projekte.\nSa svoje strane, EU će u oktobru predstaviti ekonomsko-investicioni plan za Zapadni Balkan koji bi trebalo da bude „težak“ oko 14,5 milijardi evra. Prema rečima predsednika Aleksandra Vučića, Srbija sada očekuje da vidi koji će joj novac i projekti biti na raspolaganju u narednom sedmogodišnjem periodu.\nIstovremeno, u Briselu je na poslednjoj rundi razgovora Vučića i Hotija otvoreno pitanje Zajednice srpskih opština koje bi trebalo, ako se primeni na terenu, da odgovori na pitanja zaštite interesa i prava srpske manjine na Kosovu. Paralelnim rešavanjem velikih i komplikovanih tema kao što su ekonomija, finansijska potraživanja, imovina i status nevećinskih zajednica, ulazi se u ključnu fazu koja bi mogla da bude „biti ili ne biti“ za konačan sporazum o normalizaciji odnosa dve strane.\n„U pitanju su vrlo osetljive i bitne teme za buduće odnose Srbije i Kosova i za svakodnevni život građana“, naglašava i šef diplomatiije EU Žozep Borelj.\nRazgovori upravo o tim temama nastavljaju se već sledeće nedelje u Briselu, gde će se, kako insistiraju u Evropskoj uniji, Srbija i Kosovo sastajati sve dok se ne nađu obostrano prihvatljiva rešenja za sva otvorena pitanja – jednom i zauvek.\nAbdulah Hoti, Aleksandar Vučić, Kosovo, Sporazum u Vašingtonu, Žozep BoreljBrisel


VIK- gubici vode 31 posto\npetak, 04 Juli 2014 01:12\nJavno preduzeće VIK Zenica, koje je zaduženo za osiguranje i distribuciju vode u ovoj lokalnoj zajednici, planira u ovoj godini proizvesti 9.365.000 metara kubnih vode, od čega će prodati 6.450.000 metara kubnih vode.\nPredviđanja stručnjaka ovog preduzeća su da će njihovi gubici biti oko 2.915.000 metara kubnih vode, što iznosi oko 31,1 posto ukupno proizvedenih količina vode.\nPored velikih gubitaka, koji rezultiraju i manjim prihodom gradskog vodovoda, grad Zenica nema redukcija vode, čak ni u periodima povećene potrošnje vode u ljetnom periodu.\nU planu poslovanja za 2014. ukupni fakturirani prihodi zeničkog Vodovoda trebali bi biti u iznosu od 7.700.700 KM, dok bi planirani rashodi poslovanja bili nešto niži i planirana dobit preduzeća iznosila bi oko 64.300 KM.\nS obzirom na ambiciozan plan, posebno u dijelu investicionih projekata, u VIK-u Zenica poduzimaju maksimalne napore da se realizuju sve planske aktivnosti oko proizvodnje vode, fakturiranja, prodaje vode, naplate potraživanja i investicionih ulaganja koja su u funkciji osiguranja kontinuiranog vodosnabdijevanja pitkom vodom privrede i građana Zenice.\nZenički Vodovod i kanalizacija će kroz obimnije investicijske projekte do kraja godine uložiti sredstva od 1.974.512 KM, od čega bi JP VIK, iz sredstva amortizacije i uz uložen vlastiti rad, investirao 1.188.939, a Općina Zenica od 785.573 KM na ime dijelova i opreme.\nInvesticioni projekti koji će se finansirati iz navedenih sredstava izraz su potrebe da se sva prigradska naselja, koja nemaju dovoljno vode za piće sa svojih izvorišta, snabdiju vodom iz gradske mreže.\nOsim vode, uvozimo i hljeb\nFoto: Problemi u Radakovu\nŠećer: koji proizvodi su rekorderi\nZenicatrans- gubitak 182 hiljade KM\nViše iz kategorije: « Zenicatrans- gubitak 182 hiljade KM Majke i bebe opet ispred Vlade »


Duško Tošić besan na Karleušu: Navlačiš nam manijake na kuću?! – Tračara\nby Tracara.com 11. 07. 2020., 16:05\nJelena Karleuša svakodnevno iznenađuje partioce na društvenim mrežama provokativnim fotkama. Ovog puta je otišla korak dalje i potpuno se obnažila u bazenu porodične kuće na Dedinju, pa sliku okačila na Instagram.\nNjen suprug Duško Tošić nije ljubomoran, svestan je svoje žene i njenog izgleda, ali joj je održao bukvicu jer smatra da time navlači manijake i ugrožava bezbednost svih, piše SVET.\n„Duško nikada nije Jeleni prigovarao zbog njenog načina odevanja, on je ponosan što ona tako brutalno izgleda. Zna kakva mu je žena na sceni i kakvi se kostimi tamo zahtevaju, a kakva je privatno. Međutim, kada je okačila tu sliku bez odeće, Duško se uplašio da ne navuče neke manijake za vrat,” počinje izvor.\n“Svi smo čitali šta se nedavno desilo Nataši Bekvalac, svakodnevno je kačila fotografije sa svog imanja u Čeneju i na kraju joj je nepoznati muškarac upao u kuću, to je ozbiljan stres. Ko zna koliko manijaka prati Karleušu, a Duško ne može konstatno da bude tu i štiti ih. Ne smeta mu kada se obnažena slika na plaži, ali smatra da ne treba svaki kutak dvorišta i doma da deli sa javnošu, jer neko može to da zloupotrebi. Imaju i obezbeđenje i sigurnosne kamere, ali ti momci ne rade danonoćno, uostalom onaj ko se namerači da uđe taj će naći način,” nastavlja izvor.\n“Kada joj je Duško rekao da takvim fotografijama ugrožava bezbednost svih njih, ona je fotku skinula, međutim posle nekoliko sati ponovo je vratila, a potom je opet sklonila sa Instagrama. Očigledno da nije mogla da se dogovori sama sa sobom da li poslušati muža ili pokazati narodu savršene obline” , priča za SVET dobro obavešten izvor i dodaje.\n„Karleuša ozbiljno vodi računa o svakom segmentu svoje karijere i izuzetno joj je bitno kako se predstavlja u javnosti. Više puta nedeljno radi profi fotografije, sama smišlja lokaciju, teme, kostime i to radi isključivo za Instagram profil. Ona više novca potroši za fotosešn nego što neke pevačice ulože u spotove. Jelena je svoje telo pokazala u punom sjaju i nema sumnje da joj samopouzdanja ne manjka, pa se razgolitila pred objektivom. Svoju liniju je dovela do savršenstva, pa su pored grudi i zadnjice mnogi primetili i njen tanak struk. Sve što radi, radi kvalitetno, a to i te kako košta. Oblači se po poslednjoj modi, a njene kreacije i kombinacije kopiraju i mnoge svtske face, zbog čega je njoj izuzetno drago, jer time potvrđuju da je odavno prerasla ovaj prostor i da bi na zapadu bila velika zvezda koju bi publika više razumela i cenila,” završava izvor za SVET.\nPrevious article Ovako se fanovi korejske pop muzike bore protiv Vućića na internetu\nNext article Glumica u izolaciji snimila film za dve nedelje: evo kako je to izgledalo


Saopštenje za javnost - Ne dozvoliti poskupljenje vode\nPrijedlog koji je “Vodovod i kanalizacija” Podgorica poslao Regulatornoj agenciji za energetiku radi povećanja cijene vode za 22%, ukoliko bude usvojen, predstavljao bi najnoviji udar na ionako sve nepovoljniju finansijsku situaciju stanovnika Glavnog grada. Ova odluka bi posebno negativno uticala na ranjive socijalne grupacije, a s obzirom da ne postoje subvencije niti drugi jasni mehanizmi za ranjive kupce vode, socijalna kohezija i dostojanstven život ovih ljudi bi bili ugroženi.\nImajući u vidu negativnu tendenciju poskupljenja svih životnih potrepština, smatramo da je potrebno revidirati predložene mjere štednja, koje bi uzele u obzir stvarno stanje na terenu i koje ne bi izostavile osnovne potrebe sve većeg broja ljudi koji su zbog svoje finansijske situacije u nemogućnosti da izmiruju dugovanja na vrijeme. S obzirom da je Crna Gora deklarativno država socijalne pravde, apelujemo na nadležne da sa velikom pažnjom i senzitivitetom donose dalje odluke o promjeni cijena struje, vode, komunalija, goriva...\nRazumijemo potrebu da se značajna ulaganja u vodovodni i kanalizacioni sistem, mahom kredita, nadomjeste. Međutim, povećanjem cijena se ovaj problem rješava samo kratkoročno, i ne predstavlja stabilan izvor prihoda koji bi osigurao u kontinuitetu izmirivanje dugovanja, ali isto tako bi to bio uvod u dalja poskupljenja. To se može zaključiti iz već ustaljene prakse kontinuiranog poskupljivanja električne energije. Postoje drugi, održiviji načini da se osigura stabilan priliv finansija za likvidnost vodovodnih preduzeća. Jedan od vidova je tarifiranje, odnosno, zoniranje po naseljima, gdje će se cijena vode formirati na osnovu prihoda domaćinstava. U prevodu, imućnija naselja će plaćati nešto veće račune za vodu od siromašnijih. Slstem tarifiranja može biti baziran i na količinu vode koje troše domaćinstva. Potrebno je osigurati stabilno javno finansiranje u ovoj oblasti, kako zbog održavanja i unapređenja sistema, tako i zbog sagledavanja socijalnih potreba korisnika. S obzirom da su vodovodi u vlasništvu države, smatramo da moraju mnogo više poraditi na društveno odgovornom poslovanju, i da treba da rade u interesu građana, a ne za profit. Isključenja sa mreže ne smiju biti opcija, jer je socijalni i zdravstveni trošak na duže staze veći od bilo kakve finansijske dobiti. Način osiguravanja dotoka vode korisnicima koji ne izmiruju dugovanja na vrijeme treba bliže i jasnije urediti primarnim i sekundarnim zakonodavstvom. Osiguravanjem minimalne bazične količine vode, smanjivanjem pritiska ili puštanja vode u određenom vremenskom periodu u toku dana mogu biti mehanizmi koji bi se iskoristili za korisnike koji ne izmiruju svoja dugovanja.\nADP-Zid će u narednom periodu realizovati aktivnosti radi zagovaranja ljudskog prava na vodu za piće, s tim da će uskoro biti predstavljen pred jedinicama lokalnih samouprava prijedlog Rezolucije o zaštiti prava na vodu, koji će jasno definisati ovo pravo i spriječiti privatizaciju vodnih resursa. Ona će sadržati mehanizme za korisnike koji ne izmiruju dugovanja, bolje, odgovornije i demokratskije načine upravljanja vodovodnim preduzećima i zagovaraće potrebu za edukacijom i većom informisanošću javnosti o pravu na vodu.\nViše u ovih kategoriji... « Beč - "sveti gral" socijalnog stanovanja\tZašto ne treba privatizovati vodu - slučaj Sofije »


Zabrinjavajuće namjere za stvaranje “Velike Albanije” – Grad Bijeljina\nHome Vijesti Regija Zabrinjavajuće namjere za stvaranje “Velike Albanije”\nZabrinjavajuće namjere za stvaranje “Velike Albanije”\nObjavljeno pre 8. maja 2017.\nPredsjednik Srbije Tomislav Nikolić rekao je danas da je Srbija privržena dijalogu Beograda i Prištine, ali da zabrinjavaju očigledne namjere pojedinih albanskih političara da se stvori “velika Albanija”.\nNikolić je u razgovoru sa šefom UNMIK-a Zahirom Taninom ukazao da su Albanci u velikoj zabludi ako misle da ne moraju da naprave nikakve ustupke, a pri tome provociraju i prijete.\n“Sa druge strane, mi smo spremni da ustupimo Albancima na Kosovu, onoliko koliko dobija zajednica srpskih opština i dalje od toga ne možemo da idemo”, naglasio je Nikolić.\nOn je naveo da je zaoštrena situacija na Balkana, ali da ne očekuje da može da dođe do oružanih sukoba. Nikolić je zahvalio šefu UNMIK-a za doprinos i zalaganje na očuvanju mira i stabilnosti na Kosovu i Metohiji.\nNikolić je istakao da su napori Srbije da samoproglašeno Kosovo ne postane država uspješni sve dok UNMIK obavlja svoju ulogu u obimu i na način kao i do sada.\nOn je izrazio zadovoljstvo statusno neutralnom ulogom UNMIK-a i naporima da se riješe problemi na terenu u interesu svih građana na Kosovu i Metohiji, saopšteno je iz pres-službe predsjednika Srbije.\nŠef UNMIK-a Zahir Tanin zahvalio je Nikoliću za snažnu podršku toj organizaciji i prenio zahvalnost generalnog sekretara UN Antonija Guteresa na njegovom doprinosu očuvanju mira u regionu.\nTanin je rekao da su napori UNMIK-a usmjereni na konkretne aktivnosti i realizaciju.\n“Puno smo radili na terenu, pružajući podršku institucijama u uspostavljanju vladavine prava, ljudskih prava, dijalogu između zajednica, doprinoseći miru i bezbjednosti i borbi protiv terorizma”, rekao je Tanin.\nOn je napomenuo da su napori uloženi i da se osigura da su izvještaji generalnog sekretara UN o situaciji na Kosovu realni i uravnoteženi.\nTanin je izrazio očekivanje da će se dijalog Beograda i Prištine nastaviti i zahvalio se Nikoliću što je doprinio smirivanju tenzija u regionu.\nPolicija je identifikovala muškarca koji je tokom protesta zbog povećanja cijena goriva u …


