Festival Uličnih svirača 30. septembra u Novom Sadu - Dunav Televizija Dunav Televizija\nNaslovna Vesti Društvo Festival Uličnih svirača 30. septembra u Novom Sadu\nFoto: Ilustracija (EPA-Efe/Larry W. Smith)\nJednodnevni muzički Festival Uličnih svirača biće realizovan 30. septembra u mnogim dvorištima Novog Sada, i simbolično će biti izvedeno 20 nastupa za jubilej 20 godina postojanja, saopštili su organizatori.\nLollobrigida, Stray Dogg , Vis Limunada, Vrooom , Artan Lili, Kralj Čačka neki su od jačih imena koji će održati koncerte, a direkcija festivala poziva publiku da rođendansko izdanje festivala prati sa prozora i balkona.\nOsim najavljenih grupa, na programu su mnogi lokalni i nezavisni bendovi, a jedan od zanimljivijih pojava je i “ Killo Killo Banda ” iz Novog Sada.\nIda Prester predvodi hrvatski elektro dens pop sastav “ Lollobrigida ” nazvan prema čuvenoj italijanskoj filmskoj divi Đina Lolobriđida, često gostuju u prestonici i na festivalima širom Srbije, a ona sama je lider još nekoliko manjih grupa.\nPublika će pratiti i koncerte alternativne muzičke scene – Stray Dogg, Vroom , kao i likovnog stvaraoca, pesnika i muzičara Kralja Čačka.\nOrganizatori poručuju da se u godini jubileja publika samo prepusti doživljaju festivala na drugačiji način, tako što će u svojim kvartovima ugostiti sve spomenute muzičare, i gledati ih sa terasa.\nOnda naredne 2021. godine manifestacija se nastavlja regularno sa prisustvom publike ispred muzičara u Podgrađu Petrovaradinske tvrđave.\nPrethodni tekstPS: Zahvalni smo Šutanovcu što je uništio DS\nSledeći tekst„Predsedniče Tramp, kosovski Srbi zahvaljuju Vam na tome što donosite mir“\nPozivu da daju krv odazvali se brojni Senćani\nSajam saobraćaja od 16. do 18. oktobra


Nejednakost kao jedan od najozbiljnijih problema našeg vremena ⋆ P-portal\nNejednakost kao jedan od najozbiljnijih problema našeg vremena\n„Društvena (socijalna) nejednakost nastaje kada su sredstva u određenom društvu nejednako raspoređena. Sve progresivne, humanističke utopije su na neki način ukidale društvene nejednakosti, a sve revolucije modernog doba sadržavale i isticale su načelo jednakosti kao bitan cilj revolucije.“\nGledano iz današnje perspektive uočavamo dva sistema – rasipni tržišni sistem i dužnički monetarni sistem, koji čine monetarno-tržišnu paradigmu i definišu savremenu globalnu ekonomiju. A najvažnija i najpogubnija posledica čitavog ovog sistema jeste – nejednakost.\nKada je reč o tržišnom sistemu koji dovodi do monopola i gomilanja moći, on služi za dalje bogaćenje već bogatih i moćnih iako potpuno beskorisnih. Tako menadžer sa Vol strita ostvaruje zaradu i preko 300 miliona dolara godišnje, bez ikakvog posebnog doprinosa, dok naučnik koji npr. traži lek koji bi mogao da spase čovečanstvo ili radi na novoj tehnologiji zaštite životne sredine od značaja za celu planetu, zaradi najviše 60.000 dolara – i to ako ima sreće.\nKada je reč o monetarnom sistemu, klasna podela ugrađena je u samu njegovu strukturu. Ako se, na primer, milion dolara oroči sa 4% kamate, može se zaraditi 40.000 dolara za godinu dana, bez ikakvog društvenog doprinosa, a istovremeno, kada osoba iz niže klase digne kredit da kupi kuću ili kola, plaća se kamata koja zapravo otplaćuje onih 4% milioneru. Dakle, „krađa“ siromašnih na račun bogatih je ključni aspekt monetarnog sistema, koji se može nazvati „strukturnim klasizmom“. Iako je klasno društvo kroz istoriju uvek smatrano nepravednim, danas 1% ljudi drži 40% ukupnog svetskog bogatstva.\nNišta tako ne narušava kvalitet društvenih odosa kao socio-ekonomsko raslojavanje u društvu.\nNauka je pokazala da bez obzira na bogatstvo, stres življenja u podeljenom društvu dovodi do velikog broja problema:\nživotni vek je duži gde je ova razlika manja,\nbroj narkomana je manji što je razlika manja,\nmentalno bolesnih je manje što je razlika manja,\npoverenje među ljudima veće je u zemljama gde su društvena raslojavanja manja,\nobrazovna postignuća su veća kad su razlike manje,\nubistava je manje u zemljama sa većom jednakošću,\nkriminal i broj zatvorenika je manji kada su razlike manje,\nkao i drugo, npr. smrtnost odojčadi, gojaznost, maloletničke trudnoće ređi su u društvima sa većom jednakošću.\nU prilog postavljenoj tezi, poznata britanska „Vajthol studija” potvrdila je da postoji tzv. „društvena raspodela bolesti“ od vrha socio-ekonomske skale prema dnu, prema kojoj lošiji finansijski status u proseku utiče i na slabije zdravlje. Ovaj fenomen se objašnjava psiho-socijalnim stresom usled poremećaja u savremenom društvu.\nA uzrok je monetarni tržišni sistem – razarač ekologije, izvor otpada, uništenja i zagađenja, najjači generator nasilja, ratova, kriminala, siromaštva, izumiranja vrsta, nehumanosti, osnovni uzrok društvenih i ličnih neuroza, psihičkih oboljenja – depresije i anksioznosti. Najdublji izvor društvene paralize koja koči razvoj novih metodologija, ugrožava globalnu održivost i napredak na ovoj planeti nije neka korumpirana vlada ili zakonodavstvo, neka prljava korporacija ili bankarski kartel, neka greška u ljudskoj prirodi ili tajna svetska zavera. Uzrok leži u samom temelju našeg društveno-ekonomskog sistema. Interesantno je što u takvim društvima ima više inovacija, što podriva rasprostranjeno shvatanje da je takmičarsko društvo kreativnije i inventivnije.\nPrevPrethodniZajednički projekat Hrvatske i Srbije za unapređenje odbrane od poplava\nIdućiPredstavljena 23. generacija novosadskog “Privrednika”Next


Sud: Bez izručenja radikala Hagu - Nova Borba\nSud: Bez izručenja radikala Hagu\nViši sud u Beogradu odlučio je danas da se troje funkcionera Srpske radikalne stranke ne izruči Haškom tribunalu koji je zahtevao njihovo izručenje zbog suđenja povodom optužbi da su uticali na svedoke u postupku protiv Vojislava Šešelja.\nSudija za prethodni postupak doneo je danas rešenje kojim se utvrđuje da nisu ispunjeni uslovi za predaju i hapšenje okrivljenih Petra Jojića, Vjerice Radete i Jove Ostojića, po nalogu Tribunala u Hagu, saopštila je danas SRS.\nSudija je kako se navodi, utvrdio da postoji pravna obaveza Republike Srbije da isporučuje samo okrivljene za najteže ratne zločine, genocid i zločine protiv čovečnosti.\nZa optužene zbog nepoštovanja suda ta obaveza ne postoji, navodi se u saopštenju.\nOva odluka, međutim, nije još pravosnažna. Konačnu odluku će doneti tročlano veće tog suda.\nVjerica Radeta, Petar Jojić i Jovo Ostojić juče su saslušani pred sudijom za prethodni postupak Odeljenja za ratne zločine povodom zahteva Haškog tribinala za njihovo hapšenje i izručenje.


E ovo je Zvezda - Domaći fudbal, Fudbal\nE ovo je Zvezda\nSite Default 17.11.2012., 23:24\nDok su se igrači Partizana tuširali hladnom vodom, vikali jedan na drugog, sedeli ćutke ili kozna šta radii, samo dvadesetak metara dalje fudbaleri Zvezde su slavili. Zasluženu pobedu u derbiju i podatak da su jedina generacija kojoj je pošlo za rukom da prestigne vođstvo večitog rivala na poluvremenu.\n– Drago mi je što sam baš ja odlučio pobednika, što je svojevrsna osveta za onaj poništeni gol u Kupu kad je Partizan slavio 3:2 pre nekoliko godina, a voleo bih da mi se vrati i tako što ćemo ove godine biti šampioni.\nDobro smo odigrali drugo polureme, prestigli vođstvo rivala i zasluženo slavili – kaže kapiten Zvezde Nenad Milijaš.\nMilan Jovanović umalo je bio tragičar meča, ali je na kraju za njega sve ispalo dobro.\n– Prilikom prvog gola Partizana delim kolektivnu odgovornost s ekipom, a kod drugog gola sam direktni krivac, jer sam zatresao sopstvenu mrežu.\nSaigrači mi nisu zamerili, skupili smo snage i nastavili dalje. Iako sam u jednom momentu sve srušio, nismo smeli da tugujemo i upadamo u letargiju, nego smo nastvaili da igramo i ostvarili značajan trijumf – rekao je Jovanović.\nStrelac drugog gola za Crvenu zvezdu kaže da se na ovoj utakmici ispunio njegov životni san.\n– Celog života sam sanjaoda postignem gol na derbiju, to sam na kraju uspeo, a moj tim je pobedio.Molio sam Boga da me pogleda, on je uslišio moje mlitv i pogledao me večeras – rekao je Milivojević.\nPrethodna vest Golovi sa derbija\nSledeća vest Muta nezadovoljan


Mijenja se zakon o privatizaciji preduzeća | Poslovnisvijet\nMijenja se zakon o privatizaciji preduzeća\nU: Bosna i Hercegovina, Istaknuto, Politika, Vijesti\nEkonomsko socijalno vijeće za teritoriju FBiH prihvatilo je inicijativu Udruženja poslodavaca FBiH za izmjenu zakona o privatizaciji preduzeća, te predložilo da u saradnji s nadležnim ministarstvom dodatno definiraju inicijativu i ponovo je dostave ESV-u.\nPredsjednik Udruženja poslodavaca FBiH Adnan Smailbegović pojasnio je za Fenu da inicijativa cilja izmjene postupka male privatizacije zbog problama s kupovinom dijelova preduzeća opterećenih hipotekama.\nOn je istakao da je potrebno da u postupku male privatizacije tender sadrži podatke o imovini predmeta prodaje, imovinskim pravima i teretima, potraživanjima koja će biti namirena prodajom imovine, procentualnom učešću založene imovine u predmetu prodaje, uslovima prodaje, i drugim podacima od značaja.\nOsim toga, Smailbegović je naveo da je potrebno da Agencija za privatizaciju bude dužna da objavu dostavi svim nadležnim sudskim registrima koji vode evidenciju o imovini koja je predmet prodaje kako se u procesu prodaje ne bi mogle dodatno upisivati hipoteke i novi tereti, kao i da bi uvjerenje o izvršenju iz ugovora o kupoprodaji trebalo imati snagu izvršne isprave.\nEkonomsko-socijalno vijeće za teritoriju FBiH nije formiralo zaključak o zahtjevu Saveza samostalnih sindikata BiH da Opći kolektivni ugovor bude proširen na sve radnike u Federaciji BiH.\nPrethodna : Prihodi Alibabe skočili za 56%\nSlijedeća : Poziv na ‘Međunarodnu poslovnu konferenciju Kantona Sarajevo 2017’