Evropska unija i partnerske države dogovorile plan vakcinacije - Sputnjik Srbija\nEvropska unija i partnerske države dogovorile plan vakcinacije\n16:51 26.08.2020 Preuzmite kraći link\nDržave Evropske unije, Velika Britanija i partneri EU dogovorili su se o nacrtu plana vakcinacije protiv Kovida-19 za najmanje 40 odsto svojih stanovnika.\nTo je objavila agencija Rojters, navodeći da je cilj EU za početnu vakcinaciju dvostruko veći od cilja Svetske zdravstvene organizacije, koji predviđa vakcinaciju 20 odsto svetskog stanovništva koje pripada najranjivijim grupama, uz ocenu da se time smanjuje dostupnost vakcine za manje razvijene zemlje.\n„Sve trenutno poznate rizične grupe obuhvatiće verovatno 40 odsto stanovništva, zavisno od demografske situacije u zemljama“, navedeno je u dokumentu koji su krajem jula usvojili zdravstveni stručnjaci iz država članica EU, kao i Velike Britanije, Švajcarske, Norveške i balkanskih zemalja.\nU dokumentu se navodi da više od 200 miliona stanovnika EU spada u „prioritetne grupe“, među kojima su ljudi sa hroničnim oboljenjima, starije osobe i zdravstveni radnici, preneo je Tanjug.\nPostignut dogovor: EU kupuje 300 miliona doza potencijalne vakcine protiv korone\nRusija se sprema da registruje još jednu vakcinu protiv korone\nvakcinacija, vakcina, virus korona, koronavirus


Real Madrid je povratkom Zinedina Zidana postao ponovo destinacija iz snova za sve fudbalere, pa se na leto očekuje da "kraljevići" završe nekoliko velikih pojačanja.\nMeđu prvima se na listi nalazi upravo ime Pola Pogbe, zvezde junajteda. Ta privlačnost je obostrana, pa ne bi bilo začuđujuće da "crvenim đavolima" uskoro legne ozbiljna svota novca za slobodu Francuza.\nPogba se navodno poverio saigračima rekavši im da želi da se na kraju sezone preseli na "Santjago Bernabeu", a ovu tajnu iz svlačionice prenosi francuski "Lekip". Vezista ima ugovor do 2021. godine sa timom iz Mančestera, ali će igre na "teatru snova" izgleda završiti i ranije. Transfer bi trebalo da bude vredan preko 100 miliona evra. I ne čudi - Pogba je ove sezone na 43 mečeva postigao 16 golova i imao 11 asistencija.\nViše o prelaznom roku:\nOvde možete pročitati sve o fudbalskim transferima. O svim "šuškanjima", zatezanjima i poslednjim informacijama.\nMotiv više za odlazak sa "Old Traforda" mogao bi da bude ukoliko Junajted ne izbori Ligu šampionu sledeće sezone. Trenutno se nalaze na tri boda manje od pozicije koja vodi u elitno nadmetanja.\nMožda i najvažniji meč sezone bi mogao da bude duel sa Mančester sitijem u sredu od 21 čas, koji bi mogao da odluči poziciju "crvenih đavola", ali i šampionsku trku u Engleskoj.


Beneton kupio Niteks za tri miliona evra\nItalijanska modna kuća Beneton kupila je danas na licitaciji u Agenciji za privatizaciju u Beogradu niški Niteks po početnoj ceni od 3.071.515 evra.\nU ime kompanije Beneton, koja je bila jedini učesnik na licitaciji, ugovor o kupovi Niteksa potpisao je direktor Benetona Srbija Flavio Simoneti, koji nakon aukcije nije želeo da daje izjave.\nPredstavnici Vlade Srbije i Grada Niša sa predstavnicima Benetona 31. januara ove godine potpisali su sporazum o regulisanju prava i obaveza povodom ulaganja italijanske kompanije u Niš.\nTada je saopšteno da Beneton planira da u naredne četiri godine u fabrici u Nišu zaposli 2.700 ljudi, da će investirati 43,2 miliona evra, te da će država ovaj projekat podržati sa 9.000 evra po svakom zaposlenom radniku.\nPredstavnici Benetona su najavili da će u Niš dovesti i prateće dobavljače, tako da će pogoni Niteksa ponovo postati vodeći tekstilni centar u Srbiji.\nBeneton je porodična kompanija osnovana 1965. godine i danas je jedna od najvećih grupacija iz oblasti modne tekstilne industrije, prisutna u 120 zemalja.\nOsnovna delatnost kompanije je proizvodnja modne odeće kroz brendove "junajtid kolors of Beneton" (United Colors of Benetton), "sisli" (Sisley) i "plejlajf" (Playlife).\nBeneton proizvodi više od 150 miliona odevnih predmeta godišnje i ima trgovinsku mrežu od oko 6.000 najsavremenijih butika.\nU Niteksu trenutno radi 652 radnika, a prosečna plata je oko 17.000 dinara.


preneta sredstva Archives - Nikola Dmitrašinović\nArhive oznaka: preneta sredstva\nBesplatan Wireless na Zemunskom keju\nXXI sednica Skupštine opštine Zemun održana je u skladu sa dnevnim redom. Prva tačka bila je izveštaj o bezbednosnom stanju u Zemunu i ona će biti obrađena u narednom blogu. Suština sednice bila je vezana za Završni izveštaj za 2014. godinu i Prvi rabalans budžeta za 2015. godinu.\nKritike vezane za Završni izveštaj za 2014. godinu tiču se pre svega činjenice da izveštaj Državne revizorske komisije nije ušao u navedeni izveštaj o kome se raspravljalo. Kako ima indicija da je Državna revizorska institucija (DRI) našla ozbiljne zamerke u radu opštinske uprave u prethodnom periodu nisam mogao da prihvatim da glasam za ovakav krnji izveštaj. Očekujem da će se o Izveštaju i nalazima DRI opet raspravljati u Skupštini optine Zemun. U Izveštaju o radu opštinske uprave za 2014. godinu upada i činjanica da je jedini prilog od 700.000 dinara dobijen od Srpske banke, koja se od prošle godine nalazi u stečaju. Takođe se postavlja pitanje funkcionisanja i finansiranja mesnih zajednica na teritoriji opštine Zemun, posebno kada se ima u vidu da funkcioniše nekoliko prigratskih mesnih zajednica, dok su ostale ukinute još 1997. godine. Naime za plate zaposlenih u mesnim zajednicama izdvojeno je 5,000,000 dinara. Na moje pitanje koliko je to tačno zaposlenih nisam dobio odgovor. Na osnovu svega navedenog smatram da kao odbornik Socijaldemokratske stranke nemam osnova da podržim ovakav izveštaj o radu. Nastavite sa čitanjem →\nOvaj unos je objavljen pod Aktuelno u Zemunu, Odbornički rad i označen sa 2015, budžet, Gardoš, IZVEŠTAJ O RADU, odbornici, preneta sredstva, Skupština, Zemunski kej 20. aprila 2015. od strane nikola.


Samo hrabro, Vošo! (20:30h) - Sportske.net\nSamo hrabro, Vošo! (20:30h)\nNovi evropski spektakl u Novom Sadu očekuje nas večeras, kada Vojvodina igra prvi meč poslednje, četvrte runde kvalifikacija za plasman u Ligu Evrope. Protivnik je moldavski Šerif, ali posle podviga protiv Burse, ''Lale'' imaju razloga za samouverenost i optimizam da mogu do najvećeg klupskog uspeha u Evropi.\nIgrama i rezultatima u prethodna tri kola kvalifikacija za Ligu Evrope, ekipa Marka Nikolića pobrala je brojne simpatije ovdašnjih ljubitelja fudbala.\nOstvaren je učinak iznad svih očekivanja - u šest evropskih mečeva ovog leta, protiv Hibernijansa, Honveda i Burse, ostvareno je čak pet pobeda, uz jedan remi i ukupno 17 postignutih golova!\nOvi podaci svakako ohrabruju pred odlučujući dvomeč za plasman u grupnu fazu Lige Evrope, protiv iskusne ekipe moldavskog Šerifa.\nNovi uspeh bio bi istorijski podvig koji gotovo niko početkom leta nije mogao da očekuje. Vojvodina će imati veliku podršku svojih navijača, ''Karađorđe'' će biti ispunjen, a na krilima te podrške, verujemo i da će ''Lale'' biti makar na nivou onih igara iz prethodnih duela sa Bursom i Honvedom.\nTrener Marko Nikolić, čije su zasluge za dosadašnje rezultate ogromne, poručio je u najavi ovog duela da od svojih igrača očekuje maksimalnu borbenost, hrabrost i onu pravu sportsku drskost na terenu i veruje da u tom slučaju njegov tim ima realne šanse za plasman u LE.\nOno što sa druge strane pomalo brine, jesu i dva kiksa na startu domaćeg prvenstva, protiv Donjeg Srema i Voždovca, ali u klubu su u ovom trenutku svi okrenuti Evropi, pa se nadamo da ćemo ponovo videti ono pravo lice ekipe Vojvodine.\nU duelima sa moldavskim šampionom, Nikolić neće imati na raspolaganju jednog od do sada najvećih aduta, Abubakara Oumarua, koji će, ako ništa drugo, pružiti podršku doskorašnjim saigračima makar u ulozi navijača, obzirom da je uoči ovog susreta doputovao u Novi Sad.\nNjegovu ulogu u napadačkim redovima preuzeće Andrija Kaluđerović, koji je u revanšu protiv Burse već upisao svoj prvenac u dresu ''Lala'', pa se svi nadaju da bi u tom stilu mogao i da nastavi.\nUtakmica na ''Karađorđu'' počinje u 20:30h, pravdu će deliti Austrijanac Robert Šergenhofer, a kapije stadiona biće otvorene dva sata pre početka utakmice.\nTV-prenos, kao i do sada, na kanalu RT Vojvodine, a ovo su očekivani sastavi:\nVojvodina: Delač, Vulićević, Đurić, Trajković, Leković, Radoja, Alivodić, Poletanović, Vranješ, Škuletić, Kaluđerović.\nŠerif: Tomić, Metua, Paje, Samardžić, Vilijam, Fernando, Pašenko, Rikardinjo, Kadu, Enrike, Pires.


U januaru za 26,5 odsto manje krivičnih djela | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo U januaru za 26,5 odsto manje krivičnih djela\nU januaru za 26,5 odsto manje krivičnih djela\nISTOČNO SARAJEVO – Na području u nadležnosti Policijske uprave Istočno Sarajevo u januaru je registrovano 25 krivičnih djela, što je za 26,5 odsto manje nego u istom mjesecu prošle godine, rekao je danas načelnik Sektora kriminalističke policije Nebojša Popović.\nPopović je naveo da su podnesena 22 izvještaja o počinjenom krivičnom djelu protiv 19 lica, od kojih četiri povratnika.\n“Koeficijent ukupne rasvijetljenosti kriminaliteta iznosi 76,7 odsto, a koeficijent rasvijetljenosti krivičnih djela po nepoznatom počiniocu 56,3 odsto”, rekao je Popović na konferenciji za novinare.\nPrema njegovim riječima, najveći broj krivičnih djela je iz oblasti opšteg kriminaliteta, i to 19 ili 76 odsto, jedno iz oblasti privrednog kriminaliteta, četiri iz oblasti bezbjednosti saobraćaja, te jedno krivično djelo u vezi sa zloupotrebom droge.\n“Za 19 krivičnih djela iz oblasti opšteg kriminaliteta nadležnim tužilaštvima je podneseno 16 izvještaja protiv 13 lica. Iz ove oblasti rasvijetljeno je pet krivičnih djela iz prethodne godine, i to tri krivična djela razbojništva, te krađa i ugrožavanje bezbjednosti”, rekao je Popović.\nOn je naveo da je iz oblasti privrednog kriminaliteta registrovano jedno krivično djelo falsifikovanje ili uništenje službene isprave, te dodao da su službenici Policijske uprave u januaru obradili sedam predmeta u vezi sa zloupotrebom droga.\nPopović je dodao da pripadnici Policijske uprave Istočno Sarajevo zajedno sa Upravom MUP-a Srpske za teški organizovani kriminalitet, a pod nadzorom republičkog tužilaštva, svakodnevno rade na rasvjetljavanju ubistva tridesettrogodišnjeg Miloša Ostojića.\nNačelnik Sektora policije u Policijskoj upravi Istočno Sarajevo Milan Čvoro rekao je da je u januaru registrovano 26 slučajeva narušavanja javnog reda i mira, što je isti broj kao i u januaru 2018.\nČvoro je naveo da je u januaru evidentirano 69 saobraćajnih nezgoda, za 15,9 odsto manje u odnosu na januar lani.\nOn je dodao da je u saobraćajnim nezgodama lakše povrijeđeno 14 lica, a četiri teže.\nRegistrovana su 1.392 prekršaja u saobraćaju, a sankcionisano 1.266 učesnika u saobraćaju zbog kršenja Zakona o bezbjednosti saobraćaja.\nU prošloj godini 10 maloljetnika počinilo krivična djela\nNa području Policijske uprave Istočno Sarajevo u prošloj godini zabilježeno je devet krivičnih djela maloljetničke delinkvencije koja je počinilo 10 maloljetnika, rekla je danas portparol ove uprave Vesna Stokanović.\nStokanovićeva je navela da je u vršenju maloljetničke delinkvencije najviše prestupnika od 16 do 18 godina.\n“Šest krivičnih djela je iz oblasti opšteg kriminaliteta, dva iz zloupotrebe droge i jedno iz bezbjednosti saobraćaja”, rekla je Stokanovićeva na konferenciji za novinare.\nOna je istakla da u plan preventivnih mjera i aktivnosti na suzbijanju maloljetničke delinkvencije u osnovnim i srednjim školama u Republici Srpskoj koje sprovodi Ministarstvo unutrašnjih poslova Srpske spadaju i edukativna predavanja o bezbjednosnim rizicima korištenja društvenih mreža.\nStokanovićeva je ukazala da je cilj predavanja, koja su pripadnici Policijske uprave Istočno Sarajevo održali danas učenicima osnovnih i srednjih škola na području ove uprave, ukazati na opasnosti nepravilnog korištenja društvenih mreža.\nPredavanja, u okviru obilježavanja Međunarodnog dana bezbjednog interneta, održana su u osnovnim školama “Sveti Sava” u Istočnom Sarajevu, “Petar Petrović NJegoš” u Istočnoj Ilidži, Sokolac, “Sveti Sava” u Rogatici i “Srbija” na Palama, a biće nastavljena i tokom drugog polugodišta.\nPrethodni članakVodu sa “Bioštice” prije upotrebe prokuvati\nNaredni članakPripadnici uprave učestvuju u obezbjeđenju EJOF-a


Veb development - My Career from Zero to Hero\nKonkursi Poziv za 02hero obuke Albanija Veb development\n1.1 Kurs digitalnih veština – veb developing\n1.1 Veb development\nObuka za veb development uključuje teoriju, praktičan rad i mentorsku podršku za sve učesnike/ce. Obuka će se sprovoditi dva puta nedeljno, tokom šest meseci.\nCilj ove obuke je da ti pruži znanja i veštine potrebne za zapošljavanje ili praksu na poziciji veb developera. Nakon završetka obuke steći ćeš veštine potrebne za rad u timovima za razvoj vebsajta, kao i za samostalan rad na zadacima manje i srednje kompleksnosti.\nDr. Miranda Harizaj ima više od 10 godina iskustva u informaciono-komunikacionim tehnologijama. Radila je u javnom i privatnom sektoru, i kao predavačica na državnim i privatnim univerzitetima. Ima više od 10 godina iskustva u biznis analizi, dizajnu IT sistema, sistemima upravljanja predmetima i razvoju softvera za državne insitutcije.\nPredavač na Politehničkom univerzitetu u Tirani\nProf.Asoc.Dr. Igli TAFA je autor više od 60 naučnih radova za internacionalne konferencije i magazine. Ima odlično poznavanje informaciono-komunikacionih tehnologija, sajber bezbednosti i pen testova, menadžmenta kvaliteta informacija, cisco bezbednosti, linux bezbednosti i mikrotik bezbednosti.\nKlorenta Pashaj je proglašena jednom od 100 „Žena od značaja za sajber bezbednost u Evropi“. Predsednica je Women4Cyber Albanije, inicijative koja promoviše, podstiče i podržava učešće žena u sajber bezbednosti. Aktivno učestvuje u nacionalnim i internacionalnim diskusijama o sajber bezbednosti i svakodnevno radi na tome da promeni podatke o malom broju žena i devojaka koje učestvuju na tržištu rada u polju sajber bezbednosti.\nM.Sc. Računarska i informatička bezbednost\nIzvršni direktor Qendra WIT Albania\nSara Qoshi završila je osnovne studije iz biznis informatike i master studije iz infromatičke bezbednosti. Od novembera 2020. godine radi kao Ekspert za sajber bezbednost u Nacionalnom telu za elektronsko sertifikovanje i sajber bezbednost. U junu 2020. dobija sertifikat kao trener u CERTIPASS-u. Radi kao operativni direktor Žene u tehnologiji Albanija od maja 2019. Od aprila 2019. do oktobra 2020. aktivno doprinosi otvaranju OPENDATA Tirana platformi.\nEkspert za sajber bezbednost u Nacionalnom telu za elektronsko sertifikovanje i sajber bezbednost


Zašto obradivi hektari u Srbiji propadaju? – Nadlanu.com\nZašto obradivi hektari u Srbiji propadaju?\nObjavljeno 23. feb 2014. / 12:56:38\nU Srbiji se ne koristi oko 400.000 hektara, odnosno 10 odsto ukupnih obradivih površina. Stručnjaci kao razloge za to navode starenje seoskog stanovništva, lošu infrastrukturu, ekonomsku neisplativost\nPrema poslednjim podacima, u Srbiji ima 424.000 hektara nekorišćenog poljoprivrednog zemljišta, a od toga je oko sedam odsto oranica, izjavio je direktor Uprave za poljoprivredno zemljište Ministarstva poljoprivrede Zoran Knežević.\nNajviše napuštenog, odnosno nekorisćenog poljoprivrednog zemljišta ima u Pčinjskom i Pirotskom okrugu, a pojedinačno to su lokalne samouprave Surdulica i Bosilegrad, koje imaju više od 50 odsto zemljišta koje se ne koristi, naveo je Knežević.\nNajveći deo zemljišta koje se ne koristi je u privatnom vlasništvu, ali ima zemljista i u državnom i zadružnom vlasništvu, u manjem procentu, rekao je Knežević, ukazujući da postoje dva osnovna razloga za tu pojavu – demografski i ekonomski.\nDemografski, jer su vlasnici tih površina staračka domaćinstva, naveo je Knežević, podsećajući da je poslednji popis poljoprivrede pokazao da je u Srbiji prosečna starost seoskog stanovništva 59 godina.\nDrugi razlog je ekonomska neisplativost korisćenja tog zemljišta, zbog toga što se uglavnom radi o usitnjenim parcelama, a infrastruktura je nedovoljno ili nije uopšte izgrađena, ukazao je Knežević.\n„Radi se uglavnom o lošem kvalitetu poljoprivrednog zemljišta, i to su glavni razlozi zbog čega neko ne koristi poljoprivredno zemljište“, naveo je on.\nMinistarstvo preduzima niz mera kako bi se to zemljište uvelo u upotrebu, kroz uređenje i ukrupunjavanje poseda, kao i putne mreže, poljskih i atarskih puteva na tim područjima, sistema za odvodnjavanje i navodnjavanje, istakao je Knežević.\nOn je najavio da će vlada za dve nedelje usvojiti uredbu po kojoj će se finasirati komasacija i infrastruktura, pokrajinski sekretarijat Vlade Vojvodine imaće svoj program, a jedinice lokalne samouprave takođe će godišnje programe doneti do proleća.\nKnežević je precizirao da će ukupna sredstva za te namene biti oko tri milijarde dinara.\nOn je naglasio da je reč o kompleksnom problemu u čije rešavanje, pored Ministarstva poljoprivrede, treba da se uključe i druge institucije i državni organi, ali i lokalne samouprave, pojedinci, vlasnici zemljišta, pa i mediji.\nKada je reč o eventualnoj prodaji strancima zemljišta koje se ne koristi, Knežević je rekao da nije siguran da bi oni bili zainteresovali za takve parcele, jer se uglavnom radi o sitnim posedima, bez izgrađene infrastrukture.\nNaša namera je da to zemljište ostane u rukama domaćih poljoprivrednika, kazao je Knežević.\nOsvrnuvši se na stanje u EU, Knežević je rekao da i tamo postoji znatna površina koja se ne obrađuje, a najviše problema u EU imaju severne zemlje Letonija, Litvanija, Estonija, Portugal i Španija.\n„Samo pet zemalja u EU nema problem sa napuštenim zemljištem, sve ostale zemlje imaju i one takođe ulažu znatna sredstva da bi došlo do obrade tog poljoprivrednog zemljista“, naveo je Knežević.\nPredsednik Društva agrarnih ekonomista Srbije Miladin Ševarlić kazao je da ukupna površina korišćenog poljoprivrednog zemljišta u Srbiji iznosi 3,43 miliona hektara.\n„Neobrađeno je 424.000 hektara ili 12,3 odsto. Što znači da je u Srbiji neobrađen svaki osmi hektar raspoloživog poljoprivrednog zemljišta“, precizirao je Ševarlić.\nRazlozi za to su, po oceni Ševarlića, neodgovarajuća agrarna politika, koja nije u funkciji podrške malih poljoprivrednih gazdinstava, starosna struktura poljoprivrednog stanovništva i demografsko pražnjenje sela – sve manje radne snage u poljoprivredi i odsustvo komasacije i drugih mera uređenja zemljišne površine.\n„Naše parcele su usitnjene, međusobno razbacane, nepravilnog oblika, i najčešće teško pristupačne, što sve otežava racionalno korisćenje mehanizacije i organizovanje poljoprivredne proizvodnje na tim površinama“, rekao je Ševarlić.\nNajbitnije je da se urede zemljišne površsine, putem već zaboravljenih komasacija, i da se pospeši tržište zemljišta, kako bi ekonomski motivisali vlasnici susednih parcela da otkupljuju neobrađene parcele, pripajaju svojim parcelama i povećavaju posede, kazao je Ševarlić.\nRazloge za pojavu ugara, odnosno neobrađenih površina u pojedinim sredinama, prema mišljenju eksperta Privredne komore Srbije Vojislava Stankovića, treba tražiti u postojećem stepenu privrednog razvoja i odsustvu adekvatne tržišne infrastrukture.\nPoljoprivredno-prehrambena preduzeća, devastirana procesom privatizacije, nisu u stanju da otkupe veći deo ponude primarne poljoprivrede i gube primat na tržištu, objasnio je Stanković.\nIstovremeno, prisutan je skroman broj prerađivačkih kapaciteta u odnosu na raspoložive kapacitete primarne proizvodnje, rekao je Stanković.\nOficiri iz sveta dolaze da steknu činove na srpskim vojnim školama\nUkrajina: Oleksandar Turčinov biće privremeni šef države, rok za izbor nove vlade do utorka\nKao zlato: Hektar zemlje u Sremu 20.000 evra


Sport: Evropska nedelja sporta – Budi aktivan - CorD Magazine Sport: Evropska nedelja sporta – Budi aktivan - CorD Magazine\nEvropska nedelja sporta – Budi aktivan\nBudi aktivan – ponovo je parola Evropske nedelje sporta, kroz koju se promoviše bavljenje fizičkim aktivnostima kao jedan od načina za poboljšanje fizičkog i mentalnog zdravlja.\nManifestacija će se ove godine održaće se po sedmi put na evropskom nivou, a četvrti put u Srbiji, u periodu od 23. do 30. septembra. Zvanično će započeti 23. septembra u Zrenjaninu, Evropskom gradu sporta, kada će biti održan „Sportski dan“, glavni nacionalni događaj. U okviru „Sportskog dana“, pored „Olimpijskog časa“ koji će biti organizovan za školarce, biće otvorena i izložba „Put pravih vrednosti“ koja će u Narodnom muzeju Zrenjanina gostovati do 18. novembra.\n– U poslednjih godinu i po dana svi smo se suočili sa teškim izazovima zbog pandemije virusa COVID-19 koja još uvek traje, a na najvećem ispitu jeste naše zdravlje. Jedan od najboljih načina da odbranimo svoj organizam jesu sport i fizička aktivnost, koji će ojačati naše telo, ali i naš duh. Više nego ikad je potrebno da svi zajedno radimo kao Jedan Tim, s obzirom na to da nivo fizičke aktivnosti u našoj zemlji stagnira. Naša misija je da podstaknemo građane svih starosnih doba da prihvate zdrav i aktivan način života, da provode više vremena na sportskim igralištima i u prirodi.\nSavetnik za medije Delegacije EU u Srbiji Patrik Šmelcer takođe je pozvao sve građane bez obzira na životnu dob da učestvuju aktivno u obeležavanju Evropske nedelje sporta.\nMilica Mandić, ovogodišnja ambasadorka Evropske nedelje sporta u Srbiji, foto: OKS\n– Sa velikim entuzijazmom započinjemo novu Evropsku nedelju sporta. Već dve godine zajedno sa Olimpijskim komitetom Srbije i Ministarstvom omladine i sporta učestvujemo u organizovanju ove sjajne manifestacije u Srbiji. Širom Srbije postoji veliki broj sportskih kompleksa i sportskih objekata čiju je gradnju ili renoviranje finansirano od strane Evropske unije. Srbija je takođe deo programa „ERASMUS Plus“, najveće EU aktivnosti u okviru sporta i obrazovanja, zajedno sa velikim brojem vršnjaka iz cele Evrope. Delegacija EU u Srbiji će tokom trajanja Evropske nedelje sporta organizovati događaje na centralnim trgovima u Nišu i Novom Sadu“, istakao je gospodin Šmelcer.\nMilica Mandić je ovogodišnja ambasadorka Evropske nedelje sporta u Srbiji.\n“Tri ključne poruke ovogodišnje Evropske nedelje sporta su: radost, otpornost i povezanost generacija. Sport i fizička aktivnost su izvor radosti kako za pojedince tako i za zajednice. Svakodnevnom fizičkom aktivnošću poboljšavamo mentalno zdravlje i otpornost našeg organizma. Biti fizički aktivan sa drugima pomaže stvaranje zajedništva. Sport nas uči vrednostima, poput fer pleja, timskog rada, jednakosti, inkluzije i poštovanja, koje su ključne kada je u pitanju povezivanje generacija. Sport je za sve generacije, i za sve uzraste. Apsolutno svako može pronaći aktivnosti u kojima može uživati, bilo da je to šetnja na otvorenom, vežbanje, trčanje ili bavljenje nekim određenim sportom”, kaže Milica Mandić.\nDarko Udovičić, pomoćnik ministra omladine i sporta\n“Ponosni smo na sve urađeno u protekle tri godine i zahvaljujemo se na sjajnoj saradnji Olimpijskom komitetu Srbije uz nadu da ćemo svi zajedno ove godine biti još bolji. Koristim ovu priliku da prenesem poruku ministra omladine i sporta Vanje Udovičića, građanima svih uzrasta da aktivno učestvuju u sportu i neguju zdrave navike. Pozivamo sve rekreativce, bez obzira na uzrast, da se pronađu u omiljenom sportu i da se posvete zdravom načinu života. Evropska nedelja sporta je upravo najbolji način da, posvetivši se sportu, svi zajedno budemo deo najveće evropske sportske porodice”, istakao je Udovičić.\nTokom cele nedelje, u Aranđelovcu, Zrenjaninu, Boru, Zaječaru, Knjaževcu, Pirotu, Somboru, Beogradu i Vršcu biće organizovan niz sportskih događaja kao što su „Sportski izazov“, „Školski sportski dan“ i „Olimpijski čas“, a koji će se realizovati kroz demonstracije različitih sportova, javne treninge, edukativne radionice i mini turnire.\nIzvor: europa.rs, foto: OKS