Vesti online / Srpski informativni portal / Godine kaskanja za Evropom\nIstok sanja o Zapadu: Grupni portret učesnika samita u Sofiji\nČlanstvu u EU 15 godina posle Soluna najbliže su Srbija i Crna Gora koje su u novoj strategiji proširenja EU iz februara navedene kao predvodnici sa Zapadnog Balkana i zemlje koje bi 2025. mogle da se nađu u Uniji, ako ispune uslove prethodno, razume se. Ako se region pogleda, premda su svi saglasni da se moglo mnogo brže, pošteno je navesti i strašne probleme nasleđene iz krvavog raspada Jugoslavije. Za Srbiju je to bilo posebno izazovno. Od saradnje sa Haškim sudom, preko osamostaljivanja Crne Gore i konačnog raspada i krnje Jugoslavije, pa do proglašenja nezavisnosti Kosova, što je i dalje pitanje koje koči Srbiju.\nPodsetimo, Srbija je 2012. postala kandidat za članstvo, dve godine kasnije održana je prva međuvladina konferencija koja je označila zvaničan početak pregovaračkog procesa i od tada je otvoreno 12 pregovaračkih poglavlja, a dva su privremeno zatvorena. Crna Gora je dosta uspešnija. Postala je kandidat 2010. i u junu 2012. počela pristupne pregovore. Do danas je od 35 otvorila 30 poglavlja i privremeno zatvorila tri.\nRahoj neće sa Tačijem\nŠpanski premijer Marjano Rahoj nije učestvovao na Samitu EU - Zapadni Balkan 17. maja u Sofiji jer na njemu kao posebna država učestvuje i Kosovo. Madridski "El Pais" ocenio je da se u španski stav prema Samitu u Sofiji umešala unutrašnja politika u evropsku agendu Marjana Rahoja koji je strahovao da bi zajedničku fotografiju sa Samita u Sofiji, na kojoj bi se našao sa predsednikom Kosova Hašimom Tačijem mogli da iskoriste borci za nezavisnost Katalonije.\nOgromne probleme ima i Makedonija čiji građani, makedonski i albanski podjednako, žele i članstvo u EU i u NATO. Ali, pitanje koje tu zemlju sputava u međunarodnim odnosima je ime zemlje, jer Grčka ne priznaje da njen severni sused nosi ime po grčkoj provinciji čiji je glavni grad upravo Solun. Sada ima naznaka da bi i to pitanje moglo da se reši, ali konkretnog sporazuma još nema.\nAlbanija je kandidat od 2014. i Evropska komisija je u prošlomesečnim izveštajima o napretku preporučila otvaranje pregovora sa te dve zemlje. Najdalje od članstva u EU su BiH i Kosovo - Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) sa BiH stupio je na snagu 2015. a sa Kosovom 2016. Kosovo ima zeleno svetlo za članstvo u EU, iako je pet članica Unije ne priznaje, ali ne želi da stopira evropski napredak te zemlje. Na Samitu u Sofiji prvi put je i Kosovo biti prisutno u svojstvu države.\nGeneralna sekretarka Evropskog pokreta u Srbiji Suzana Grubješić rekla je za Euraktiv Srbija da, iako je samit u Solunu ponudio kredibilnu perspektivu proširenja Zapadnom Balkanu, "nijedna zemlja iz regiona nije postala članica EU, naprotiv, za prijem novih članica su se stalno dodavali uslovi i podizala lestvica".\nKucanje na izlazna vrata\nSofijski Samit došao je u trenutku najdublje krize od osnivanja EU 1991. godine. Stari kontinent je zapljusnut talasom migranata koji je usledio posle velike finansijske i ekonomske krize 2009, te dužničke krize Grčke 2015. godine. Izazovi su doprineli da se u mnogim zemljama na vlasti nalaze naši populisti koji odavno prevazilaze status evroskeptika. Mađarska i Poljska prednjače u unutarevropskim sukobima, Italija će dobiti vladu od dve populističke stranke, dok su umerene snage morale dobro da se oznoje da na vlast ne dođu populisti i u Holandiji i Francuskoj. Kruna krize je Bregzit, pa će tako iduće godine po prvi put u istoriji napustiti jedna članica, i to ne bilo koja, već Velika Britanija za koju se ne zna u ovom trenutku u kakvoj će institucionalnoj vezi ostati sa EU. Generalno, Brisel ne zna kuda ide Unija, pa i ne čudi što je rezervisan prema problematičnim zemljama koje žele da postanu članice EU.\n- Umesto proširenja pominje se "konektiviti", nova reč u rečniku evropskih integracija, navikli smo se na uvođenje novih termina koji zaslepljuju suštinu, a suština je da očigledno EU još nije spremna da opet da kredibilno obećanje Zapadnom Balkanu da će u dogledno vreme postati članice - istakla je Grubješićeva.\nNe misle svi u EU birokratiji isto. Francuski predsednik Emanuel Makron se hvališe kako je veliki Evropejac, ali je u Evropskom parlamentu šokirao mnoge rečima da EU "prvo mora da uredi sebe, pa tek onda da primi nove članice". To "uređivanje" je vrlo pipav i neizvestan posao jer mnoge sadašnje članice imaju duboke rezerve prema određenim idejama o tome kuda EU treba dalje da ide.\nAlternativa evrointegraciji Zapadnog Balkana u EU je rat! To je vrlo otvoreno u EP Makronu odgovorio Žan-Klod Junker, predsednik Evropske komisije, upozoravajući da ako EU zapostavi ovaj problematični region, ishod je ponovno hvatanje za oružje.\nGrubješićeva je rekla i da izostanak zaista kredibilne perspektive članstva smanjuje "apetit" za reforme i za transformaciju ocenjujući da proces nije ispunio osnovni cilj - transformaciju kandidata u moderna evropska društva.


utorak, 04 mart 2014 20:23\nKo želi na Mont Everest moraće da odnese 8 kg smeća\nNepalske vlasti su uvele novo pravilo za alpiniste koji se spremaju da osvoje najviši vrh na svijetu - moraće da u povratku odnesu 8 kg smeća koje će usput pokupiti ili da se suoče sa sudskom tužbom. Padine Mont Everesta (8.848 metara) su prekrivene otpadom koje su za sobom ostavljale…\nponedjeljak, 03 mart 2014 11:08\nponedjeljak, 24 februar 2014 13:17\nNajljepši i najveći cvijetni vrt na svijetu VIDEO\nKeukenhof je najljepši i najveći proljećni vrt na svijetu, a nalazi se u Holandiji. Prostire se na površini od 32 hektara, svake godine u njemu se zasadi 7 miliona novih cvjetova. Vrt se nalazi u blizini grada Lise na nekadašnjem lovištu iz 15. vijeka. Iz njega je skupljano bilje za…\nčetvrtak, 20 februar 2014 14:46\nProblemi sa invazijom šarana VIDEO\nVlasti američke savezne države Ilinois i Čikaga razmatraju brojne planove u borbi protiv širenja velikog šarana, koji je u stanju da obori čovjeka. Gradske vlasti Čikaga pripremaju se da blokiraju sistem kanala kako bi spriječile da azijski šaran uđe u jezero Mičigen. Poznato je da veliki azijski šaran, koji može da naraste…\nponedjeljak, 17 februar 2014 09:26\nRestoran od breza u Švedskoj\nMožda nije najljepši, ali vremenom je postao najomiljeniji planinski restoran u Skandinaviji. Tusen je vrlo interesantan primjer usluge, nedaleko od švedskog gradića Ramundbergeta. Svojim izgledom ne predstavlja senzaciju, ali je postao simbol planinske zimske idile. Podignut je u obliku presječene kupe i obložen stablima breza, zbog čega ga i nazivaju…\nKrokodili i aligatori ne prestaju da zbunjuju naučnike. Prvo je nedavno otkriveno da ove životinje, koje su nekad smatrane neinteligentnim, umiju da koriste oruđe u lovu, a sada se ispostavilo da osim što su vrlo sposobni i u vodi i na kopnu, umiju da se snađu i na drveću. Istraživači…\nponedjeljak, 10 februar 2014 09:09\nZasadio 6.000 hrastova u obliku srca kao uspomenu na suprugu\nVinston Hoves je prije 15 godina zasadio 6.000 stabala hrasta u obliku srca kao uspomenu na svoju preminulu suprugu Dženet. Ovaj prelijep spomenik ljubavi se nalazi na njegovoj livadi u Južnom Glosterširu u Engleskoj i godinama je bio skriven od očiju javnosti dok ga slučajno nije otkrio jedan pilot balona…\nnedjelja, 09 februar 2014 20:28\nPutuje biciklom oko svijeta i piše utiske na blogu VIDEO\nŽivot je skup, ali je živjeti jeftino. Snežana Radojičić je ovu istinu spoznala poslije 28.000 kilometara pređenih biciklom, 10.000 vozom i 4.000 kilometara koje je proputovala avionom. Dvije i po godine Snežana je provela po najneobičnijim destinacijama svijeta, a trenutna baza joj je u Nepalu. Miruje, kaže, i piše roman.…\npetak, 07 februar 2014 19:17\nPogledajte kako izgledamo sa Marsa\nRover “Kjuriositi” konačno je fotografisao Zemlju sa Marsa, ali njenu “fotogeničnost” nije lako procijeniti. NASA je ovog četvrtka objavila prvu fotografiju Zemlje koju je sa Marsa snimio njen rover. Kjuriositi je Zemlju snimio 31. januara lijevom kamerom i to 80 minuta nakon što je na Marsu pala noć. “Čovjek sa normalnim vidom koji…\npetak, 07 februar 2014 10:08\nTunel ljubavi u Ukrajini VIDEO\nOvaj prelijepi tunel od zelenila djeluje kao san ili scena nekog filma, ali on zapravo postoji u ukrajinskim šumama. Tunel je dugačak 2.9km i nalazi se u blizini grada Klevan, a koristi se kako bi privatni voz prevozio drva do lokalne fabrike tri puta dnevno. Postao je veoma popularno mjesto za…


Pevač Aco Pejović donirao je zdravstvenim radnicima medicinsku opremu i dezinfekciona sredstva u vrednosti od oko 20.000 evra.\nPomoć koju je donirao Aco Pejović\nPrva hirurška klinika i neurohirurgija u Beogradu, bolnice u Prijepolju, Podgorici, Budvi i Nikšiću dobile su od popularnog pevača medicinsku opremu i dezinfekciona sredstva.\nKolona kombija puna neophodnih sredstava za rad zdravstvenih radnika najpre je stigla u Pejovićev rodni grad Prijepolje, u tamošnju bolnicu, dok su danas iste donacije stigle na Prvu hiruršku i neurohirurgiju Kliničkog centra u Beogradu.\nBolnice u Podgorici, Nikšiću i Budvi takođe su opskrbljene potrebnim dezinfekcionim sredstvima i medicinskom opremom.\nHumani gest Ace Pejovića podržao je i njegov venčani kum Nebojša Mrvaljevič, koji je svim zaposlenim zdravstvenim radnicima u pomenutim bolnicama donirao setove za ličnu higijenu.\nOvo, inače, nije prvi put da ovaj kumovski dvojac reaguje u kriznim situacijama i svojim humanim delima pomaže tamo gde je potrebno, o čemu svedoče brojni ljudi i i institucije, ali o čemu nikada nisu hteli javno da govore.