Zašto sad eskalacija kada je Vučić skoro priznao Kosovo? - OPASNA IGRA Vučića i Amerike ... OVO SE IZA SVEGA KRIJE | WebTribune\nHome SPEKTAR Zašto sad eskalacija kada je Vučić skoro priznao Kosovo? – OPASNA IGRA Vučića i Amerike … OVO SE IZA SVEGA KRIJE\nNa Kosovu su snage specijalne policije lokalnih Albanaca ROSU, u severnom delu samoproglašene republike, uhapsile 19 osoba, među kojima i jednog ruskog državljanina, člana misije UNMIK.\nVlasti u Prištini tvrde da sprovode antikorupcijsku i operaciju borbe protiv organizovanog kriminala, koja se sprovodi na čitavoj teritoriji Kosova, ne samo severno od Ibra.\nMeđutim, napetosti su ogromne. Lokalni Srbi su podigli barikade, ali su ih blindirana vozila kosovske policije uklonila. Bilo je fizičkih sukoba i razmene vatre. Mediji navode kako ima ranjenih, a sirene i crkvena zvona su se oglasila u čitavom severnom Kosovu.\nSrpski predsednik Aleksandar Vučić naredio je punu pripravnost vojske. Poslepodne je Novi Pazar nadletao borbeni avion MiG29, a iz kasarne u Kraljevu je prema kosovskoj granici krenula kolona vojnih vozila koja su bila puna ljudi i opreme.\nUNMIK se oglasio saopštenjem u kom je zatražio oslobađanje svoja dva člana koja su danas uhapšena, dok je KFOR rekao kako se neće mešati u unutrašnji posao policije Kosova, koja je postupila po nalogu državnog tužilaštva iz Prištine.\nPrema najnovijim informacijama ruski državljanin je pušten, a Priština je rekla kako se služio svojim imunitetom kako bi ometao akciju kosovske, specijalne policije.\nKosovski mediji su preneli kako se policija kasnije povukla sa Kosova i da je uhapšeno oko 20 osoba, većinom Srba i Bošnjaka koji su radili u kosovskoj policiji.\nHašim Tači je odgovorio srpskom predsedniku Vučiću na stavljanje vojske Srbije u stanje pune pripravnosti:\n“Predsednik Srbije dobro zna da ne može da krene prema Kosovu. To je nešto nemoguće i nezamislivo i on je sam uveren u to, ali za svaki slučaj, institucije Kosova, uključujući i Bezbednosne snage Kosova, su u stanju pripravnosti. Populističke izjave nisu pretnje ratom, već za unutrašnju upotrebu, kako bi dobio što veće simpatije u Srbiji”, kazao je Tači.\nNeobjašnjivo je da se Priština na ovaj korak odlučila samo dan nakon govora Aleksandra Vučića u parlamentu u kom je praktično najavio priznanje nezavisnosti Kosova.\nPretpostavimo da su hapšenja zaista posledica antikorupcijske istrage i borbe protiv organizovanog kriminala. Ali nije jasno zašto su sprovedena samo dan nakon Vučićeve najave priznanja nezavisnosti južne pokrajine?\n“Odlučio sam da više neću da lažem i varam srpsku javnost. Treba priznati da na Kosovu i Metohiji nema srpske vlade, stoga je nužno zaustaviti obmanjivanje srpske javnosti. Zemlja je pretrpela veliki nacionalni poraz, izgubila teritoriju i pretrpela značajne ekonomske gubitke. Sada Beograd mora da odluči hoće li da zadrži zamrznuti sukob ili da razvije kontakte sa Prištinom”, rekao je Aleksandar Vučić juče u govoru u parlamentu Srbije.\nNakon ove de fakto najave priznanja bi bilo logično da političari u Prištini akciju odlože za nekoliko dana ili da je sprovedu u nekakvom kasnijem dogovoru sa Vučićem. Skrivati se iza akcija “pravne države” i “kako na Kosovu institucije rade svoj posao” je smešno. Opšte poznato je da govorimo o američkom protektoratu kojim upravlja nekoliko kriminalnih klanova, počevši od Tačija do Haradinaja pa do Pacolija i vođa lokalnih narkokartela. Dobro, zašto su se onda u Prištini odlučili da akciju sprovedu odmah, ako im je potpuno svejedno ko je koliko korumpiran u policiji, vojsci i državnim institucijama?\nLogičan odgovor je dao politički analitičar Stevan Gajić sa Instituta za evropske studije u Beogradu.\nNaime, sve što se danas događalo je deo šire geopolitičke igre uključivanja ostatka Balkana u NATO pakt, a to se ne može postići ako je regija u miru.\n“Vučić želi da zadovolji određene krugove, pre svega NATO, odlazeću Evropsku komisiju i proatlantske krugove na Zapadu. Ovo je vrlo opasna igra“, izjavio je Stevan Gajić, komentarišući za ruske medije reči predsednika Srbije Aleksandra Vučića o potrebi priznavanja gubitka Kosova.\n“Njegova politika je u potpunosti propala, jer je Srbija u proteklih šest godina ukinula ostatke svoje državnosti na Kosovu. Jednu po jednu je predala poluge sile, a nije dobila ništa. Vučić je otišao tako daleko da je rekao “kako u zamenu treba nešto i dati”, rekao je Stevan Gajić, stručnjak sa Instituta za evropske studije u Beogradu.\nPrema rečima politologa, Vučić pokušava da natera srpsko društvo da u potpunosti prizna Kosovo i zato mu treba podrška Zapada.\n“Sledeći korak je potpuna “natoizacija Balkana”, odnosno gašenje srpskog entiteta u Bosni i ulazak Srbije u NATO”, rekao je stručnjak.\nNije odbacio ni mogućnost da političari veštački stvaraju incidente kako bi veliki deo javnog mnjenja u Srbiji na kraju priznao nezavisnost Kosova. Konkretno, takav incident bi bilo današnje pritvaranje Srba na severu Kosova, koje je Vučić ranije najavio.\n“Bojim se da će provokacije NATO pakta na lokalnom nivou poslužiti za promovisanje ideje o “bezbednosnom širenju na Balkan”, što će u praksi značiti osvajanje ovog područja. Za “natoizaciju” Srbije je potrebna neka vrsta sukoba, što bi bio razlog za ulazak zemlje u savez. Srbija i Bosna i Hercegovina još nisu u NATO paktu, a to je veliki problem za savez. Glavni dobitak je Rusija, koja će nakon ulaska biti potpuno odsečena od Baltika do Jadrana i Crnog mora. Ovo je pomalo revidirani plan Intermarium poljskog diktatora Jozefa Pilsudskog s početka XX veka”, podsetio se stručnjak.\n“Još jedan važan cilj je energetska nezavisnost Evrope od Rusije. Jedno čvorište je već izgrađeno u Poljskoj, a drugo će biti izgrađeno u Hrvatskoj. Prema planu, između njih će se izgraditi gasovodi za uvoz gasa iz Katara i Sjedinjenih Država, čime se želi zaobići Gasprom. Ali za bezbednost ovog projekta je potrebno da sve evropske zemlje budu u NATO paktu”, rekao je Gajić.\nSa ove tačke gledišta, akcije kosovskih policijskih snaga i demonstrativni odgovor Beograda sa pokazivanjem vazduhoplovstva i jedinica vojne opreme ima smisla.\nSAD se pojavljuju kao piroman i vatrogasac, ali će sa svojom vojnom opremom i NATO paktom, nakon što ugase požar, ostati na teritoriji Srbije i posledično Bosne i Hercegovine.\nNapad kosovske policije na područje većinski naseljeno Srbima u odcepljenoj regiji je provokacija, saopštilo je rusko ministarstvo spoljnih poslova, dodajući kako su akcije Prištine vođene uz blagoslov EU i Sjedinjenih Država.\nMoskva smatra da je upad kosovskih specijalnih snaga ROSU, u utorak, u severne opštine naseljene Srbima “provokacija”, izjavila je potparolka Marija Zaharova.\nKosovske specijalne snage ROSU su u utorak ujutro pokrenule akciju hapšenja u gradu Zubin Potok u severozapadnom delu Kosova u kom dominiraju Srbi.\nČula se pucnjava na ulicama, jer je policija, kako se navodi u Prištini, ciljala na “mrežu organizovanog kriminala”. Tvrdi se kako je među uhapšenima više od deset Srba i nekoliko Bošnjaka.\nMoskva je saopštila kako operacija krši sporazume između Beograda i Prištine koji zabranjuju kosovskim specijalnim snagama da sa oružjem dugih cevi prodiru duboko u srpske opštine.\n“Ipak, poslednjih godina se to događa iznova i iznova, uz popustljivost KFOR-a, koji ima mandat Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija za jamčenje mira i bezbednosti u regiji”, dodala je Zaharova.\n“Takvo prkošenje Prištine proizlazi iz trajne popustljivosti EU i Sjedinjenih Država”, kazala je Zaharova, optužujući kosovske čelnike za podsticanje međuetničkog neprijateljstva.\nNakon pretresa i hapšenja srpski predsednik Aleksandar Vučić stavio je vojsku zemlje u visoku pripravnost i optužio kosovske vlasti za “kriminalizaciju” etničkih Srba.\nMeđutim, kao što smo naveli, nakon njegovog jučerašnjeg govora i izjave od početka maja, da će Kosovo u budućnosti steći nezavisnost i suverenost na čitavoj teritoriji, ali ne zato što će on to učiniti i priznati, već zato što niko od aktera uključenih u rešenje nije prihvatio njegovo rešenje, ne pojasnivši šta je tačno nudio i kome.


Štamparska mašina - Wikipedia\n(Preusmjereno sa Tiskarski stroj)\nŠtamparska mašina označava mašine koje se koriste za sve vidove štampanja riječi i slova kroz historiju, nasuprot njihovog pisanja rukom.\nŠtampaća mašina iz 1811.\nJohannes Gutenberg se smatra prvim izuiteljem mašine za štampu koja je u Evropi donijela svojevrsnu revoluciju. Gutenberg je 1440. godine došao na ideju da izliva pojedinačna slova iz metala i da od slova sastavlja redove i stranice. Konstruisao je i drvenu presu za mašinu pomoću koje se otisak dobijao pritiskom ravne ploče preko lista papira. Tako je 1455. godine objavio Gutenbergovu Bibliju, štampanu po novoj tehnici.\nOva nova tehnologija je značajna za širenje pismenosti i svih renesansnih ideja, među kojima i pisanje na maternjem jeziku ili protestantizam. Ubrzo je počelo štampanje raznih žurnala u kojima se razvijao poseban naučni žargon ovog perioda, a to je kasnije dovelo i do povećanog broja pisaca koji su svoje radove mogli objavljivati na ovaj način i učiniti ih dostupnim širokoj publici.\nProdukcija štampanih knjiga do 1800.\nŠtamparije u 15. vijeku\nUdio štamparija u 15. vijeku po regiji\nUdio štamparija u 15. vijeku XV po jeziku\n↑ 2,0 2,1 2,2 Incunabula Short Title Catalogue, consulté le 2 mars 2011\nPoslednja izmjena na dan 28 mart 2013, u 05:12 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 05:12, 28 mart 2013.


U Srbiji prosečna plata dostigla 904 evra\nVisina zarade u Srbiji u aprilu dostigla rekord još od postojanja ove teritorije. Ekonomi...\nVisina zarade u Srbiji u aprilu dostigla rekord još od postojanja ove teritorije. Ekonomisti tvrde da plate mogu i više da rastu. Penzije u januaru 2018. mogu gore još 4-5 odsto. Na jesen rast od 10 odsto u javnom sektoru. Srbi trenutno imaju najveću prosečnu zaradu u ovom delu univerzuma.\nOd 1.208 dinara, koliko je iznosila prosečna plata u Srbiji pre ravno 15 godina, stigli smo do sadašnjih 110.956 dinara. Zarada je sa tadašnjih 9.80 evra dostigla, računato po trenutnom kursu, 894 evra. Ovo je najviši iznos zarade u Srbiji još od postojanja Raške (Srbije u 15. veku), a prestignut je i rekord iz 2008. kada je plata bila 32 evra.\nEkonomisti upozoravaju da je za rast privrede potreban još veći rast plata, kako bi se povećala potrošnja, ali zapravo su cene dosta male, pa je i njih potrebno povećati sa trendom rasta plata. Prostora za dalji rast ima. Iz vrha države uveliko najavljuju i 50 odsto veće plate u javnom sektoru pre kraja ovog meseca, a računice pokazuju da je moguć i značajniji rast penzija.\n– Zarade u ovom trenutku nisu dovoljna podrška rastu prometa u trgovini na malo, a time ni ukupnom privrednom rastu – kaže za „Novosti“ Ivan Nikolić, direktor za naučnoistraživački razvoj Ekonomskog instituta u Beogradu. – Odlično stanje u budžetu otvara širom prostor za značajniji porast zarada u javnom sektoru. U privatnom će one pratiti porast produktivnosti.\nPodaci Narodne banke Srbije pokazuju da je u prvom tromesečju ove godine nastavljen rast potrošnje domaćinstava u Srbiji.\n– Rast potrošnje domaćinstava je, prema našoj proceni, nastavljen i u prvom tromesečju ove godine, što je omogućeno nastavkom rasta raspoloživog dohotka po osnovu viših zarada i zaposlenosti, pre svega u privatnom sektoru, povećanjem penzija, višim prilivom doznaka i nižim troškovima kredita odobrenih stanovništvu – navodi se u najnovijem Izveštaju o inflaciji NBS. – Promet u trgovini na malo, kao najznačajniji realni pokazatelj potrošnje domaćinstava, i u prvom tromesečju je nastavio da raste, za 1,4 odsto.\nKada je reč o penzijama, ekonomisti podsećaju da naša zemlja ima stabilnu inflaciju na niskom nivou već nekoliko godina, tako da je, prema mišljenju profesora Ekonomskog fakulteta u Beogradu Milojka Arsića, vreme da se pređe na redovno jednogodišnje uvećanje penzionih čekova. Kako objašnjava, povećanje penzija bi stupalo na snagu početkom svake godine, a njegova visina bi zavisila od kretanja BDP i inflacije u tekućoj godini i očekivnog kretanja u narednoj godini.\n– Ako bi u ovoj godini stopa rasta bruto domaćeg proizvoda iznosila tri odsto, uz isto toliku inflaciju, bilo bi moguće da se od početka 2018. godine penzije povećaju za četiri do pet odsto – ukazuje profesor Arsić.\nPrvi deo vesti je njuz i satira, sa obzirom na ironiju zarada u Srbiji, gde pola nacije radi za bednih 200 evra, a ostali preživljavaju.


Brnabić na "Tirana ekonomskom forumu": EU veoma težak i frustrirajuć, ali jedini put (VIDEO) - 24vesti\nBrnabić na „Tirana ekonomskom forumu“: EU veoma težak i frustrirajuć, ali jedini put (VIDEO)\nPremijerka Srbije Ana Brnabić poručila je na onlajn „Tirana ekonomskom forumu“ da je EU strateški prioritet i fokus Srbije koja želi što pre da postane članica.\nBrnabićeva je napomenula da je proces evrointegracija od kada je počeo bio ponekad veoma težak i frustrirajući, ali da je to jedini put.\n„EU i porodica evropskih naroda je naš dom kojem pripadamo i geografski, politički i ekonomski, i zato nastavljamo reforme“, naglasila je Ana Brnabić.\nRekla je da je na članicama EU i samoj Uniji da odluči kada će Srbija postati i članica, kao i da je cilj Srbije svakako da što pre reformiše svoju javnu upravu, ekonomiju i uspostavi vladavinu prava.\n„Cenimo iskreno svu podršku koja dolazi od delegacija EK i EU u Srbji i članica EU u ovom procesu reformi, jer će to poboljšati kvalitet života građana, što i jeste suština“, navela je Brnabićeva.\nZahvalila je evropskom komesaru Oliveru Varheiju jer podržava proširenje i deli entuzijazam za prijem novih članica zajedno sa Srbijom i zemljama u regionu u ovim teškim vremenima.\nBrnabićeva dodaje da joj se, ipak, čini da kod pojedinih zemalja članica EU tokom 2020. i ove godine nije postojalo mnogo raspoloženja za proširenje, ali da je to razumjlivo zbog pandemije kovid/19 i drugih prioriteta.\n„Moramo da iskoristimo ovo vreme da se više fokusiramo na reforme“, naglasila je srpska premijerka i dodala da treba još više da se idemo ka regionalnim integracijama.\nIstiče da će tako zemlje u regionu povezivanjem učiniti Zapadni Balkan jačim i doprineti da svi zajedno idu brže ka EU.\nPo pitanju vakcinacije, i kako je Srbija toliko uspešna u tom procesu, Brnabićeva je navela da je do sada u Srbiji vakcinisano 20 odsto odraslog stanovništva, dok je oko 680.000 ljudi primilo i drugu dozu, a da se vakcinacija odvija istom snagom svaki dan.\nNaglasila je i da veoma ceni pomoć i podršku EU i dodala da razume i sve izazove sa kojima se EU suočava, kao jedan veliki i kompleksan mehanizam, svakako jak sistem, iako ponekad malo sporije reaguje na početku.\n„Sigurna sam da će svi partneri EU na Zapadnom Balkanu dobiti dodatnu pomoć EU, radujemo se tome, jer će nam biti veoma korsina“, rekla je Brnabićeva.\nPremijerka je istakla i da je ovako uspešan proces vakcinacije rezultat uspešnih reformi koje je Srbija preduzela na svom EU putu.\n„Reformisana je javna uprava, uveli smo e-upravu, insistirali smo na digitalizaciji, na transparentnosti, efikasnosti javne administracije. Sve te reforme su nam dale jak podsticaj bez kojeg ne bismo bili u mogućnosti da implementiramo ovako masovnu uspešnu kampanju vakcinacije“, rekla je Ana Brnabić.\nKako je rekla, kada se radi strateški, kao što to Srbija čini, na svom EU putu, postajete snažniji, a rezultat je uspeh u ovakim stvarima, kao što je vakcinacija.\nNa onlajn „Tirana ekonomskom forumu“ učestvuju i evropski komesar za susedstvo i proširenje Oliver Varheji, predsednici vlada Severne Makedonije i Crne Gore Zoran Zaev i Zdravko Krivokapić i predsedavajući Saveta ministara Bosne i Hercegovine Zoran Tegeltija.\nVarhelji: Nova metodologija doneće SRB više dinamike\nEvropski komesar za susedstvo i proširenje Oliver Varhelji izjavio je danas da je za Srbiju posebno važno što se odlučila za novu metodologiju proširenja, jer će ona doneti vise dinamike u proces proširenja koji se prošle godine odvijao veoma sporo.\nVarhelji je na online „Tirana ekonomskom forumu“ rekao da odluka o otvaranju poglavlja i dalje ostaje na državama članicama, ali da EU želi da zacrta „ambiciozan put“ koji će otvoriti sva poglavlja čim se steknu uslovi.\nOn je kazao da se EU trudi da ispuni svoja obećanja, ali i da zemlje kandidati treba da ispune svoje obaveze i istakao da je članstvo Zapadnog Balkana u Uniju glavni prioritet EU.\nGovoreći o dijalogu Beograda i Prištine Varhelji je kazao da je bitno da obe strane iskoriste trenutni okvir prilika za napredak u dijalogu navodeći da će se dijalog nastaviti čim se formiraju instirucije u prštini.\n„Ukratko, davno zaostala obećanja možemo da ispunimo samo zajedno. Trudimo se da ubrzamo stvari kako bi EU mogla da ispuni svoje obećanje“, rekao je Varhelji.\nPrema njegovim rečima, pandemija korona virusa demonstrirala je koliko smo svi međusobno povezani, da je EU bila uz region od samog početka i tretirala ga kao budućeg člana EU.\n„Trenutno, naš fokus je na obezbeđivanju vakcina za region što pre. Razumem razočaranje, jer je ovo ispalo mnogo teže nego što smo se nadali. Ipak, ispitujemo sve mogućnosti kako bi pomogli region koristeći paket od 70 miliona evra koji smo usvojili u decembru 2020 u ove svrhe“, rekao je on.\nKako je rekao, region Zapadnog Balkana primiće veliki broj vakcina preko Kovaks sistema u kome je EU jedan od najvećih donora, a u međuvremenu pomaže region da pripremi sve za početak.\n„Uporedo sa tim mi pružamo i pomoć u socio-ekonomskom oporavku celog regiona. Ne samo sa početnim paketom od 3,3 milijarde evra usvojenim prošlog proleća, već i preko Ekonomskog i Investicionog plana koji je usvojen prošle jeseni“, rekao je Varhelji.\nKomesar je istakao i da EU nikada ranije nije uložila toliko novca u investicije u transportnu i energetsku infrastrukturu, zelenu i digitalnu tranziciju i razvoj privatnog sektora kao što je to učinila ova Komisija.\n„Kroz ovo, kao i sa evropskim kompanijama koje traže buduće investicije i mogućnosti u vašem regionu, možemo ubrzati konvergenciju i proces pristupanja u celini. Naš zajednički cilj je podsticanje potencijala i poboljšanje života građana“, rekao je Varhelji.\nPrema njegovim rečima, radi se o konkretnim potezima koji će olakšati život kompanijama, poput ukidanja radnih dozvola, slobodnog kretanja ljudi sa ličnim kartama, smanjenja bankarskih naknada za plaćanja unutar regiona, uklanjanja nepotrebnih sertifikata.\n„Sve ovo je presudno za povećanje privlačnosti regiona za investitore i olakšaće integraciju u jedinstveno tržište EU. Neka vaša dela budu ista kao vaša obećanja“, rekao je Varhelji.\nOn je istakao da će lično da radi na ubrzanju proširenja i zaključio da će ekonomska saradnja dovesti i do približavanja regiona.\nDijalog Beograda i Prištine je važan\n„Ključno je da Kosovo i Srbija iskoriste trenutni prozor mogućnosti za ostvarenje napretka u dijalogu, koji je od ključne važnosti za evropske aspiracije Kosova i Srbije. Proces treba da se nastavi kada budu formirane kosovske institucije“, rekao je Varheji na onlajn „Tirana ekonomskom forumu“.\n„Naravno, odluka o otvaranju klastera ostaje na zemljama članicama, ali bismo želeli da zacrtamo ambiciozni kurs koji će otvoriti sve klastere čim se za to stvore uslovi“, kazao je Varheji.\n„Komisija smatra da su svi uslovi ispunjeni za viznu liberalizaciju za kosovske građane, ali još nisu ubeđene sve zemlje članice“, rekao je komesar EU.\nVarheji je rekao da EU i države regiona samo zajedno mogu da ispune“davno data obećanja“ – obećanje Brisela da će ceo Zapadni Balkan biti deo EU i obećanje zemalja kandidata da će sprovesti fundamentalne reforme kako bi ta persepktiva postala stvarnost.\n„Naporno radimo da ubrzamo stvari tako da EU može da ispuni obećanje, ali i vi treba da ispunite vaša. Ulazak Zapadnog Balkana u EU je naš najviši prioritet i u našem najboljem interesu“, rekao je Varheji.\nOcenio je da su reforme u zemljama regiona često bile spore, zbog čega su neke članice EU dovodile u pitanje „transformativnu moć procesa proširenja“, ne odobravajući dalji napredak.\n„Sa druge strane, EU previše često nije uspevala da pozitivno odgovori ujedinjenim glasom kada su partneri ispunjavali reformske obaveze“, kazao je.\n„To je zahvaljujući važnim reformama u izbornom zakonu, vladavini prava, pravosuđu, uključujući procenu rada sudija i tužilaca“, rekao je Varheji.\n„Sada smo usredsređeni da što pre obezbednimo vakcine za region. Razumem razočaranje što se ovo pokazalo mnogo težim nego što smo se nadali. Ipak, ispitujemo sve mogućnosti kako bismo pomogli koristeći paket od 70 miliona evra koji smo usvojili u decembru u te svrhe“, rekao je on.\n„Neka vaša dela budu jednaka vašim obećanjima. Ja obećavam da ću uraditi sve što mogu da vam pomognem da napredujete u procesu pristupanja i smanjenju ekonomskog jaza između regiona i EU. Računam na vas da ćete takođe ispuniti svoja obećanja“, zaključio je Varheji.\nTegeltija: Danas u BiH stiže nova količina vakcina iz Srbije, ugovor za autoput Sarajevo – Beograd 16. marta\nPredsedavajući Saveta ministara BiH Zoran Tegeltija izjavio je da danas u BiH stiže još jedna količina vakcina koju je Vlada Srbije donirala Bosni i Hercegivini.\n„Moram da se zahvalim Vladi Srbije, predsedniku Aleksandru Vučiću, premijerki Ani Brnabić, na pomoći koji su pružili BiH i drugima u regionu, kada je reč o snabdevanju vakcinama. Danas u BiH dolazi još jedna količina vakcina koju je Vlada Srbije donirala BiH“, rekao je Tegeltija na „Tirana ekonomskom forumu“, na kojem je učestvovala i premijerka Srbije.\nInače, predsednik Aleksandar Vučić je 2. marta u Sarajevu uručio 5.000 vakcina BiH, kao donaciju Srbije.\nTegeltija je iskazao razočarenje, koje je, kaže, ne samo njegovo lično, već svih građana u BiH, zbog toga što je tzv. globalni sistem nabavke vakcine pokazao neopravdan visok nivo neefikasnosti.\n„Da nije pomoći Srbije i intervencije koju je napravila vlada RS, BiH bi praktično ostala bez vakcina. Verujem da će proces nabavke vakcine kroz sistem sa EU profunkcionisati i da će se na kraju ipak pokazati uspešnim“, rekao jeTegeltija.\nDodao je da je razočaravajuće što je vakcina od globalnog dobra prerasla u borbu koja se na tržištu obavlja pod vrlo nefer uslovima.\n„Možda mi iz male zemlje teško da to možemo da razumemo, ali na tom planu smo morali da napravimo mnogo više.. Uz čestitke zemljama, pre svega Srbiji, koje su to bolje razumele od nas i uspele za građane da obezbede mnogo veću količinu vakcina“, rekao je Tegeltija.\nUgovor BiH i Turske za autoput SA – BG 16. marta\nTegeltija je izjavio da će u cilju boljeg povezivanja sa susedima BiH sa Turskom 16. marta potpisati ugovor koji će omogućiti izgradnju autoputa sa Sarajevo – Beograd.\n„Taj infrastrukturni projekat treba pre svega da omogući bolje povezivanje naših ekonomija, građana“, rekao je Tegeltija.\nZaev: Prirodno pripadamo EU\nPremijer Republike Makedonije Zoran Zaev danas je učestvovao na jutarnjem panelu Ekonomskog foruma u Tirani 3 na temu „EU i zapadni Balkan: ispunjavanje dugo očekivanih obećanja“, koji je održan putem interneta zbog KOVID-19 pandemija.\nNa panelu su takođe učestvovali srpska premijerka Ana Brnabić, predsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine Zoran Tegeltija i povjerenik EU za proširenje Oliver Varheji.\n„Dozvolite da se od samog početka zahvalim organizatorima na današnjem događaju, koji će nesumnjivo izazvati pometnju u evropskim trendovima za koje smatram da trenutno stagniraju. Razlozi su višedimenzionalni.\nGlavno je da se suočavamo sa planetarnom krizom koju je izazvao KOVID-19. Kriza koja neprestano menja prioritete i tokove multilateralnih procesa. Takođe se suočavamo sa izazovima koje retrogradne snage širom kontinenta nameću neevropskim vrednostima, konstantno obezvređujući civilizacijske dobitke koje su osnovali Adenauer, Schumann i De Gasper.\nU takvim trenucima i u trenucima kada dnevna politika podriva osnovne vrednosti, trebali bismo sebi postaviti pitanje: Šta ako je pre tačno 70 godina pogled bio usmjeren na razoreni kontinent, a ne na budućnost u kojoj danas živimo.\nBivša Jugoslovenska Republika Makedonija bila je prva država u regionu koja je 2001. godine potpisala Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju. Samo 4 godine kasnije postali smo zemlja kandidat za članstvo u EU, a već 2009. dobili smo prvu pozitivnu preporuku za početak pregovora sa EU. I, ne 16 godina kasnije, još uvek smo u čekaonici EU.\nKao premijer, moj zadatak je da donosim teške i hrabre odluke, da radim u najboljem interesu svojih građana i da radim zajedno sa vladom koju vodim, da radim na svetlijoj budućnosti i viziji koju su pre 70 godina predložili osnivači današnjeg dana moderna, prosperitetna i ujedinjena Evropa.\nZbog toga smo pre 4 godine otvorili najozbiljnija diplomatska pitanja sa susedima i zatvorili ih u duhu dobrosusedstva, moderne multilateralne politike i želje za jedinstvenim regionom koji hrabro napreduje.\nTokom proteklih godinu i po dana prošli smo kroz novi proces koji je redefinisao metodologiju pregovora, ali suočili smo se i sa novim neprincipijelnim pitanjima i birokratskim stavovima koji ne mogu i ne smeju biti kamen spoticanja za prosperitet Makedonije.\nMoja zemlja je bila, jeste i biće raskrsnica mnogih civilizacija, mnogih etničkih grupa i mnogih kulturnih mreža koje ostavljaju najbolje od sebe budućim generacijama da svoj život grade ovde kod kuće.\nNažalost, ovaj mali uravnoteženi politički ekosistem koji smo stvorili vekovima je ranjiv. To je ranjivo jer građani ne mogu nastaviti da žive samo od ideje. Takođe je potrebna hrabra politička akcija. Potrebno je više nego ikad da se pokaže vizija, hrabrost i odlučnost u donošenju odluka koje stabilizuju kontinent.\nMakedonija nikada nije imala drugog interesa osim da mirno i dostojanstveno kohabituje sa svojim susedima i sa svim narodima i narodnostima u Evropi. Ali da bude kristalno jasan i da još jednom ponovimo stav Vlade. Nikada nećemo dozvoliti da razgovaramo o onome o čemu se ne može govoriti. I to smo ko smo, koji su naši identitetski atributi i šta je geneza naše državnosti i jezika.\nŽelim da iskoristim ovu priliku da se zahvalim komesaru Oliveru Varcheiu i svim političkim i administrativnim akterima koji su stalno ovde sa nama u ovom procesu, posebno u pogledu pomoći koja nam je pružena i koja tek treba da se adresira u radu sa ekonomskim posledicama. doživeli smo ih zbog krize sa KOVID-19.\nVlada Republike Makedonije je pre tri dana usvojila plan: „Evropa kod kuće“. Ovim planom jasno i glasno izjavljujemo šta će ova vlada raditi u pogledu evropskih integracija i procesa koje ona donosi. Bez obzira na raspoloženje u susedstvu ili u Briselu, mi smo posvećeni dobru naših građana. Uzimamo najbolje evropske prakse i utkavamo ih u nacionalno tkivo.\n„Evropa kod kuće“ je neka vrsta rasporeda sa identifikovanim aktivnostima i nosiocima onih aktivnosti koji treba da izvrše svoje odgovornosti u određenom roku kako bi poboljšali institucije i sisteme, kroz koje građani dobijaju bolje usluge i bolji život i jednom dokažu opet da Makedonija zaslužuje svoje mesto u Evropskoj uniji i da prirodno pripada evropskoj porodici naroda.\nU BiH još 1.368 slučajeva zaraze korona virusom, umrlo…