Prijem za fudbalere Dubočice pred sutrašnji susret sa Partizanom - Televizija Leskovac\nU utakmici osmine finala Kupa Srbije, fudbaleri “Dubočice” sutra se sastaju sa ekipom beogradskog Partizana, na stadionu “Čair” u Nišu.\nOvim povodom, gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović za leskovačke fudbalere i upravu kluba priredio je prijem u Svečanoj sali grada i najavio da će već u narednoj godini izdvajanja iz gradske kase za sport sa dosadašnjih 95 miliona dinara biti uvećana na 120 miliona.\nKada je reč o samom Fudbalskom klubu “Dubočica”, iznos od 18,8 miliona dinara, koliko je izdvojeno u 2021, biće veći za preko 4 miliona.\nSportska javnost grada Leskovca u iščekivanju je utakmice u kojoj će se fudbaleri Dubočice sastati sa Partizanom. Kapiten Dušan Savić, naglasio je da je utakmica od istorijskog značaja za klub i igrače, kao i da je prilika za sve, a posebno najmlađe, da igraju protiv najboljih u zemlji.\nGrad je zahvalan ekipi “Dubočice”, što je najvažniju sporednu stvar na svetu vratila na velika vrata, rekao je ovom prilikom prvi čovek Leskovca, uz konstataciju da je ovaj susret još jedna dokaz važnosti postojanja novog stadiona.\nNa priređenom prijemu fudbaleri „Dubočice“ poklonili su gradonačelniku Cvetanoviću loptu sa svojim potpisima. Podsetimo, Dubočica se takmiči u Srpskoj ligi “Istok” i sada se nalaze na šestoj poziciji.


Vrankić: F BiH očekuju teški mjeseci – Informer\nMinistar finansija i trezora u Savjetu ministara BiH Dragan Vrankić rekao je da se Federacija BiH mora pozabaviti sobom, te prestati da izbjegava dogovor o koeficijentu za raspodjelu novca sa Jedinstvenog računa.\n“Istina je da u FBiH pada krajnja potrošnja. To se može uočiti na vrlo jednostavan način. Oni unutar sebe i svojih analiza treba da traže uzroke zašto se to dogodilo, a ne prebacivati probleme na druge“, izjavio je Vrankić za “Večernji list”, izdanje za BiH.\nPrema njegovim riječima, FBiH očekuju teški mjeseci, jer nisu provedene reforme koje su obećane Međunarodnom monetarnom fondu, pa će se ovaj entitet uvući u još veće probleme.\n“U FBiH nisu provedene strukturalne reforme da bi se smanjila javna potrošnja i više investiralo u privredu. S druge strane, na rubu zakona mijenjaju se upravni odbori, direktori koji su provodili određene poslovne planove“, istakao je Vrankić, dodajući da se ti potresi osjećaju u velikim kompanijama, zbog čega padaju prihodi.


Lažna vest: MMF ubio ukrajinsku ekonomiju | StopFake\nLažna vest: MMF ubio ukrajinsku ekonomiju\nRuski i ukrajinski mediji su ove nedelje bili zauzeti širenjem izjave ukrajinskog parlamentarca Vadima Rabinovića koji je izjavio da IMF nije Ukrajini partner i da svi pregovori sa MMF-om imaju za cilj uništenje ukrajinske ekonomije.\nOvo je često ponavljena lažna vest koja se bavi odnosimo između Fonda i Ukrajine. Glavna svrha MMF-a je da osigura stabilnost međunarodnog monetarnog sistema. Program reforme Ukrajine koji podržava MMF ima za cilj obnavljanje makroekonomske stabilnosti, promovisanje održivog rasta i jačanje ekonomskog upravljanja i transparentnosti.\nU intervjuu na televizijskom kanalu 112, Rainović je rekao da MMF nije partner Ukrajini, nego njen finansijski doktor koji leči zemlju već skoro pet godina. „Kao rezultat toga, potpuno smo ubili ekonomiju, mi smo beznadežna jama dugova, što znači da je doktor šarlatan“, rekao je Rabinović.\nWebsite screenshot imf.org\nMeđunarodni monetarni fond i Ukrajina pripremaju novi program pomoći koji će biti spreman nakon vanrednih parlamentarnih izbora koji će se održati u julu. Od aneksije Krima od strane Rusije 2014. godine i izbijanja separatističkog konflikta u istočnoj Ukrajini, MMF je podržao Ukrajisku ratom oštećenu ekonomiju sa nekoliko programa pomoći za sprovođenje reformi.\nMMF prati ekonomske politike i finansijske promene u zemljama kako bi se očuvala finansijska stabilnost i sprečile krize u međunarodnim monetarnim i finansijskim sistemima. Fond daje preporuke 189 država članica, podstiče politike koje promovišu ekonomsku stabilnost, smanjuju ranjivost na ekonomske i finansijske krize i podižu životni standard.\nOsnovan je 1945. godine i 189 zemalja čine njegovo skoro globalno članstvo.\nUkrajina je potpisala memorandum sa MMF-om u februaru 2015. godine, bez sredstava MMF-a Ukrajina ne bi bila u stanju da isplati svoje večne dugove i da stabilizuje kurs, kažu stručnjaci. Program reformi ima za cilj obnavljanje makroekonomske stabilnosti, promovisanje održivog rasta i jačanje ekonomskog upravljanja i transparentnosti. U 2015. godini je rast BDP-a Ukrajine bio minus 9.8%, ove godine je pozitivan za 2,7%.\nAko Ukrajina ne bi sarađivala sa MMF-om, verovatno bi nivo njenog ekonomskog razvoja sada bio niži, jer MMF pruža ne samo kredite, već i tehničku pomoć, posebno u izradi zakona i propisa. Poslednja dva programa saradnje sa MMF-om bila su osmišljena da prevaziđu posledice velike ekonomske krize koja se odvijala u periodu 2014-2015, zbog značajnog pada proizvodnje koji je posledica događaja u istočnoj Ukrajini.


Fudbaleri "Dubočice" imaju novog trenera Slavišu Božičića - JUGPRESS\nFudbaleri “Dubočice” imaju novog trenera Slavišu Božičića\nGradski fudbalski klub (GFK ),,Dubočica” pre kraja prvenstva u Prvoj ligi Srbije ostala je bez šefa stručnog štaba, pošto je dotadašnji trener Saša Mrkić podneo ostavka, a privremeno ga je zamenio njegov pomoćnik Boban Cenić. Čelnici Dubočice, kako su nam rekli, želeli su da dovedu na klupi iskusnog trenera koji će doneti nov kvalitet u radu i igri ekipe, pa su se tako odlučili da fudbalere srpskoligaša Dubočice predvodi Slaviša Božičić, fudbalski trener sa bogatim iskustvom koji se dokazao u radu sa klubovima u Srbiji i zemljama bivše Jugoslavije, a oprobao se u radu i u inostranstvu.\nNaša želja je bila da za prvog stratega dovedemo iskusnog trenera, pa smo se tako odlučili da naš novi šef stručnog štaba bude Slaviša Božičić, trener sa UEFA Pro licencom. Zbog radova na našem stadionu preselićemo se u obližnje Mrštane u SRC ,,Morvac Orion” gde imamo izvanredne uslove za pripreme naših fudbalera. U narednim danima učinićemo sve kako bi smo rešili sva kadrovska pitanja kada su u pitanju odlasci iz kluba, kao i dolazak novih igrača, mada smo već postigli dogovor da najveći broj igrača iz prošle sezone ostane u našem klubu. U planu je da se odigraju više kontrolnih utakmica gde će priliku dobiti svi fudbaleri koji budu u trenažnom procesu za novu fudbalsku sezonu na srpskoligaškom ,,Istoku” – kratko nas je informisao, Vladica Cekić, sportski diretor, srpskolgaša Dubočice.


Sastanak Vučića i Kurtija u Briselu: Četiri predloga, zabrinutost i razočarenje GracanicaOnline.Info\nSastanak Vučića i Kurtija u Briselu: Četiri predloga, zabrinutost i razočarenje\n15. juna 2021. 3 min read\nU Briselu su se danas po prvi put sastali predsednik Srbije Aleksandar Vučić i premijer Kosova Aljbin Kurti. Prištinska strana izašla je sa zahtevom da Srbija prizna Kosovo, na šta je delegacija iz Beograda odgovorila da to „nikada neće uraditi“. Takođe, Kurti je izneo četiri predloga za nastavak dijaloga, a srpski predstavnici su tri automatski odbili, dok su jedan, kako je rekao kosovski premijer, prećutali. Dogovoreno je jedino da se dijalog nastavi jula meseca.\nNakon sastanka sa premijerom Kosova Aljbinom Kurtijem u Briselu srpski predsednik je bio vidno razočaran. Istakao je da nikada nije prisustvovao takvom sastanku, te da je prištinska strana došla da zatraži priznanje i ne pristane ni na šta drugo. Za Srbe je nakon sastanka Vučić imao samo tri važne vesti.\n„Prva je da albanska delegacija ne želi da ispuni ugovore koje su potpisali, ne žele da razgovaraju o Zajednici srpskih opština. Drugo je da su tražili hitno i odmah da čuju kada ćemo da priznamo nezavisno Kosovo. Treće je da nazivaju incidentima i provokacijom činjenicu što Srbi žele da prisustvuju liturgiji u svojim crkvama koje su na zemlji datoj u Miloševićevo vreme“, kazao je Vučić, a potom i naglasio da je zabrinut za bezbednost Srba na Kosovu i Metohiji, sa kojima će kako je rekao, morati da razgovara.\nTakođe, Vučić je kazao da je delegacija iz Prištine došla u Brisel sa namerom da okonča dijalog, te da će predstavnici u Beogradu dati sve od sebe da se dijalog nastavi i obezbedi sigurnost za Srbe na Kosovu i Metohiji.\nDok je srpska strana nezadovoljna sastankom u Briselu, za albansku stranu susret je bio konstruktivan. Kosovski premijer Aljbin Kurti imao je četiri predloga za predstavnike iz Bograda.\nPrvi od predloga se odnosio na promenu CEFTA sporazuma, odnosno da šest zemalja Zapadnog Balkana napreduje iz CEFTA-i u SEFTA-i (Sporazum o slobodnoj trgovini Jugoistočne Evrope), prema modelu EFTA-EEA, odnosno sporazumu koji Lihtenštajn, Norveška i Island imaju sa EU.\nDrugi, da Priština i Beograd odmah potpišu zajednički mirovni sporazum kojim će se obavezati da neće napadati jedni druge.\nTreći, da će nakon priznanja Kosova od strane Srbije, Srbi na Kosovu imati Nacionalno veće, kao što to imaju Albanci i Bošnjaci u Srbiji.\nA četvrti je da Veljko Odalović više ne bude na čelu vladine komisije za nestala lica, jer je kako je Kurti naveo, pripadao režimu Slobodana Miloševića.\nKosovski premijer nije dobio odgovor delegacije iz Beograda samo za prvi predlog, dok su ostala tri, kako je kazao, automatski odbijena. Takođe, Kurt je naveo da je srpska strana došla sa starim predlozima, te da nije optimista po pitanju narednog sastanka zakazanog za jul mesec. Ono što Kurti ni u Briselu nije propustio da kaže je da je Priština počela da priprema tužbu za navodni genocid Srbije na Kosovu.\nOcena iz Evropske unije je da dijalog nije bio lak, ali da je bio važan.\n„Oba lidera su imala vrlo otvorenu i direktnu razmenu stavova u vezi sa onim šta svaki od njih očekuje od dijaloga. Ono što je važno za Evropsku uniju je da su oba lidera potvrdila da nema drugog puta za normalizaciju odnosa osim normalizacije odnosa između Kosova i Srbije“, izjavio je sepcijalni predstavnik Evropske unije Miroslav Lajčak.\nTags: Aljbin Kurti Aleksandar Vučić Vučić i Kurti dijalog Beograd i Priština\nPrevious Vjosa Osmani smenila predsednicu Centralne izborne komisije\nNext Jevtić: Vučić u Briselu pokazao da život i mir nemaju alternativu\n26. septembra 2021., 06:21