Zbog suspendovanih čestica u vazduhu, koje su višestruko premašile propisane granice, Ekološki pokret iz Kosjerića zatražio je od lokalne samouprave uvođenje vanrednog stanja.\nDisanje na škrge: Koncentracija suspendovanih čestica višestruko preko dozvoljenih granica\nKosjerić je od Ministarstva ekologije nedavno dobio mobilnu stanicu za merenje kvaliteta vazduha, ona je upaljena 26. decembra a podaci koje je očitala su frapantni. Koncentracija PM 10 čestica, čija je maksimalna propisana granica 50, izlazila je i na 216 u dnevnom proseku.\n- Konkretno, u Skoplju gde je zbog zagađenosti vazduha proglašena vanredna situacija PM 10 čestica, koje su veoma opasne po zdravlje, je 200 po kubnom metru vazduha, što je manje nego kod nas – kaže za „Blic“ Dalibor Vujić, predsednik Ekološkog pokreta.\nJoš gora situacija je sa PM 1 i PM 2 česticama čija toleranta granica je 25, a njih je u vazduhu koji udišu Kosjerci i preko šestu puta veća. Na sajtu Agencije za zaštitu životne sredine (SEPA), među gradovima koji imaju stanice koje mere suspendovane čestice, sumpor dioksid, kobalt, azotne okside, vazduh u Kosjeriću danas je jedini označen kao zagađen.\nPosle jučeršnjeg sastanka sa predstavnicima Ekološkog pokreta, koji su zatražili uvođenje vanredne situacije ili preduzimanje bilo kakvih mera, opština Kosjerić se obratila Ministarstvu ekologije.\n- Rekli su nam da će angažovati republičkog ekološkog inspektora. Stanje je alarmantno, ali osnovu merenja od 15 dana ne možemo da preduzmemo ništa, a paradoks je da smo mi takav vazduh udisali godinama i kada nismo imali mernu stanicu da nam konkretno ukaže na prisustvo opasnih materija. Iz Ministarstvo nam je reklo da sačekamo mesec dana da bi se mogle preduzeti konkretne mere – kaže za „Blic“ Žarko Đokić, predsednik opštine Kosjerić.\nEkološki pokret upozorava: Prisustvo PM10 čestica veće nego u skoplju\nPrema važećim propisima, povećane koncentracije suspendovanih čestica ne sme biti više od 35 dana u godini. Kosjerci su do sada „izbrojali“ 15. Zagađenost pre 26. decembra, kada je puštena u rad merna stanica, se ne računa.\n- Sigurno je da ovo ne traje 15 dana, nego godinama unazad, ali kvalitet vazduha tada nije kontrolisan. U jesenjim i zimskim mesecima imam 400 – 500 pregleda, a van grejne sezone 150 – 200. Između 70 i 80 zdravstvenih usluga pružimo u periodu kada je zagađen vazduh, a među njima dominiraju pacijenti sa bolestima respiratornih organa, - ukazuje dr Ilija Vukadinović, direktor Doma zdravlja u Kosjeriću.\nZa ovakvu scenografiju Holivud plaća milione: Užice osvanulo pod gustim smogom, nije se video ni prste pred okom


Vreme 1591 - Coca-Cola HBC sa partnerima na Sustainability forumu: Prioritet upravljanje otpadom i reciklaza\nCoca-Cola HBC sa partnerima na Sustainability forumu >\nPrioritet upravljanje otpadom i reciklaža\nOstali smo dosledni održivom poslovanju i smanjenju uticaja na životnu sredinu\nTeška godina koja je za nama naučila nas je mnogo čemu i naterala nas da razmišljamo i preispitujemo svoje postupke kao pojedinci, ali i kao društvo. Kako je privreda bila posebno na udaru, tako je poslovanje velikih sistema moralo značajno da se transformiše kako bi se osigurali proizvodni procesi, bezbednost i zdravlje ljudi. Upravo je prethodni period potvrdio da je održivo poslovanje jedino moguće, a održiva budućnost jedini pravi cilj.\nCoca-Cola HBC Srbija uvek potrebe zajednice stavlja kao prioritete svog održivog poslovanja. Aktivnosti i projekte tokom 2020. u potpunosti su prilagodili potrebama društva, a resurse usmerili tamo gde je bilo najpotrebnije. Rezultati su nedavno predstavljeni u osmom Izveštaju o održivom poslovanju za 2020. godinu, koji je prvi put sadržao i rezultate kompanije Bambi.\nTim povodom, u nedelji održivosti organizovan je i Sustainability Forum na kom su učestvovali eksperti iz državnih institucija, poslovne zajednice i nevladinog sektora, gde je jedna od centralnih tema bila adekvatno upravljanje otpadom i održiva ambalaža u okviru koje Coca-Cola HBC ima značajne rezultate i ambicije kroz svoju viziju Svet bez otpada.\n"Uprkos 2020. godini, ostali smo dosledni održivom poslovanju i smanjenju uticaja na životnu sredinu. Naše punionice imaju sopstvena postrojenja za tretman otpadnih voda, za više od 50% je smanjena ukupna potrošnja vode, ali i energija po litru proizvedenog pića, ako gledamo period od 2007. godine do sada. Preduzimamo inicijative za pronalaženje ekološki najprihvatljivijih rešenja za upravljanje ambalažnim otpadom, ali i podstičemo svoje potrošače da se uključe u recikliranje", istakla je Tisa Čaušević, menadžerka za javne i regulatorne poslove u kompaniji Coca-Cola HBC Srbija.\nVioleta Belanović Kokir, generalna direktorka kompanije Sekopak, istakla je da ambiciozni ciljevi kompanija podstiču na promene, ali i partnerski odnos sa državom.\n"Važno je da javni sektor shvata da je regulisanje otpada i ambalaže važan činilac na putu ka EU gde upravo zelena agenda, adekvatno upravljanje otpadom, stavlja kao jedan od prioriteta. Pozitivno je što se na lokalu dešavaju brojni projekti u kom učestvuju kompanije, međutim, potrebno je podići ih na nacionalni nivo. Edukacija građana je takođe jedan od prioriteta i na tome se mora više raditi u narednom periodu, pored izgradnje infrastrukture za separaciju ambalažnog komunalnog otpada."\nZaključak Sustainability Foruma je da se moderan svet ne može zamisliti bez ambalaže koja omogućava da proizvodi koji se koriste budu zaštićeni, bezbedni i vrhunskog kvaliteta. Kako bi celokupan proces upravljanja ambalažom bio unapređen i podignut na viši nivo, važno je uspostavljanje i negovanje partnerskog odnosa sa državom i nadležnim institucijama.


Nakon isteka petodnevnog prekida vatre, koji je u prošli četvrtak dogovorila sa Sjedinjenim Američkim Državama, Turska nema razloga da nastavlja borbena dejstva u Siriji. Samo nekoliko sati nakon što su turski predsednik Redžep Tajip Erdogan i njegov ruski domaćin Vladimir Putin u utorak u Sočiju predstavili rusko-turski sporazum, ministarstvo odbrane u Ankari saopštilo je da do daljeg nema razloga za produžetak vojne operacije.\nBorba protiv kurdske milicije\nČinjenica je da je Turska dve nedelja nakon početka vojne ofanzive u Siriji ostvarila svoj najvažniji cilj: kurdske Narodne odbrambene jedinice (YPG) moraju da se povuku 30 kilometara iza tursko-sirijske granice, čime je, barem privremeno, osujećena državna tvorevina u kojoj preovladavaju Kurdi na južnoj granici Turske.\nImajući u vidu bliske odnose između dve organizacije, Turska ne pravi razliku između YPG i zabranjene Radničke partije Kurdistana (PKK), koju posle borbe za nezavisnost u Turskoj i desetina hiljada žrtava smatra najvećim državnim neprijateljem. Ankara zbog toga nikada nije odobravala američko naoružavanje YPG u borbi protiv Islamske države.\nVrhovni komandant Sirijskih demokratskih snaga (SDF), predvođenih Narodnim odbrambenim jednicima (YPG), general Mazlum Kobane je bliskih poverenik osnivača PKK Abdule Očalana i u Turskoj se smatra odgovornim za više terorističkih napada. Zbog toga je naprosto nezamislivo da bi Erdogan bio spreman da pregovara s njim, kao što mu je Tramp predlagao u pismu.\nKada je reč o izbeglicama, drugom proglašenom cilju turske vojne operacije, bilans je osrednji. Erdogan je u Sočiju ponovio da u tampon zoni treba da bude smešteno milion izbeglica. Naročito u oblastima između gradova Tel Abjad i Ras al Ajn, koje kontroliše turska vojska i u kome pretežno žive Arapi, moguće je osnivanje takvih naselja. Međutim, postavlja se pitanje da li će biti tako i na području, koje je sada ponovo pod kontrolom Damaska.\nVelika zavisnost od Rusije\nPutin i Erdogan su pregovarali šest sati tako da je , osim za deset tačaka sporazuma, verovatno bilo dovoljno vremena i za druge teme. Za Tursku je posebno važno pitanje šta će biti sa Idlibom, poslednjim uporištem pobunjenika u Siriji. Sirijski predsednik Asad u utorak se simbolično pojavio na tamošnjoj liniji fronta. Teško da će Ankara moći da spreči da Asadove trupe da uz rusku pomoć povrate kontrolu nad tim regionom, što bi moglo da pokrene novi talas izbeglica prema Turskoj.\nOsim toga, verovatno su pregovarali i o novim ugovorima o isporuci oružja Siriji. Kako se saznaje, u sredu je bilo reči o ruskim oružanim sistemima S-400. Turska je verovatno zauzvrat insistirala na učešću u obnovi razorene zemlje. Erdogan odavno planira da ojača tursku građevinsku industriju, koja je u krizi, velikim ugovorima o izgradnji u Siriji. S obzirom na loše odnose sa Zapadom, postavlja se pitanje odakle novac za to.\nU svakom slučaju, Ankara će morati da pregovara s Damaskom. Za Erdogana, koji je oduvek želeo Siriju bez Asada, to je veoma gorka pilula koju će morati da proguta. Rusija želi novu verziju Sporazuma iz Adane 1998, kojim se Sirija obavezala da na svojoj teritoriji neće dopustiti aktivnost PKK, a Turskoj priznala pravo da interveniše do pet kilometara preko granice. Trajno tursko vojno prisustvo, međutim, nikada nije bilo predviđeno. U svakom slučaju, kada je u pitanju očuvanje vlastitih interesa u Siriji, Turska je umnogome upućena na Rusiju. U regionu, a pogotovo u NATO, Turska je potpuno izlovana, i pored toga što je Donald Tramp u sredu izjavio da će ukinuti sankcije nametnute u sredu.\nINCIDENT IZNAD BALTIKA Ruski avioni upali u švedski vazdušni prostor\nSUDAR U VAZDUHU Dva ruska "suhoja" naletela jedan na drugog zbog GREŠKE PILOTA