Stvorenja su privremeno smeštena u Distrikt 9 u južnoj Africi, dok vodeće vlade sveta ne dođu do zajedničkog rešenja za ovaj problem.\nKako rešenje nije ni na vidiku, a svima ponestaje strpljenja, kontrola nad vanzemaljcima poverena je “Multi-Nešnal Junajtedu” (MNU), privatnoj kompaniji koja ima drugačije interese od dobrobiti pridošlih stvorenja. MNU je jedino skoncentrisana na neverovatan profit koji će ostvariti ako uspe da iskoristi razarajuća oružja koja su vanzemaljci doneli sa svoje planete.\nU tome ih sprečava činjenica da je za aktivaciju ovog oružja neophodan vanzemaljski DNK.\nTenzija između vanzemaljaca i ljudi kulminira kada MNU počine da proteruje neljude iz Distrikta 9 pomoću svojih agenata koji su zaduženi da ih prebace u novi kamp. Jedan od MNU-ovih terenskih operativaca, Vikus van der Merv (Šarlto Kopli) biva zaražen vanzemaljskim virusom koji počinje da mutira njegov DNK. Vikus ubrzo postaje najtraženiji čovek na svetu, ali istovremeno i najvredniji – on je ključ za rešavanje tajne koja se krije iza vanzemaljske tehnologije. Odsečen od ljudi i bez prijatelja, za njega postoji samo jedno mesto na svetu gde može da se sakrije: Distrikt 9.\nPremijera filma je u sredu, 30. septembra u 20.30 časova u multipleksu Kolosej (tržni centar Ušće).\nSa velikim zadovoljstvom Vas obaveštavamo da je film „Distrikt 9“ proteklog vikenda i tekuće nedelje prvi na bioskopskoj listi gledanosti\nUkupna poseta preko dana vikenda bila je preko 4.000 gledalaca, sa prosečnom dnevnom posetom od preko 1.000 gledalaca. Srbija je zardžala trend svih zemalja u kojima se "Distrikt 9" prikazuje - da u prvoj nedelji bude na prvom mestu gledanosti bez obzira sa kojim filmom paralelno otvara i u kojoj se nedelji nakon američke premijere, koja je bila 14. avgusta, film prikazuje.


Još od 6. oktobra, kada je Eskobar od Metju Palmera preuzeo poziciju specijalnog izaslanika za Zapadni Balkan, vodile su se polemike, prognoziralo se, hoće li i kakvih promena biti oko nastupa Amerike u regionu.\nČekale su se prve njegove izjave za tumačenje, a ovih dana "energični diplomata" je konačno i dao odgovor.\nEskobar je, naime, rekao da predsednik Srbije Aleksandar Vučić ima podršku SAD dokle god nastavlja da ide evropskim putem.\n- Naš odnos sa Srbijom nije ni dobar ni loš, komplikovan je. Nadam se da će ovo "partnerstvo u razvoju", koje imamo sa Srbijom, moći da pomogne stabilnosti u regionu - kazao je Eskobar za Al Džazira Balkans, odgovarajući na pitanje da li je Srbija destabilizujući faktor u regionu.\nTakođe, na 11. Bezbednosnom forumu naveo je da "Sjedinjene države nemaju u planu da biraju lidere na Balkanu“.\n– Ne želim da razočaram neke, ali sankcije neće biti naš glavni alat, to nije rešenje za Balkan. Rešenje su izbori i motivisanje građana i javnosti da učestvuje u političkom prostoru. Mora da se otvori veći prostor za dijalog sa civilnim društvom. Bez obzira da li političari razumeju moje poruke, verujem da ih javnost razume – rekao je Eskobar.\nDodao je i da je želja SAD da svih šest zemalja regiona postanu članice Evropske unije.\n- To su evropske zemlje, među kojima su neke ostvarile ogroman napredak i njihovo priključenje EU ne bi predstavljalo opasnost za postojeće članice Unije, već veliku priliku- poručio je Eskobar u uključenju putem video linka.\nKao jedan od najvećih izazova Eskobar je naveo razgovore političara o problemima iz devedesetih godina - mada je, kako je ukazao, trebalo odavno da budu rešeni.\n- Odgovor na pitanje da li će se pojaviti ljudi sa vizijom ekonomskog napretka ili će se nastaviti razgovori o devedesetim godinama je izbor naroda, a ne spoljnih aktera. Moguće je da SAD uvedu sankcije, ali ako se to dogodi, ne radi se o glavnom oruđu, niti o rešenju – rekao je Eskobar.\nKako se ove izjave mogu protumačiti? Da li donose nešto novo, ili su vesnik nastavka uobičajenog puta? Nagoveštavaju li da će se u epicentru spoljne politike SAD naći nove teme za pokretanje?\nAsistent na Fakultetu političkih naula Stefan Surlić kaže daje najvažnija poruka da se odnosi Srbije i SAD vide kao komplikovani, a složenost se ogleda u definisanju konačnog statusa Kosova, odnosima sa Rusijom i Kinom i rešavanju slučaja braće Bitići.\n- U tom smislu mogu se očekivati pritisci koji neće uključivati sankcije ali koji podrazumevaju niz efikasnih i sofisticiranih mera. Pored "štapa", tu je i "šargarepa" u vidu ekonomskih podsticaja i finansiranja infrastrukturnih projekata koji ostvaruju veću regionalnu povezanost. Ova vrsta meke moći koju je instalirala Trampova administracija se nastavlja i za vreme Bajdena - ocenjuje Surlić.\nPrimetno je, napominje on, da nema oštrih reči, jasno upućenih zahteva, ali sve aktivnosti koje se u poslednje vreme preuduzimaju a u vezi su sa Balkanom, kao i profil ljudi koji je zadužen da se bavi Srbijom, potvrđuje dobru informisanost i rešenost da se postigne konkretan rezultat u glavnim spoljnopolitičkim ciljevima SAD u ovom delu Evrope.\nSAZNAJEMO Smena diplomata SAD zaduženih za Zapadni Balkan, Palmera menja čovek koji je ŽIVEO U BEOGRADU I ODLIČNO POZNAJE SRBIJU\nGovoreći o tome, Suzana Grubješić iz Centra za spoljnu politiku ocenjuje za Blic da se nudi prilika da se odmakne od prošlosti.\n- Ključna poruka regionu je da konačno iskorači iz matrice 90 -tih i da razmišlja i deluje u pravcu saradnje, a ne stalnog pogrevanja starih sukoba i animoziteta. Ekonomsko povezivanje, zajedničko tržište i otvaranje granica pružaju šansu da se čitav region transformiše od nerazumljivog "budžaka" Evrope u poželjno i pristojno mesto za život i za ulaganja - napominje ona.\nOna dodaje i da je ovo podrška i inicijativi "Open Balkan" jer u njoj prepoznaju inicijativu za 21. vek.\n- To što su u njoj za sada tri države ne znači da ne može da bude uspešna, jer intenzivniju saradnju treba da imaju oni koji to žele - napominje ona.\nNije novost da SAD kroz ekonomsku saradnju pokušava da nađe put za kompromis u sukobima koji dugo tinjaju, na primer odnos Beograda i Prištine. Maksime "prvo ekonomija pa politika" čvrsto se držao nekadašnji specijalac predsednika SAD Donalda Trampa za dijalog, Ričard Grenel.\nOn je za Blic rekao da je "ekonomski razvoj ključ za pokretanje procesa", i da će "uvek biti najveći stvaralac bogatstva za ljude ovog regiona i sveta".\nEKSKLUZIVNO Poruka američkog izaslanika Eskobara i za EU i za Zapadni Balkan: Nadamo se da će OBE STRANE uvideti da su već integrisane i da će učiniti napredak da tu integraciju I ZAVRŠE\nMarko Savković izvršni direktor Beogradskog fonda za političku izuzetnost, napominje da je to trajno opredeljenje SAD.\n- Rekao bih da se pre nekoliko godina desila promena pristupa, i da je to trajnije opredeljenje, koje nema toliko veze sa promenom administracije. Dakle, sve procese regionalne saradnje u jugoistočnoj Evropi, koji imaju i ekonomsku komponentu, sve što vodi rastu ekonomija, vezivanju za globalne "lance vrednosti", otvaranju prilika za američke investitore u takozovanim strateškim sektorima, Bajdenovi "ljudi za Balkan" će podržati. Međutim, sve ono što u njihovoj interpretaciji vodi riziku "povratka na 90-te" imaće za krajnju (ne prvu, to je Eskobar rekao) posledicu međunarodnu izolaciju i sankcije - napominje Savković.\nSličnog stava je i Igor Novaković koji kaže da je SAD shvatila da je ekonomija tema koja je Srbiji važna.\n- Takođe, to je tema koja je osnov i put ka uspostavljanju mnogo bolje saradnje, imajući u vidu globalne izazove sa kojima sa Amerika suočava. Evropski put Srbije je važan za SAD jer to onda značli da Srbija ide u prvcu Zapada - zaključuje on.\nUdruženje novinara Srbije (UNS) saopštilo je večeras da osuđuje propagiranje diskriminacije u medijima i govor mržnje, kao što je to bio slučaj u programu TV Pink kada je, kako navode iz UNS, reditelj Dragoslav Bokan po nacionalnoj pripadnosti vređao potpredsednicu Stranke slobode i pravde Mariniku Tepić i rumunsku manjinu u Srbiji.\nPredsednik Skupštine Ivica Dačić naglasio je večeras, nakon što je raspisao republički referendum o promeni Ustava, da se promena Ustava odnosi samo na odeljak koji se tiče izbora sudija i tužilaca i da nema veze sa pitanjem preambule o Kosovu i Metohiji.


Pre nekoliko meseci gradske vlasti uspešno su odradile pilot projekat u kome su plivački i vaterpolo klubovi obavljali obuku u plivanju. Podeljeno je oko 900 vaučera.\nOvog leta više od 2000 vaučera će biti podeljeno za besplatne sportske aktivnosti u jedanaest beogradskih klubova.\nGradski sekretar za sport i omladinu Slavko Gak najavio je da će, pored ulaska na bazene sa đačkom knjižicom sredom, ove godine deca na Adi Ciganliji takođe sredom moći besplatno da koriste bicikle i rolere.\nBesplatni sportski i edukativni programi za sve đake\nU saradnji sa Hipodromom i konjičkim klubom „Potkovica“ deci ometenoj u razvoju biće omogućeno da ponedeljkom, sredom i petkom mogu besplatno da jašu, kao i da se bave streličarstvom i atletikom.\n– O tome smo obavestili sve specijalne škole i očekujemo da to pravo iskoristi više od 300 dece, a utorkom i četvrtkom smo za sve druge obezbedili da mogu da se bave istim aktivnostima. Tu su i omladinski programi, gotovo 38 udruženja je prošlo na konkursu sa svojim edukativnim programima koji će biti besplatni i gde će steći nova znanja i veštine – rekao je Slavko Gak, dodavši da nastavljaju da traju i svi drugi tradicionalni sportski programi, škole fudbala, košarke, rukometa i drugi.\nSekretarijat za sport i omladinu konstatno obavlja kontrolu svih aktivnosti i da reaguje na bilo kakvu nepravilnost u sprovođenju programa, pozvavši roditelje da prijave svaku nepravilnost koju primete.\n– Veoma je bitno da stručni ljudi rade na tim programima i od 2014. godine kontrolom smo dobili na kvalitetu programa i za to imamo veoma pozitivnu reakciju roditelja. Naš budžet za ove namene je povećan 100 posto u odnosu na 2013. godinu i činimo sve napore da što više dece uzme učešće u sportskim programima. Potražnja je velika i mi se trudimo da dopremo do svakog i podignemo nivo sportskih aktivnosti kod dece na zavidan nivo – istakao je Slavko Gak.\nPrograme u oblasti sporta koji će se realizovati za vreme letnjeg raspusta školske 2015/2016. godine za sportske centre, programe u oblasti sporta koji će se realizovati za vreme letnjeg raspusta školske 2015/2016. godine za sportske centre za plivačke i vaterpolo klubove i projekte u oblasti omladinskog sektora koji će se realizovati za vreme letnjeg raspusta školske 2015/2016. godine za učenike završnog razreda osnovnih i učenike svih razreda srednjih škola u Beogradu, možete pogledati/preuzeti, u PDF formatu, ovde:\nProgrami u oblasti sporta\nProgrami u oblasti sporta (plivački i vaterpolo klubovi)\nProjekti u oblasti omladinskog sektora\nTagovi :besplatan bazen, besplatan sport, besplatni programi tokom letnjeg raspusta, besplatni programi za vreme letnjeg raspusta, besplatno plivanje, letnji raspust, raspust 2016\nBesplatni letnji programi za đake na Adi Ciganliji


Google lansirao alatku za prevođenje hijeroglifa | Aktuelno\nNaslovna DIGITAL Google lansirao alatku za prevođenje hijeroglifa\nU pitanju je Fabricius, novina uz pomoć koje korisnici mogu da urone u misterije starog jezika\nHijeroglifsko pismo je složen sistem koji kombinuje četiri različita stila šifrovanja, to jest pisma, odakle vjerovatno i potiče njegova višeznačnost. To je prevodioce često zbunjivalo jer je sistem znakova bilo moguće tumačiti na više načina. Google sa novom opcijom ovu vještinu donosi u online sferu, a funkcija se pojavila u okviru Arts & Culture aplikacije, i korisnicima omogućava da sopstvene tekstove prevedu u hijeroglifsko pismo, te sadržaj potom podijele na društvenim mrežama.\nOčekuje se da se Fabricius vremenom popravlja, a alatka za desktop stoji na raspolaganju egiptolozima, antropolozima i istoričarima, što znači da Google svoj projekat shvata vrlo ozbiljno. Eksperti su ipak istakli da je neophodno da prođe neko vrijeme, i da se alatka detaljno testira kako bi moglo da se govori o njenoj preciznosti i korisnosti u okviru istorijskih istraživanja.\nVeliki broj Google servisa i dalje ima problema sa radom


Elektronski otpaci prerastaju u globalni problem\nNezadrživi napredak u oblasti tehnologije donosi mnoga dobra u svetu. Ali, postoji i negativna strana. Količina elektronskih otpadaka, odnosno zastarelih elektronskih uredjaja, raste tako brzo da ekolozi pozivaju na uzbunu i tvrde da se odmah nešto mora preduzeti da bi se ta situacija stavila pod kontrolu.\nElektronski otpaci su električne naprave koje se više ne koriste, kao televizori, mobilni telefoni i kompjuteri. U Sjedinjenim Državama mnogi menjaju kompjutere svake dve godine, kaže ekološka grupa Grinpis. Predstavnik Dai Jun ističe da taj problem dobija svetske razmere:\n”Elektronska industrija je jedna od onih koje najbrže rastu, a to znači da se sve više i više elektronskih uredjaja jednostavno baca. Ako niko ne preuzme odgovornost za njihovo prikupljanje i procesovanje, elektronski otpad zahvatiće zemlju poput ogromnog talasa iza mene i ozbiljno zagaditi planetu.“\nGrinpis procenjuje da se u svetu godišnje baci izmedju 20 i 50 miliona tona takvog otpada. Mnogi delovi elektronskih uredjaja sadrže štetne hemikalije koje kada iscure zagadjuju podzemne vode i samu prirodu. Sjedinjene Države za sada nemaju federalne propise o odlaganju elektronskog otpada. Nekoliko pojedinačnih država ima programe za reciklažu, ali ništa slično zakonima u Japanu, koji obavezuju prodavce da prikupljaju odbačenu elektroniku. Evropska unija takodje ima sveobuhvatan program reciklaže za prodavce, proizvodjače i uvoznike. Aleks Fidis, iz američke Istraživačke grupe za javni interes, koja se bori za interese javnosti, kaže da bi evropski propisi mogli da utiču i na propise u Americi:\n”Biće interesantno videti taj uticaj na američko tržište, jer će američki proizvodjači kompjutera i druge elektronike morati da zadovolje evropske standarde ako misle da prodaju na tom tržištu. Znači, evropski propisi mogli bi da utiču na smanjenje količine opasnih materija i u uredjajima proizvedenim u Americi.“\nZa sada, Sjedinjene Države izvoze veći deo svog elektronskog otpada u zemlje trećeg sveta, Indiju ili Kinu, gde radnici odvajaju i prodaju korisne delove i sastojke. Stručnjak za opasne materijale, doktor Bakul Rao, kaže da je to opasna praksa:\n”Za sada, ti radnici nisu obavešteni o opasnostima. Sve što znaju jeste da vredi izdvajati bakar ili zlato iz otpada, i da se to najlakše radi rastvaranjem u kiselini ili spaljivanjem nepotrebnih delova. Znači, niti znaju kako da rukuju tim, niti imaju neku zaštitu. Na taj način izloženi su opasnostima.“\nU Americi postoji samo nekoliko centara za adekvatnu reciklažu elektronskog otpada i malo je firmi koje primaju svoje zastarele proizvode. Ali Aleks Fidis kaže da i sami potrošači mogu da utiču na smanjenje otpada:\n”Kao prvo, kupujte od kompanija koje primaju natrag svoje stare kompjutere ili MP3 plejere, vade iz njih korisne delove, a ostatak odlažu na bezbedan način. Kao drugo, treba kupovati kompjutere koji mogu duže da služe, a ne one najjeftinije, koji se posle godinu-dve bacaju.“\nAleks Fidis takodje predlaže kupovinu kompjutera u koje je moguće naknadno ugradjivati savremenije komponente.


Cvijanović: Dijalog u BiH bio bi mnogo bolji bez uplitanja stranaca | Zvornik Danas\non: 12. јануара 2016 In: naslovna, Politika, VIJESTI\nBANJALUKA – Predsjednik Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je da bi u BiH unutrašnji dijalog bio mnogo bolji da nije bilo intervencija međunarodne zajednice, posebno da kancelarije visokog predstavnika i pojedinih ambasada nisu služile za utočište pojedinih političkih opcija ili konstitutivnih naroda.\n„Tamo bi otrčali svaki put da se požale na neke zločeste ljude iz Banjaluke, da se požale kako neko, kako kažu, razvaljuje BiH“, rekla je Cvijanovićeva novinarima u Banjaluci.\nOna je dodala da oni koji su se žalili nikada nisu došli u OHR ili ambasade da objasne kakva je bezbjednosna situacija u kojoj živi i funkcioniše BiH i da li ima određenih izazova a koji su možda sponzorisani i podržani od određene ideologije, institucija ili politika u BiH.\nPremijer Srpske je naglasila da je OHR-u davno istekao mandat i da su predstavnici te kancelarije davno trebali otići kući.\n„Evropska unija je odavno trebala da upravlja svim procesima ovdje u partnerstvu sa nama, ali oni su zadržali OHR i jedan su od većih finansijera te kancelarije, što pokazuje samu nesigurnost EU i kada je riječ o održivost ovog prostora“, istakla je Cvijanovićeva.\nPrema njenim riječima, i strane sudije u BiH su, takođe, trebale da odu prije 15 godina, te da se postavlja pitanje legitimiteta svih odluka koje su donosili nakon toga.\n„Od bilo kakvih obrazloženja koje smo mogli da damo i mi i stranci više govori 91 neprovedena odluka Ustavnog suda BiH“, rekla je Cvijanovićeva.\nOna je navela da je slanje čestitki predstavnicima OHR i stranim sudijama od građana i predstavnika vlasti Srpske, uoči Dana Republike Srpske, sa porukom da idu kući bio lijep način da im se kaže da im u BiH nije mjesto.\n„Znam da im nije nimalo milo kada im se građani obraćaju na taj način. Ono od čega oni zaista strahuju u svakoj zemlji gdje imaju posla ove vrste i donose odluke koje su neodržive, nerealne i često nakaradne, kao što je slučaj bio ovdje, jesu reakcije građana koje baš ne vole“, zaključila je Cvijanovićeva.


U Beogradu 150 romskih naselja\nBeograd -- Više od polovine Roma i Romkinja u Srbiji živi u neformalnim naseljima,a najviše ih je na terotoriji Beograda, oko 150.\nU celoj Srbiji procenjuje se da ima oko 600 nehigijenskih naselja.\nStrategija, akcioni plan, zakoni, sredstva za projekte školski asistenti, zdravstveni medijatori, mere su i pomoć koje je država uložila u integraciju. Država se ne seti svojih Roma samo pred izbore, tvrde oni koji u njima učestvuju. A prema novim procenema u Srbiji živi >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << 290.000 Roma.\n"Bez posla, imovine, prava na očuvanju jezika i kulture tradiciji, čast i ponos, goli, bosi, ismevani, ubijani, proganjani, podcenjivani- vekovima smo bili Cigani. Od skora smo izborili pravo da budemo ono što jesmo, Romi", kaže Vitomir Mihajlović iz Nacionalnog saveta Roma.\nDiskriminacija međutim još uvek postoji. Ana Saćipović je novinarka. Romkinja je sa diplomom koja se svakodnevno bori protiv predrasuda.\n"Kada vi finalizirate vaše obrazovanje vaše prezime vam zatvara vrata da dobijete posao i mogućnost da pokažete koliko ste sposobni. Ali ne samo da ste vi lično razčarani kao pripadnik romske zajednice, nego ste nego delujemo deprimirajuće na romsku zajednicu koja onda kaže eto vi ste se obrazovali a šta imate od toga", kaže Saćipovićeva.\nDekada Roma donosi rezultate, najbviše u obrazovanju. Više je romske dece u školama i na fakuktetima, ali još uvek ne dovoljno.\n"Mnogo se priča o dekadi , mnogo se priča o tome šta se radi za Rome pa to stvara još veći animozitet većinske zajednice prema Romima, a nije sve baš tako. Na integraciji jedne zajednice ne može da se radi deset godina pa da se završi posao", kaže Slavica Lola Vasić iz Dečjeg centra "Mali princ".\nZamenik premijera i ministar unutrašnjih poslova Ivica Dačić pozvao je Rome i pripadnike svih nacionalnih manjina da konkurišu za rad u policiji.\n"Malo Roma sada radi u policiji, jer se malo (za ovaj posao) i prijavljuju", rekao je Dačić ocenivši da je to loše.\nSrbija iz predpristupnih fondova EU za ovu i sledeću godinu obezbedila 15 miliona evra, koja će biti posvećena romskim problemima.\nOko 600 nehigijenskih naselja u Srbiji\nViše od polovine Roma u Srbiji živi u neformalnim naseljima,a najviše ih je na terotoriji Beograda, oko 150.