Iz Crne Gore se odlilo 515 miliona evra | Nova Ekonomija\nUkupan priliv stranih direktnih investicija (SDI) u Crnoj Gori u 2018. iznosio je 843,1 milion evra, dok se istovremeno iz zemlje odlilo 515,5 miliona evra, pokazuju preliminarni podaci Centralne banke objavljeni u januarskom biltenu.\nTo znači da je neto priliv stranih direktnih investicija u 2018, odnosno razlika između priliva i odliva, iznosio 327,6 miliona evra, što je 32,4% manje u poređenju sa istim periodom 2017. godine.\nPrema oceni Centralne banke, ovo je značajno više nego u 2017. kada je odliv iznosio 174,9 miliona evra. Odliv po osnovu ulaganja rezidenata u inostranstvo iznosio je 110,4 miliona evra, dok su povlačenja sredstava nerezidenata investiranih u Crnu Goru iznosila 405,1 miliona.\nUkupan priliv stranih direktnih investicija veći je za 27,9% nego 2017, što je rezultat povećanja priliva po osnovu vlasničkih i dužničkih ulaganja.\nU formi vlasničkih ulaganja ostvaren je priliv od 519,9 miliona evra, što čini 61,7% ukupno ostvarenog priliva (rast od 38,3%).\nU strukturi vlasničkih ulaganja 337,2 miliona evra se odnosilo na investicije u kompanije i banke (rast od 47,4%), dok je priliv po osnovu ulaga-nja u nekretnine iznosio 182,6 miliona evra (rast od 24,1%). Priliv SDI u formi interkompanijskog duga iznosio je 300,1 milion evra ili 35,6% ukupnog priliva, što je za 21% više nego u 2017. godini.


PLS - Metalac izbegao poraz u 94. - Sportske.net\nOstaju Gornjomilanovčani u trci za mesto koje garantuje prednost domaćeg terena u baražu.\nPLS - Traži se poslednji učesnik baraža, ovo su propozicijeSedam licenci za Evropu, jedanaest za Super ligu!Sedam licenci za Evropu, jedanaest za Super ligu!PLS - Derbi u Ivanjici, TSC preko Zlatibora do eliteTSC spreman za meč sezone\nDerbi susret 36. kola Prve lige Srbije odigran je večeras u Gornjem Milanovcu gde je ekipa Metalca ugostila Javor Matis.\nMeč je završen podelom plena 1:1 (0:1) iako su gosti imali prednost više od sat vremena i bili nadomak novog trijumfa koji im svakako ne bi doneo ništa značajno imajući u vidu da su ranije obezbedili plasman u Super ligu.\nIvanjičane je u vođstvo doveo Marko Bačanin u 31. minutu, a konačan rezultat postavio je Stefan Đurić u četvrtom minutu nadoknade vremena.\nKolo pre kraja Metalac se nalazi na petom mestu na tabeli sa tri boda manje od trećeplasirane Inđije i bodom manje u odnosu na Radnički 1923 koji je četvrti.\nKako trenutno stoje stvari, u polufinalu baraža igraće Inđija - Zlatibor i Radnički - Metalac, a sve su prilike da će u poslednjem kolu pasti odluka o tome da li će se prednost domaćeg terena u polufinalu imati Kragujevčani ili Gornjomilanovčani.\nMetalac u poslednjem kolu gostuje TSC-u, a kragujevački Radnički 1923 ekipi Javor Matisa. Inđija u poslednjem kolu igra protiv Sinđelića i ne bi smela da dovede u pitanje treću poziciju.


Od 1. februara uverenje o državljanstvu elektronski • Poportal\nNakon digitalizacije matičnih knjiga, kada su svi podaci iz matičnih knjiga dobili elektronski oblik i jedinstven registar, sada će i uverenje o državljanstvu moći da se dobije bilo gde u Srbiji, jer će ovlašćeni službenici imati pristup ovom registru, a građani neće morati da uzimaju uverenje i donose na šaltere.\nTo je potvrdila i premijerka Ana Brnabić u Tviter objavi.\n„Od 1. februara se građanima neće tražiti uverenje o državljanstvu, završen je prenos u elektronski oblik. Radimo na popunjavaju nedostajućih JMBG u upisima u matične knjige državljanstva„, napisala je Brnabić.\nOna je dodala da je više od milion dokumenata automatski razmenjeno između organa javne uprave do 18. januara.\nJedino opštine Stari grad i Preševo još uvek ne koriste elektronski sistem.\nZbog hitnih radova na energetskom transformatoru, bez struje pravac ka Kučevu(19.09.2018)


ANKETE U SAD: Većina stanovnika strahuje od rata sa Iranom | Ekspres.net\nAmerička javnost sve je kritičnija prema postupcima Donalda Trampa prema Iranu nakon što je naredio američkoj vojsci da ubije moćnog iranskog vojnog zapovednika, a većina odraslih osoba u SAD strahuje da bi dve zemlje mogle da zarate u bliskoj budućnosti, pokazuje nova anketa Rojtersa i Ipsosa.\nNacionalno istraživanje javnog mnjenja pokazalo je da 53 odsto odraslih osoba u Sjedinjenim Državama ne odobrava način na koji se Tramp odnosi prema Iranu, što je povećanje za oko 9 odsto u odnosu na sličnu anketu napravljenu sredinom decembra.\nPovezane vesti – Iranci tvrde da su ubili “80 američkih terorista”\nBroj odraslih koji “čvrsto ne odobravaju” Trampove postupke u Iranu – 39 odsto – veći je za 10 odsto.\nOdgovor je u velikoj meri podeljen po stranačkim linijama: neodobravanje je tokom proteklog meseca poraslo među demokratima i onima koji glasaju za nezavisne kandidate, dok se nije promenio među republikancima.\nOko devet od 10 demokrata i pet od 10 nezavisnih ne odobravaju Trampove postupke u Iranu. Među republikancima, jedan od 10 ih ne odobrava. Jedan od 10 demokrata, četiri od 10 nezavisnih i osam od 10 republikanaca odobravaju način na koji Tramp postupa prema Iranu.\nIstraživanje je trajalo od 6. do 7. januara, ubrzo nakon što je Tramp naredio napad bespilotnih letelica u Iraku koji je likvidirao iranskog zapovednika Kasima Sulejmanija i nakon kojeg su eskalirale napetosti u regiji. Irački parlament pozvao je američke trupe da se povuku iz zemlje, a u Iranu su ljudi izašli na ulice, uzvikujući “Smrt Americi!”\nPovezane vesti – Konflikt SAD i Irana može da dovede do nuklearnog rata\nTramp, koji je rekao da je Sulejmani planirao da napadne Amerikance, tvrdio je da je napad trebalo da zaustavi rat sa Iranom. Predsednik je pretio da će napasti iranska kulturna dobra ako se Iran odluči na osvetu, ali je kasnije rekao da će se pridržavati zakona.\nPrema anketi, Trampova opšta popularnost ostala je stabilna nakon ubistva Suleimanija, pri čemu 41 odsto odobrava njegov učinak na funkciji, a 54 odsto ne odobrava.\nAmerikanci su se, čini se, sada mnogo zabrinuti zbog rizika od rata sa Iranom.\nOdvojena anketa Rojters/Ipsos koja je trajala od 3 do 6 januara otkrila je da 41 odsto smatra Iran “neposrednom pretnjom” za Sjedinjene Države, što je 17 odsto visee u odnosu na sličnu anketu koja je sprovedena u maju 2019. godine.\nTakođe se pokazalo da 71 odsto Amerikanaca strahuje da će SAD biti u ratu sa Iranom u narednih nekoliko godina, što je porast od 20 odsto u odnosu na majsku anketu.\nRastuća manjina Amerikanaca kaze da se sada zalažu za “preventivni napad” na iransku vojsku. Anketa je pokazala da se 27 odsto izjasnilo za to da Sjedinjene Države napadnu prve, što je 15 odsto više nego u maju. Drugih 41 odsto je reklo da SAD ne bi trebalo prve da napadnu, a 33 odsto je reklo da ne zna.\nAnketa Rojters/Ipsos sprovedena je onlajn, na engleskom jeziku, širom SAD. Prikupljeni su odgovori od 1.108 odraslih u anketi od 6. do 7. januara i 1.005 odraslih u anketi od 3. do 6. januara.\n“NEPRIJATELJSKO PONAŠANJE”: SAD šalju još 1.000 vojnika zbog Irana Vojska SAD izvela sajber napad na Iran DOKAZ O KRIVICI IRANA? SAD objavile satelitske snimke raketiranja saudijskog Aramka USRED SUKOBA: Iran zaplenio novi tanker u Ormuskom moreuzu


Besplatno na Štrand do 1. juna\nNovosađani su sa radošću dočekali da slobodno vreme provode na jednom od najlepših mesta za relaksaciju\nIako tradicionalno sezona na Štrandu počinje 01. maja, ove godine su kapije Štranda otvorene par dana nakon toga, ukidanjem određenih mera koje je donela Vlada Republike Srbije i krizni štab Grada Novog Sada.\nNovosađani su sa radošću dočekali da slobodno vreme provode na jednom od najlepših mesta za relaksaciju, pa je tako JKP „Gradsko zelenilo“ Novi Sad omogućilo slobodan ulaz na plažu do 1. juna.\n"Na ovaj način želimo da olakšamo kako građanima da što više vremena provode u prirodi, tako i ugostiteljima koji obavljaju svoju delatnost na plaži da u periodu kada nije otvorena kupališna sezona lakše prevaziđu period u kom nisu mogli da ostvaruju prihode zbog epidemije virusa Kovid 19", navodi se u saopštenju Gradskog zelenila.\nOd četvrtka 21.05. će početi prodaja sezonskih ulaznica za zakupce kabina i sezonskih ulaznica bez popusta i sa popustom koje će moći da koriste od 1. juna.\nTakođe, od 1. juna će početi tradicionalna akcija „Humanitarni ponedeljak“, a naplata ulaza od 2. juna.