Završen kamp perspektivnih sportista – Ragbi Savez Srbije\nZavršen kamp perspektivnih sportista\n16/08/2015 by Goran Porobic\nViše od dve decenije Ragbi savez Srbije organizuje letnji kamp u Karatašu, kod Kladova. Karataš već godinama zauzima važno mesto u ragbi svetu na ovim prostorima. Za one koji o Karatašu malo ili ništa ne znaju evo reč dve: Smešten u neposrednoj blizini Hidrocentrale Đerdap, na 8km od Kladova, predstavlja jedan od najvećih sportskih kampova u Srbiji. Raznolikim sportskim sadržajima predstavlja odlično mesto za pripreme mladih sportista.\nOve godine Ragbi savez Srbije je organizovao kamp u trajanju od 10. Do 15. Avgusta. Na kampu su učestvovale 3 grupe:\nselekcija U17, dečaci rođeni 1998. i 1999. godine;\nselekcija U12, dečaci rođeni 2003. i 2004. godine i\nUkupno 43 igrača, 6 trenera i rukovodstvo kampa, zajedno su uživali u čarima ragbija.\nŠto se tiče U17 selekcije, pripreme u Karatašu predstavljaju početak priprema za najvažniji događaj u takmičarskom kalendaru naših juniora a to je Evropsko ragbi prvenstvo za juniore koje će se održati sledeće godine u aprilu. Iako naša selekcija važi za favorita u svojoj grupi, nema opuštanja jer je imperativ prelazak u grupu iznad. Rad sa selekcijom je sproveden po unapred utvrđenom planu koji podrazumeva dva treninga u toku dana (pre podne u 8:30 i posle podne u 18:00) na kojima se radilo na unapređenju elemanata igre kao što su: napad, kolektivna tehnika rešavanja ključnih situacija u otvorenoj igri kao i građenje timskog duha i discipline. Zbog velike angažovanosti na treninzima, igrači su bili nagrađeni odlaskom u Kladovo na plažu(jedna od najlepših na Dunavu) gde su imali priliku da se malo opuste, zabave i uživaju u prijatnoj atmosferi. Ove godine nije bilo posla za lekara što govori da su igrači došli fizički spremni na pripreme a da je obim i intenzitet treninga bio dobro odmeren. Radom ove selekcije je rukovodio Milan Orlović, komesar za razvoj ragbija.\nNa kampu su učestvovali sledeći igrači: Luka Slavić, Uroš Slavić, Matija Arsenijević, Aleksandar Andrić, Dušan Višnjić, Aljoša Avramović, Stefan Živković, Marko Vasić, Nikola Radinović, Uroš Leković, Nikola Stanković, Luka Pantović, David Ćirić, Jovan Hadžić, Luka Nešić, Stefan Jerković, Radovan Vukotić, Stefan Simić i Aleksandar Mihajlović.\nU martu tekuće godine započeta je realizacija projekta „Societe generale školski ragbi 2015.“. U okviru ovog projekta formirano je 9 takmičarskih ekipa u najmlađoj takmičarskoj kategoriji Ragbi saveza. U 12 selekcija je formirana na osnovu umeća, zalaganja i talenta prikazanog tokom realizacije ovog projekta u kojem je učestvovalo nekoliko hiljada malih ragbista. Najbolji su se izborili za mesto u selekciji i pravo na učešće u kampu koji za većinu predstavlja prvo takvo iskustvo. Ovaj kamp će našim talentovanim mališanima poslužiti kao sjajna prilika da nastave da napreduju u ragbiju kroz program koji je osmislio glavni edukator kampa Marko Žeravica (licencirani edukator trenera od strane World rugby-ja), a koji će u radu sa selekcijom sprovoditi perspektivni treneri. Pored toga, ovaj kamp će mladim nadama srpskog ragbija poslužiti i kao prilika da se malo osamostale, da nauče da funkcionišu kao deo tima i da se polako navikavaju na veći obim treninga koji su naravno prilagođeni njihovom uzrastu.\nNa kampu su učestvovali sledeći igrači: Aleksa Bogdanović, Darko Govednik, Marko Opačić, Lazar Jočić, Uroš Jevđenijević, Marko Nikolić, Omar Bašović, Filip Pavlović, Uroš Vuković, Matija Vitorović, Strahinja Petrović, Andrej Stojiljković, Brana Ilić, Nemanja Savić, Petar Dragićević, Ognjen Jajčanin, Stefan Leudar, Dobrivoje Lojanica, Đorđe Deljanin, Luka Milojković, Aleksa Jovanović i Dimitrije Manojlović\nParalelno sa radom selekcije U12, realizovao se još jedan važan program a to je edukacija perspektivnih trenera. Ragbi savez Srbije ima dugoročnu strategiju koja podrazumeva otvaranje novih ragbi centara širom Srbije u kojima će postojati infrastruktura (koja podrazumeva i trenere) za omasovljenje ragbija. Kamp u Karatašu je samo jedan od programa koji je realizovan s tim ciljem i na njemu su bili prisutni novi mladi treneri iz Beograda i Kruševca. U planu je i realizacija dvodnevnog seminara u Beogradu na kojem će gost biti istaknuti stručnjak iz RFU Velsa, Džonatan Evans, u ulozi edukatora trenera. Seminar će okupiti najbolji i najperspektivniji trenerski kadar u Srbiji. Očekujemo trenere iz budućih ragbi centara kao što su Zrenjanin, Loznica, Jagodina kao i iz postojećih, Kruševca, Novog sada, Pančeva i Beograda.\n„Lepo je videti ovoliki broj mladih ragbista zajedno na terenu pod budnim okom trenera kako rade na podizanju nivoa sopstvene igre i generalno nivoa ragbija u Srbiji. Ove godine imao sam to zadovoljstvo da započnem rad sa jednom od najtalentovanijih generacija u poslednjih 10 godina. Siguran sam da će neki momci iz ovog tima biti nosioci igre seniorske reprezentacije narednih godina.\nDa talenat ne nedostaje, pokazali su i najmlađi učesnici koji su za ovih 5 dana demonstrirali izuzetnu želju i sposobnost za brz napredak u ovom sportu.\nSve u svemu mislim da je kamp uspešno realizovan i da predstavlja značajan segment u razvoju mladih ragbista i njihovih trenera i svakako treba negovati tradiciju održavanja ovog vida rada sa mladjim kategorijama.“\nOvo su reči koordinatora kampa Milana Orlovića koje ulivaju nadu da će ragbi Srbije, ako se nastavi sa posvećenim radom uz neizostavni entuzijazam, narednih godina definitivno ići uzlaznom linijom.\nFiled Under: Vesti Tagged With: Džonatan Evans, kamp, karataš, Marko Žeravica, Milan Orlović, rfu, societe generale srbija, U17


Radonjić: Pozorišta bezbednija od restorana, najveći problem scena i glumci - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Radonjić: Pozorišta bezbednija od restorana, najveći problem scena i glumci\nRepublički krizni štab od ponedeljka odobrio rad pozorišta, bioskopa i koncertnih sala u Srbiji\nRadonjić: Pozorišta bezbednija od restorana, najveći problem scena i glumci\nZamenica direktora Instituta za javno zdravlje Srbije „Doktor Milan Jovanović Batut“ Darija Kisić Tepavčević saopštila je juče da će kulturna dešavanja u Srbiji moći da se organizuju od ponedeljka, 24. avgusta.\n1Piše: Jelena Tasić 22. avgusta 2020. 10.59 Izmenjeno: 10.59\nOna je, posle jučerašnje sednice Kriznog štaba za zaštitu zdravlja stanovništva Republike Srbije od zarazne bolesti kovid 19, objasnila da će maksimalni broj posetilaca na kulturnim događajima biti do 500 ljudi, uz obavezno nošenje maski i razmak od 1,5 metara između osoba, objavljeno je na sajtu Vlade Srbije.\n„Moramo se pridržavati svih preventivnih mera koje rizik infekcije svode na minimum, zbog čega je neophodan smanjen broj prodatih karata i fizička distanca između posetilaca kulturnih događaja“, prenose se u saopštenju reči Darije Kisić Tepavčević, koja je odluku Kriznog štaba o ponovnom otvaranju pozorišta i bioskopa najpre saopštila preko RTS.\nOna je na nacionalnoj televiziji najavila da će bioskopi i pozorišta do ponedeljka biti očišćeni i da će svakoj ustanovi postojati redari, ali da se „polazi od činjenice da je svako odgovoran za sopstveno zdravlje“.\nIz Vlade Srbije kasnije je juče saopšteno i da „organizatori treba da se pridržavaju svih preventivnih mera pri organizovanju događaja, koje su dogovorene na sastanku premijerke Ane Brnabić i predstavnika pozorišta, bioskopa i manifestacija“.\nU pozorištima širom Srbije juče se očekivalo zvanično obaveštenje Republičkog Kriznog štaba o merama koje su institucije kulture dužne da spovedu pre i kad ponovo počnu da rade.\n– Ništa još zvanično nismo dobili. Nemaju svi teatri iste uslove za sprovođenje mera, tako da je potrebno da se svako prilagodi novim uslovima rada. Pozorišta su bezbednija od restorana i tržnih centara, ali najveći problem su scena i glumci – kaže za Danas Predrag Radonjić, direktor Narodnog pozorišta Priština, sa sedištem izmeštenim u Gračanicu.\nOtvaranje pozorišta i bioskopa bilo je top tema među poslenicima kulture poslednjih dvadesetak dana.\nNakon što je Ana Brnabić sredinom ove nedelje izjavila da je vlada, u saradnji sa Institutom za javno zdravlje Srbije i predstavnicima radnika i institucija u kulturi, predložila mere zdravstvene zaštite i preporuke za organizovanje rada ustanova kulture, 24. avgust je nezvanično bio označen kao dan „D“ za oživljavanje pozorišnih scena i bioskopskih projekcija.\nAna Brnabić je 19. avgusta na sastanku samo sa predstavnicima beogradskih pozorišta, bioskopa i manifestacija najavila da će mere i preporuke biti upućene na razmatranje Republičkom kriznom štabu za suzbijanje epidemije, kako bi se u što kraćem periodu donela najbolja i najodgovornija odluka o načinima rada ovih ustanova.\nOna je ukazala da „institucije i poslenici kulture trpe ozbiljne posledice tokom epidemije korona virusa, zbog čega su učinjeni veliki napori kako ne bi bio ugrožen status zaposlenih u ustanovama kulture i honorarno angažovanih umetnika i saradnika tokom epidemije“.\nDan kasnije, 20. avgusta, u niškom Narodnom pozorištu, okupili su se predstavnici svih pozorišta u Srbiji, bez Beograda, da bi razgovarali o istoj temi.\nKako Danas nezvanično saznaje, oni su, nezadovoljni što se sa beogradskim institucijama kulture razgovara na republičkom nivou, a ostala pozorišta u Srbiji ignorišu, iako van prestonice radi 80 odsto srpskih pozorišnih kuća i održava se 90 posto festivala.\nSa tog niškog sastanka Zajednice profesionalnih pozorišta Srbije i Zajednice profesionalnih pozorišta Vojvodine upućeno je pismo Kabinetu premijera Srbije i Republičkom Kriznom štabu, koje je sa saopštenjem sa sastanka juče dostavljeno i medijima.\nU pismu se ističe da je „prvi put u istoriji pozorišnog života Srbije održan sastanak Zajednice profesionalnih pozorišta Srbije i Zajednice profesionalnih pozorišta Vojvodine, koje okupljaju 29 teatara Srbije i organizatore 42 pozorišna festivala van Beograda“ i da je na njemu „diskutovano je o predlozima preventivnih mera pod kojima bi se nastavio kulturni i pozorišni život u našoj zemlji“.\n„Uz žaljenje što i predstavnici pozorišta koja su okupljena u ove dve zajednice, a čine ih dve trećine pozorišnih institucija i devet desetina festivalske stvarnosti Srbije, nisu bila ranije u prilici da daju svoje predloge i preporuke, konstatovali smo da je većina mera koje su prezentovane javnosti dobra i primenljiva. Reč je o saopštenjima i intervjuima predsednice Vlade Srbije, preporukama Sekretarijata za kulturu Beograda, predlozima reditelja Nebojše Bradića i tog direktora NP pozorišta Niš, koji će omogućiti bezbedne okolnosti za nastavak pozorišnog života… Takođe je konstatovano da su izvesne mere problematične i teško ostvarljive, tako da ćemo se radi operativnosti ovog puta u nakraćem usresrediti na njih, kako bi konačne preporuke koje dobijemo bile što uspešnije i prilagođene uslovima pozorišnog života“, navodi se u pismu koje je u ime učesnika skupa u niškom NP uputio dirketor ovo pozorišta Spasoje Ž. Milovanović na adrese premijera Srbije i Republičkog kriznog štapa.\nNjima je predočeno niz konkretnih problema, koje treba rešiti, kao i neophodnih mera koje treba uvesti da bi se obnovio pozorišni život u Srbiji.\n„Od krucijalne je važnosti da osnivači pozorišta obezbede neophodna sredstva za dezinfekciju i različite beskontaktne aparate“, kao i da se „donesu realne i ostvarljive preporuke koje se tiču rada glumaca i drugih radnika pozorišta tokom proba i igranja predstava“, navodi se, između ostalog u „niškom pismu“.\nU njemu se predlaže i davanje dozvola za igranje predstava na otvorenom, upošljavanje neophodnog osoblja za održavanje i čišćenje pozorišnih zgrada, uz donošenje jasnog zaključka o održavanju ili neodržavanju festivala kako domaćih, tako i međunarodnih.\n„Predloženo evidentiranje gledalaca je problematično kako sa pravnog aspekta, tako i u smislu kreiranja negativnog osećaja kod publike u prostoru koji bi trebalo da neguje prevashodno duh slobode… Pojedinačna pratnja svakog gledaoca u toalete i dezinfekcija toaleta nakon svakog pojedinačnog korišćenja, nije ostvarljiva zbog nedostatka radnika, a takođe se ne primenjuje ni u drugim mestima javnih okupljanja. Takođe upućujemo molbu osnivačima pozorišta i Vladi Srbije da sagledaju mogućnost opremanja zgrada pozorišta adekvatnim sistemima provetravanja i klimatizacije. Na sastanku je jasno izneto da osim Srpskog narodnog pozorišta, Narodnog pozorišta Leskovac i Pozorišta „Bora Stanković“, koja su u prethodne četiri godine renovirana, niti jedno drugo pozorište nema funkcionalni sistem provetravanja i klimatizacije. Ovo smatramo jako bitnim jer su zgrade pozorišta najznačajnije sale, a često i jedine u svakom od gradova. Nadamo se da će Vam ovo pomoći da, u koordinaciji sa Kriznim štabom, Ministarstvom kulture i informisanja i rukovodstvima lokalnih samouprava donesete opšte preporuke koje će poslužiti svim pozorištima da, prema svojim specifičnim uslovima, donesu pojedinačne pravilnike rada u vreme pandemije korona virusa i na taj način se omogući bezbedan rad pozorišta, njegovih uposlenika i sigurnost publika“, poručeno je iz Niša.\nPlanovi niškog NP\nDirektor NP Niš Spasoje Ž. Milovanović najavio je da će niški glumci odmah krenuti da pripremaju novu predstavu „Šesti oktobar“, koja treba da odgovori šta se dogodilo dve decenije posle oktobarskih promena u Srbiji 2000. godine. On je rekao da ovo pozorište planira još tri premijere, ali da ne može da garantuje da će se sve i realizovati.\nbioskopi, Dezinfekcija, Korona virus, Krizni štab, pozoristaBeograd\n22. avgusta 2020. u 13.01\nZASTO NAM SE OBRACA ZAMENICA INSTITUTA BATUT,A NE DIREKTORKA?


Spremite prste, izlazi Sony PlayStation 4! | MarketingITD\nMomenat koji svi pravi gejmeri sa nestrpljenjem očekuju: nova konzola kompanije Sony stiže na tržište! Nekolicina novinara je dobila poziv da učestvuje na velikom PlayStation događaju 20. februara u Njujorku, a nova konzola je najavljena samo kroz objavu: Pogledajte u budućnost (See the future).\nNe zna se tačno šta će nova konzola sadržati, ali glasine kruže da će sadržati AMD x64 CPU i AMD Southern Islands GPU, da će podržavati Blue-ray diskove i PlayStation Network, te – izuzetno važno – da ćete sve igre sa PS 3 moći da igrate i na ovoj konzoli.\nIako su najavili da će kao i prethodnog puta prvo sačekati da konkurencija izbaci novu konzolu na tržište (PlayStation 3 je izašao godinu dana nakon Xbox 360), to se nije desilo. Međutim, još uvek ne otkrivaju suviše detalja. Video reklama koja prati ovu najavu je ništa više do – još jedan teaser:


Baby Jogger City Mini Charcoal kolica za bebe cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nBaby Jogger City Mini Charcoal kolica za bebe cene\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Baby Jogger City Mini Charcoal kolica za bebe po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Baby Jogger City Mini Charcoal kolica za bebe na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Dečija kolica cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Baby Jogger Dečija kolica, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Baby Jogger City Mini Charcoal kolica za bebe sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Baby Jogger City Mini Charcoal kolica za bebe. Pre kupovine, podatke za Baby Jogger City Mini Charcoal kolica za bebe proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Spisak lijepih želja Vlade Srpske | Trebinje Live\nVlada Republike Srpske ne može se pohvaliti ni ostvarivanjem sopstvenih prognoza na ekonomskom planu.\n“Iz godine u godinu, u ekonomskim programima koje je usvajala Vlada Republike Srpske redovan segment je "projekcija makroekonomskih pokazatelja", koja predstavlja prognoze o veličinama poput rasta broja stanovnika/ca, bruto društvenog proizvoda, spoljnotrgovinskog bilansa, iznosa prosječnih plata, te stope nezaposlenosti u Republici Srpskoj”, navodi se u saopštenju Istinomjera.\n„Kada se uporede prognoze Ministarstva finansija Srpske sa statističkim podacima koji pokazuju kakvo je zaista bilo stanje stvari u ovim oblastima, uočava se isti kontinuirani trend - predviđene stope rasta se gotovo nikad ne ostvaruju u predviđenom obimu, te se projekcije iz godine u godinu smanjuju i to u značajnoj mjeri. Period prethodnog mandata se u ovakvom poređenju pokazuje kao period konstantnog neuspjeha Vlade da ostvari predviđene ciljeve svojih ekonomskih politika” navodi Istinomjer.\n"Kada se uporede "predviđanja" koja su data u ekonomskim politikama Vlade Srpske u prethodnom mandatu, uočava se da te projektovane vrednosti konstantno padaju, to jest da se svake godine sve više umanjuju u odnosu na prethodnu, ali su i dalje veće od onih koje se realno ostvare" kaže Cvjetićanin za BUKU.\n"Pri tom je uočljivo da je Vlada bila najambicioznija i najnerealnija u prvoj godini prethodnog mandata, pa je recimo ocijenila da će BDP Republike Srpske porasti za 5% u 2014. godini, da će prosječna plata iznositi 955 KM, a pokrivenost uvoza izvozom dostići 67,5%. U realnosti ove projekcije nisu ni izbliza dostignute" kaže Tijana Cvjetićanin.\n"Akcija Istinomjera po prvi je put iznijela u javnost dobro sklopljene činjenice" kaže nam ekonomista i stručnjak za finansijske usluge Slaviša Raković, i dodaje da je "improvizacija u ekonomskim politikama Vlade trajno stanje počev od 2006. godine"\n"Primjetno je da u svim ovim "planovima" nedostaje kontakt s realnošću, s jedne strane, i nepoznavanje osnova makroekonomije, s druge strane", tvrdi naš sagovornik.\nRaković kaže kako se ova Vladina improvizacija dešava zato jer su "mehanički projektovana očekivanja koja su poželjna".\n"Zainteresovani čitalac ovih nezgrapnih dokumenata nikada ne bi našao odgovor na pitanje koji su to generatori rasta BDP u Republici Srpskoj i na koji način ili kojim politikama vlada doprinosi povećanju BDP. Stoga su i očekivanja potpuno nerealna" kaže za BUKU Raković.\n"S druge strane nepoznavanje makroekonomije je manifestovano nekritičkim pretvaranjem investicija u rast BDP" kaže nam naš sagovornik.\n"Jedan od primjera je kreditna politika i plasmani Investiciono razvojne banke koji nisu donijeli ni djelić procenta rasta BDP, uprkos ukupnoj finansijskoj injekciji od oko 600 miliona KM unutar četvorogodišnjeg razdoblja. Ili jedno vrlo stručno pitanje. Na koji način Naftna industrija generiše rast BDP kada iz godine u godinu iskazuje gubitke? pita se Raković.


25.09.2020 / 10:27 Regija - Srbijanski ministar\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je danas da je američkom izaslaniku Ričardu Grenelu ukazao da je Priština nastavila sa kampanjom priznanja svoje nezavisnosti i pokazao mu pismo koje je prištinski ministar spoljnih poslova poslao BiH.\nDačić je naveo da je pismo tako sročeno da se stiče utisak da vašingtonski sporazum promoviše priznanje nezavisnosti, jer je Izrael priznao Kosovo.\n- Pretpostavljam da su takvo pismo poslali i drugim državama. To potvrđuje našu sumnju da oni ne samo da neće poštovati, već neće ni stati sa kampanjom priznanja. Pismo sam preko predsjednika Aleksandra Vučića predao Grenelu i kažu da je zvao /Avdulaha/ Hotija i da mu je svašta rekao, zašto ne poštuju sporazum - rekao je Dačić za TV Prva.\nOn je istakao da će mu sada biti teško da se uzdrži da ne radi na povlačenju priznanja Kosova.\nDačić je naglasio da Prištini nije problem bilo šta da potpiše, a da kasnije to ne sprovodi i ukazao da je potvrda za to formiranje Zajednice srpskih opština /ZSO/.\nKomentarišući izjavu specijalnog predstavnika EU za pregovore Beograda i Prištine Miroslava Lajčaka da se 28. septembra na tehničkim pregovorima neće razgovarati o ZSO, Dačić je rekao da treba pitati EU kada će se baviti ZSO.\n- Frapantno je što nema nikakve reakcije iz Brisela, a oni su garant tog sporazuma koji je potpisan prije sedam godina, a potpisali su ga Hašim Tači, Ketrin Ešton i ja - rekao je Dačić.\nŠef srpske diplomatije istakao je da Srbija, kada se nešto dogovori, to i poštuje.