direktori Архиве - Biznis i Finansije\nHome\tTags\tPosts tagged with "direktori"\nKoje osobine vas kandiduju za lošeg rukovodioca ili političara?\nJedan od velikih problema savremenog društva, ali i nekih ranijih epoha, je što su često na pozicijama moći ljudi koji nisu sposobni da istu iskoriste na razuman način. U prošlosti je razlog za to bila činjenica da se vlast nasleđivala, a danas – to što najveću želju za moći imaju nemilosrdne i osobe sa izraženim narcisoidnim tendencijama, koje su slabo sposobne da osete empatiju.\nIako smo skloni mišljenju da mi kao narod uvek najgore prođemo, pogotovu kada se radi o izboru vlasti, ovaj problem je zapravo zastupljen u celom svetu. Prema pisanju portala The Conversation, problematiku loših lidera najbolje opisuje psihološki koncept „mračnih trijada“ odnosno zloglasnih osobina ličnosti: psihopatije, narcisoidnosti i makevijalizma. One se vrlo često preklapaju, tako da će osoba koja poseduje jednu od ovih osobina, često imati i drugu.\nTakve osobe teško mogu da vide svet iz tuđe perspektive, i zato im nemaju moć da saosećaju sa drugima. Nemaju ni izražen osećaj krivice niti bilo koju drugu kočnicu koja bi zauzdala njihovo nemoralno ponašanje. Za većinu njih je zajedničko osećanje superiornosti za koje misle da im daje pravo da se ponašaju kako žele.\nKada se radi o izboru karijere, zanimljivo je da ljude sa ovakvim osobinama često privlače rukovodeće pozicije u politici i korporativnom svetu. Budući da imaju velike ambicije i da su spremni na sve da bi osvojili ovakve pozicije, često i uspeju u nameri da se nađu na njima. Naravno, to ne znači da su svi direktori ili političari ljudi sa ovakvim tendencijama, već da među njima ima i onih koji su se beskrupuloznošću probili na ta mesta, i koji često služe kao stereotip za određeni tip ponašanja.\nJer, kada “postanu neko”, možete ih prepoznati po izraženoj autoritarnosti, a u velikom broju slučajeva i po konzervatnivnijim političkim stavovima. Oni često guše slobodu izražavanja ali i svaku potencijalnu kritiku, opsednuti su idejama nacionalnog prestiža i ponekad stigmatizuju manjine u svom društvu. I gotovo uvek su veoma korumpirani.\nKako pronaći bolje kandidate za rukovodeća mesta?\nPitanje od milion dolara, na koje se nude veoma interesantni odgovori. Pojedini stručnjaci čak predlažu prilično kontroverzan pristup – psihoanalizu kandidata za rukovodeća mesta u korporacijama i državi u potrazi za osobinama iz korupsa “mračne trijade”.\nTo bi, kažu, podrazumevalo i vraćanje u njihovo detinjstvo i ispitivanje da li je kod njih bilo ranih znakova psihopatskog ponašanja, i to kroz razgovor sa njihovim vaspitačima, učiteljima i profesorima.\nOvaj predlog je jedan od najkontroverznijih iz više razloga, ali izdvojimo jedan – zato što se tako zadire u privatne podatke kandidata za određenu poziciju. Možda je ipak bolje raditi na jačanju institucija koje bi ograničavale svako nemoralno ponašanje političara ili direktora neke velike kompanije.\n13. aprila 2021. 1 komentar\nOd 22 slučaja „v.d. stanja“, u čak 19 njih je istekao mandat vršiocu dužnosti direktora, koji je zakonom ograničen na najduže 12 meseci.\nVećina menadžera u svetu je izrazila veoma negativan stav prema učincima zaposlenih koji rade od kuće. Mnogi od njih svakodnevno proveravaju svoje radnike i sumnjaju u njihovu motivaciju ali i sposobnosti da kvalitetno rade u novim uslovima. Zaposleni se najviše žale na očekivanja šefova da stalno budu na raspolaganju. Kažu da se kod takozvanog „rada od kuće“ više ne zna šta je posao a šta kuća, odnosno pravo na privatni život.\nViše od 40% menadžera u svetu je izrazilo sumnju da u uslovima masovnog rada na daljinu mogu efikasno da upravljaju radnicima, dok je skoro 60% direktora ocenilo da zaposleni koji rade od kuće imaju slabiji učinak nego kada posao obavljaju u kancelariji.\nPreko dve trećine njih je skeptično da zaposleni koji rade „na daljinu“ mogu da ostanu dugoročno motivisani, a više od četvrtine smatra da njihovi radnici nemaju potrebne veštine za kvalitetan rad od kuće.\nU istraživanju se zaključuje da za razliku od tehnoloških kompanija i dobrog dela medija koji rad od kuće „dižu u nebesa“, većina direktora koji posluju u različitim industrijama ima vrlo negativan stav o učincima ovakvog načina poslovanja.\nZbog osećaja da gube kontrolu nad tim koliko i kako zaposleni rade kada nisu u kancelariji, mnogi direktori vrše dodatni pritisak na zaposlene. To radnicima čini posao još stresnijim, dok se i sami bore da se prilagode potpuno novoj situaciji i usklade poslovne i privatne obaveze.\nMuškarci znatno nepoverljiviji od žena\nZanimljivo je da čak i menadžeri koji imaju više iskustva sa ovakvim načinom rada, odnosno rade u industrijama gde je rad od kuće bio zastupljeniji i pre pojave pandemije – većinom nisu zadovoljni učincima svojih zaposlenih. Pri tom, „nevernih Toma“ je mnogo više među muškarcima, nego među ženama koje zauzimaju rukovodeće pozicije.\nIstraživanje je pokazalo i da su prema zaposlenima nepoverljiviji mlađi menadžeri, posebno oni ispod 30 godina starosti, kao i da njima mnogo više nedostaje samopouzdanja da mogu efikasno da upravljaju procesima za koje su zaduženi.\nS druge strane, preko polovine anketiranih radnika se izjasnilo da ih njihovi direktori pojačano, ili stalno proveravaju koliko i kako rade od kuće. Više od trećine je izjavilo da njihovi pretpostavljeni otvoreno sumnaju u njihove sposobnosti da kvalitetno obavljaju svoje radne zadatke kada nisu u kancelariji.


SDA napadom na ime Srpske udarila u srce Dejtonskog sporazuma | Herceg Televizija Trebinje\n- Provokativna inicijativa SDA da bude osporeno ime Republike Srpske predstavlja direktno osporavanje legitimiteta Srpske i kao takva mora biti osuđena. Ova inicijativa nema pravno uporište - navodi se u Četvrtom dijelu Izvještaja.\n- U Ustavu se ime Republike Srpske pominje na još deset mjesta. Ustav je centralni element međunarodnog ugovora, Dejtonskog sporazuma, a Republika Srpska, upravo pod tim imenom, jedna je od strana ugovornica - piše u Izvještaju.\n- Opšteprihvaćena praksa je da država i niži politički nivoi nose ime najveće etničke grupe. Većina evropskih država, kao što su Njemačka, Francuska, Italija, Španija i Češka upravo tako su dobile ime. Mnoge evropske političke regije, kao što su Engleska, Škotska, Katalonija, Baskija i Valonija, takođe, su dobile ime na isti način. Nema ničeg neuobičajenog u načinu na koji je Republika Srpska dobila ime - navodi se u Izvještaju.\n- Ova inicijativa je dio neumoljive kampanje kojom SDA napada legitimitet Srpske. Vrijeme je da SDA prihvati dejtonsko rješenje i pravo Republike Srpske da postoji - navedeno je u Izvještaju.\n- Ono što je Ustavni sud naložio u ovoj odluci postavljeno je sasvim usko, a obrazloženje odluke ni izdaleka ne opravdava zahtjev za promjenu imena Republike Srpske, koje je uneseno i u Ustav BiH. Obrazloženje odluke koje se citira u pozivanju na sveobuhvatne promjene odbila je većina sudija ovog suda - istaknuto je u Izvještaju.\n- PIK nije okarakterisao manevar SDA kao antidejtonski, uprkos činjenici da predstavlja otvoren napad na dejtonski poredak, u kom je Republika Srpska priznata upravo pod tim imenom. Mlakom kritikom inicijative SDA, praćenom oštrijom osudom Srba i Hrvata - navodi se u Izvještaju.\n- PIK je nesposoban da adekvatno osudi Bošnjake, čak i onda kada SDA iznosi direktnu prijetnju Dejtonskom sporazumu - navedeno je u Izvještaju, uz podsjećanje da je PIK bez pravnog osnova u Dejtonskom sporazumu trebalo i da je davno trebao da bude ukinut.


Joksimović sa mladima Hrišćansko-demokratske unije o evrointegracijama - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Joksimović sa mladima Hrišćansko-demokratske unije o evrointegracijama\n0Piše: Danas Online 08. maja 2018. 13.22\nRazgovarali su o procesu pristupanja Srbije EU i saradnji dve države na našem evropskom putu, reformama koje se sprovode, situaciji u EU i drugim važnim temama, naviodu se u saopštenju za medije.\nMinistar je istakla da su predsednik Srbije Aleksandar Vučić i kancelar Nemačke Angela Merkel, u proteklom periodu, izgradili izuzetno dobre političke odnose koji su uticali na još bolju sliku – kao Srbije u Nemačkoj, tako i Nemačke u Srbiji. Pozdravila je mlade ljude koji će – kako je navela, u budućnosti biti elita nemačke politike i zahvalila im na interesovanju koje pokazuju prema Srbiji.\nJadranka Joksimović rekla je da je Nemačka važan strateški partner Srbije koji nam pruža snažnu pomoć i podršku u procesu pristupanja EU. Potvrđuje to i podatak da je, u poslednjih 15 godina, Nemačka opredelila 1.6 milijardi evra bespovratnih sredstava za brojne razvojne i reformske projekte, stoji u saopštenju.\nMinistar je ocenila da je Strategija proširenja snažno ohrabrenje za Srbiju da nastavi sa započetim reforma i, istovremeno, ohrabrenje i poruka da se na našu državu, kao kandidata za EU, ozbiljno računa. Joksimović je pojasnila i da 2025-ta godina nije garantovana godina prijema Srbije u EU, već da bi je trebalo razumeti kao okvir i motivaciju.\nMinistar evropskih integracija očekuje da će Srbija tokom Bugarskog predsedavanja Savetom EU otvoriti najmanje tri poglavlja, od 5 za koja smo tehnički spremni: 33 – finansijske i budžetske odredbe, 9 – finansijske usluge, 13 – ribarstvo, 18 – statistika i 17 – ekonomska i monetarna unija.\nPredstavnici delegacije Hrišćanske demokratske unije, partije koja je deo nemačke vladajuće koalicije, smatraju da je Srbija dosadašnjim aktivnostima, prevashodno u procesu pristupanja EU – naročito kroz rezultate reformi, pokazala da je pouzdan i ozbiljan partner na koga može i u budućnosti da se računa. Stoga, kako su akcentovali, podrška Nemačke Srbiji na evropskom putu neće izostati.\nSagovornici su konstatovali da su odnosi dve države dobri – taj podatak potvrđuju nemačke investicije u privredu Srbije, i da se razvijaju na obostrano zadovoljstvo.\nevrointegracije, jadranka joskimovicBeograd


Specijalni tužilac Robert Maler govori o istrazi ruskog mešanja u američke izbore u Sekretarijatu za pravosuđe u Vašingtonu, 29. maja 2019.\nSpecijalni tužilac Robert Maler pristao je da narednog meseca svedoči na otvorenom pretresu pred Odborima za pravosuđe i obaveštajna pitanja u Predstavničkom domu.\nMaler je skoro dve godine vodio istragu ruskog mešanja u američke predsedničke izbore 2016. i navode da je predsednik Tramp ometao pravdu pokušavajući da zatvori tu istragu.\nTramp je oštro kritikovao ceo proces, nazivajući ga "lovom na veštice."\nIzveštaj Roberta Malera o ruskom mešanju u izbore 2016.\n"Amerikanci zahtevaju da čuju direktno specijalnog tužioca da bi razumeli šta su on i njegov tim istraživali, otkrili i zaključili o ruskom napadu na našu demokratiju, o rpihvatanju i korišćenju te pomoći od strane Trampovog tima i o opstrukciji istrage o tom napadu koju su vršili sam predsednik Tramp i njegovi saradnici", naveli su Nedler i Šif.\nPredsednik Tramp na Tviteru je reagovao na vest komentarom: Maltretiranje predsednika!\nTrampova bivša bliska saradnica svedočila u Kongresu


Lučić:Telekom vredi 2 mlrd evra, 2023. vredeće 4 mlrd evra\nTanjug - 14.08.2020 - Foto: Tanjug\nBEOGRAD – Kompanija Telekom Srbija sada već vredi više od dve milijarde evra, a prema projekcijama, 2023. godine vredeće četiri milijarde evra, izjavio je danas koordinator za internet i multimediju Telekom Vladimir Lučić.\n„Po svim projekcijama 2023. godine Telekom će vredeti minimalno četiri milijarde evra, po finansijskim projekcijama i po nivou duga. Možda će vredeti i više, jer ćemo poslovati u više zemalja nego sada, jer nam je u planu širenje poslovanja“, rekao Lučić upitan o vrednosti kompanije.\nDodao je da sada kompanija vredi preko dve milijarde, te da je iza njih težak poslovni ciklus, ali da su uspeli da povećaju vrednost kompanije.\nKako je rekao, u dve godine, kompanija je investirala u optičku mrežu, u najsavremeniju mobilnu mrežu, u akvizicije kablovskih operatera i u stvaranje novog televizijskog sadržaja, kroz kanal Arena sport.\n„Uspeli smo da završimo najjači investicioni ciklus, a da nivo zaduženosti bude na evropskom proseku. Da budemo na nivou koji se smatra ‘normalnom’ zaduženosti jedne telekomunikacione kompanije“, rekao je Lučić.


Nedimović u ponedeljak u Leskovcu sa proizvođačima paradajza, kaže da država ne može da odredjuje uvoz i cenu - JUGPRESS\nNedimović u ponedeljak u Leskovcu sa proizvođačima paradajza, kaže da država ne može da odredjuje uvoz i cenu\nS obzirom da problemi proizvođača paradajza leskovačkog kraja oko niske otkupne cene i dalje traju, ministar poljoprivrede Srbije Branislav Nedimović najavio je da će u ponedeljak u Leskovcu razgovarati sa ratarima o tome na koji način država može da im pomogne.\n„Razgovaraćemo o svim temama koje se odnose na proizvodnju paradajza. Država će ponuditi paket podrške za povećanje proizvodnje, poboljšanje kvaliteta, pakovanje i sortiranje, kako bi se na tržište išlo sa što boljom ponudom. Jedno od rešenja je i prerada paradajza, a država iz budžeta za preradu daje subvencije od 50%.“\nNedimović smatra da uvoz paradajza nije uzrok niskoj ceni, kao ni loši potezi države, jer je ove sezone uvoz 2.500 tona manji nego prošle godine u istom vremenskom periodu, uz važeće zaštitne carine.\n„Srbija je od 15. juna do 15. septembra, radi zaštite svojih proizvođača, uvela carine na uvoz paradajza iz zemalja EU i trećih zemalja od 20%. Takođe, veliki trgovinski lanci imaju 99% domaćeg paradajza u ponudi. Inače, u apriliu i maju na jugu Srbije bilo je velikih padavina, pa je došlo do kašnjenja zrenja paradajza za dve do tri nedelje, pa umesto da rod bude već 5. ili 10. juna, u kratkom intervalu stigla je velika količina paradajza. Prethodnih nekoliko dana na pijacama u Leskovcu cena paradajza je skočila. Ovih dana će se otvoriti i tržišta koja nisu kupovala paradajz, a to su Crna Gora i Hrvatska, a već je krenuo izvoz za Bosnu i Hercegovinu, te očekujemo da izvoz dodatno doprinese povećanju cene paredajza.“\nNedimović je rekao i da je u Grčkoj, u koju se tradicionalno izvozi, paradajz trenutno jeftin, što je napravilo problem sa izvozom proizvođačima iz Srbije.\n„Država ne može da određuje cenu paradajza, kao ni uvoz, jer je njena uloga da otvori prostor za izvoz kroz međunarodne trgovinske sporazume. Država može da ulaže u proizvodnju paradajza na način da se proizvodi kvalitetniji, sortirani i bolje upakovan paradajz, kako bi se odgovorilo zahtevima današnjeg tržišta.“