Sergej Trifunović ' od bitke za Dukija do kriminalističke\nIzvor: B92, 12.Okt.2018, 11:39\nSergej Trifunović " od bitke za Dukija do kriminalističke\nPredsednik Upravnog odbora fondacije “Podrži život“ Sergej Trifunović rekao je u četvrtak da je fondaciju posetila kriminalistička policija.\nFokus na Trifunovićevoj fondaciji pao je pre nešto manje od mesec dana, nakon što je prikupljen novac za lečenje četvorogodišnjeg Dušana Todorovića u Barseloni.\nMali Dušan je, nažalost, izgubio bitku za život nekoliko dana pošto je otpočelo lečenje u Barseloni.\nFondacija, posebno njen osnivač >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << i predsednik, glumac Sergej Trifunović, od tada su na "udaru".sa raznih strana.\nTokom priskupljanja sredstava za lečenje dečaka, predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da će država preuzeti na sebe finansiranje lečenja etvorogodišnjaka.\nPredsednik Srbije je naveo da je “zamolio ministra zdravlja Zlatibora Lončara i premijerku Anu Brnabić da se država odrekne sredstava iz budžetske rezerve kako bi pomogla Dušanu“.\nTrifunović je potom uputio molbu predsedniku Srbije: “Molim gospodina Aleksandra Vučića da te novce, što je navodno država odvojila danas kad smo prikupili potreban iznos, uplati na naš račun, jer imamo još petoro dece na čekanju. Nadam se da neće izneveriti“.\nU novom obraćanju javnosti, Vučić je konstatovao "koliko divnih ljudi ima", kao i da država nosi najveći teret u lečenju građana sa teškim bolestima.\nPotom je iz budžetskog fonda namenjenog za lečenje dece u inostranstvu fondaciji Sergeja Trifunovića uplaćeno 250.000 evra, po odluci Vlade Srbije.\nU fondaciji “Podrži život” rešili su da 250.000 evra podele na petoro dece kojima je zdravstvena pomoć potrebna.\nTih dana oglasio se i ministar zdravlja Zlatibor Lončar, navodeći da je država do sada poslala 127 pacijenata u inostranstvo na lečenje.\nKako je rekao, država sada izdvaja mnogo više novca za lečenje pacijenata.\n"Država čini sve što je u njenoj moći da pomogne bolesnoj deci. Sada trošimo 15 puta više novca na lečenje pacijenata. Svi radimo na tome da što više dece pošaljemo na lečenje u inostranstvo ali i na tome da strani stručnjaci dođu u Srbiju i obuče naš kadar", navodi ministar.\nTrifunović je nastavio da poziva ljude da pomožu bolesnoj deci, a u pojedinim tabloidnim medijima počeli su da se pojavljuju napisi i "izjave" roditelja bolesne dece koji diskredituju fondaciju da bi se ubrzo sami roditelji oglašavali demantujući svoje navodne izjave.\nNajpre je jedan tabloid Fondaciju za prevaru, prenoseći izjavu Jelene Petrović, majke obolele Petre Petrović, jedne od devojčica iz grupe kojoj je novac namenjen.\n“Šokirani smo! Ne treba nam nikakav novac. Od kraja maja smo sa ćerkom u bolnici 'Sent Džud' u Memfisu, gde je sve besplatno. Bolnica je platila čak i avionsku kartu”, navodno je Jelena Petrović izjavila je navodno za tabloid..\n“Natpisi su apsolutno netačni i čista laž. Ovom prilikom želim da se izvinim Fondaciji 'Podrži život', jer zbog agresivnosti bolesti našeg deteta smo morali da direktno iz Istanbula dođemo u Ameriku. Što se tiče Fondacije 'Podrži život', imamo sjajnu saradnju i hvala što su bili uz nas kad nam je bilo najteže. A što se tiče plasiranja lažnih priča u novinama, biće pokrenuta krivična”, poručila je Jelena Petrović.\nNaslovi su se nizali, a potom je i sam ministar Lončar najavio u Skupštini Srbije da će od nadležnih tražiti da sprovedu kontrolu trošenja novca. Lončar je upitao da li postoji bilo gde u svetu da se novac traži za lečenje dece, a da taj novac ide na "kockanje u neki investicioni fond".\n"Kažete da ja napadam neke fondove, neke glumce, ja vas pitam, evo prvi put pričam o tome, da li postoji negde u svetu primer da vi pošaljete SMS poruku jer vam traže da lečite neko dete, a vaš novac ne ide da se leči to dete i vi o tome niste obavešteni nego ide na kockanje u neki investicioni fond", upitao je Lončar.\nTrifunović je tada za N1 izjavio da se novac koji se prikuplja u fondaciji "Podrži život" ne zloupotrebljava, već se isključivo koristi za lečenje bolesne dece.\nOn je naveo da jedan tabloid ima za cilj diskreditovanje humanitarne organizacije, čiji je rad, kako je rekao, u potpunosti legalan.\n"Četiri i po godine koliko fondacija postoji ni jedan organ nije ušao da ispita njen rad, a ja ih stalno pozivam. Jedva čekam da se to desi, ja ću lično da im kuvam kafe i donosim ćaletovu rakiju, ako treba, nateraću majku i da spremi sarme za gospodu iz nadležnih organa koji će da utvrde ikakve, pod znacima navoda, nepravilnosti", poručio je Trifunović.\nUveren je i da će jedino nepravilno što će nadležni naći u fondaciji biti "jedna slika koja visi ukrivo".\n"Ovo je pokušaj blaćenja fondacije na sve moguće načine, prilično smešan, pritom prilično produktivan. Oni su napravili to da mi poslednjih 10 dana imamo više uplata nego ikad, pošto očigledno da ljudi znaju o čemu se radi", kazao je Trifunović.\nNedugo potom pojavila se informacija da je protiv Trifunovića krivičnu prijavu pokrenuo "Savet za monitoring, ljudska prava i borbu protiv korupcije Transparentnost" iz Trstenika.\n"Prijavu protiv mene podneo je tabloid, najviša instanca ove zemlje, vrhovni sud...Ministar koji nije hteo da dođe danas ovde, Lončar, je u parlamentu shodno situaciji i političkoj ozbiljnosti koju svaki ministar mora da ima, izneo neke svoje optužbe na osnovu pisanja tabloida", kazao je Trifunović tada za N1.\nO radu Fondacije, oglasio se i sam predsednik Srbije.\nSvi u državi treba da rade svoj posao, odgovor je predsednika Aleksandra Vučića na pitanje o navodnim malverzacijama Fonda za ulaganje u lečenje bolesne dece.\nUpitan da prokomentariše "tvrdnje da je Trifunović novac za lečenje bolesne dece ulagao u investicione fondove i tako se praktično kockao", Vučić je rekao da nema vremena da se bavi baš svim temama u društvu.\nI u Skupštini Srbije tokom rasprave o rebalansu finansijskog plana RFZO bilo je reči o fondaciji glumca Sergeja Trifunovića “Podrži život”.\nPremijerka Ana Brnabić rekla je za "Nedeljnik" da smatra da glumac Sergej Trifunović, osnivač fondacije "Podrži život", nije na udaru u javnosti zato što je opoziciono nastrojen.\nPravo pitanje je zašto je Trifunović lečenje dece prebacio na polje političke borbe, odnosno zašto nije ostao u sferi filantropskog rada koji isključuje politiku u bilo kom domenu, rekal je ona.\nLečenje dece SMS-om u inostranstvu krajnje je politički zloupotrebljena i najbolje plasirana kritika protiv vlasti, istakla je Brnabićeva.\nUbrzo je Trifunović na Tviteru objavio da je fondaciji u posetu došla finansijska policija, odsek za organizovani kriminal.\nSEEbiz.eu: Trifunović: Posetila nas je kriminalistička policija\nRadio 021: Trifunović: Došla nam je kriminalistička policija\nN1 televizija: Trifunović: Kriminalistička policija došla u fondaciju


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Ujedinjeno Kraljevstvo podržaće demokratske procese u CG\n27. 01. 2022. 10:22 >> 10:23\nUjedinjeno Kraljevstvo podržavaće demokratske procese i posvećeno unapređivati saradnju sa Vladom Crne Gore, u svim sektorima, kazao je specijalni izaslanik premijera Ujedinjenog Kraljevstva za Zapadni Balkan, ser Stjuart Pič na sastanku sa predjsednikom Vlade Zdravkom Krivokapićem.\nPremijer Krivokapić je istakao važnost prijateljstva i savezništva Ujedinjenog Kraljevstva i Crne Gore, i upoznao uvaženog gosta sa politikama Vlade koje su implementirane u cilju jačanja ekonomske stabilnosti i demokratskih procesa.\n“Gospodin Pič je pohvalio saradnju Vlade sa Ujedinjenim Kraljevstvom u svim oblastima, posebno akcentujući odbrambenu i bezbjednosnu saradnju”, navodi se u saopštenju Vlade.\nTakođe je istakao važnost odnosa prema bezbjednosnim rizicima koji se tiču regiona Zapadnog Balkana, Evrope i ostatka svijeta, apostrofiravši uticaje sa kojima se države Zapadnog Balkana suočavavaju.\n“Tokom sastanaka je takođe naglašen značaj članstva Crne Gore u NATO, naročito u kontekstu doprinosa međunarodnom miru i jačanu institucija sektora bezbjednosti”, navodi se u saopštenju.\nSusret je upriličen u Vili Gorica, u okviru radne večere, kojoj su prisustvovali i ministarka odbrane Olivera Injac i direktor ANB-a Dejan Vukšić.\nStjuart Pič Zdravko Krivokapić


Inzko: Postoji način da se situacija riješi putem zakonskih procedura – Fokus.ba\nPostoje načini da se situacija u vezi sa referendumom o Danu Republike Srpske riješi putem zakonskih procedura i postojećeg ustavnog okvira BiH – izjavio je u intervjuu za Dnevni avaz visoki predstavnik u BiH Valentin Inzko.\nPodsjeća da su pred Ustavnim sudom BiH u toku postupci koje su pokrenuli članovi državnih institucija, a nedavno i Parlamenta Federacije BiH radi ocjenjivanja ustavnosti odluke Narodne skupštine RS-a o referendumu, te u vezi s privremenim mjerama.\nUložen je, kaže, i zahjtev za ponovo razmatranje odluke Suda o Zakonima o praznicima RS, koji je podnijela NSRS.\n– Stavovi međunarodne zajednice su o ovom pitanju dobro su poznati – apeliramo na RS da ne održi referendum – naglasio je Inzko, dodajući da su odluke Ustavnog suda obavezujuće i i konačne, te „nikakav referendum ne može promijeniti tu činjenicu“.\nUstavni sud BiH odluku će donijeti, potvrdio je Inzko, 17. septembra na plenarnoj sjednici.\nInzko: Odavanje poštovanja ženi je mnogo više od ruže za 8. mart


Sajber hronika, 20.07.2011, 10:36 AM\nViše od dvadeset osoba privedeno je u seriji hapšenja koje su sproveli američki FBI, kao i britanska i holandska policija u sklopu istrage u vezi hakerskih napada koji su se dogodili tokom prethodnih nekoliko meseci.\nVećina uhapšenih je iz SAD, gde je američki Federalni istražni biro uhapsio 16 osoba pod sumnjom da su učestvovali u hakerskim napadima. Četrnaestoro njih se sumnjiči da su odgovorni za prošlogodišnji hakerski napad na kompaniju PayPal, za koji je odgovornost tada preuzela hakerska grupa Anonimni.\nU Velikoj Britaniji u sklopu iste istrage uhapšen je jedan tinejdžer, a holandska policija je privela još četiri osobe.\nOsumnjičeni za seriju DDoS napada na PayPal koji su se dogodili u decembru prošle godine kao odmazda zbog odluke kompanije da obustavi novčane transkacije na ime donacija veb sajtu Wikileaks uhapšeni su u seriji racija koje je američka policija sprovela u Alabami, Arizoni, Kaliforniji, Koloradu, Kolumbiji, Masačusetsu, Vašingtonu, Floridi, Nevadi, Novom Meksiku i Ohaju. Podsećanja radi, krajem prošle godine, ubrzo pošto je Wikileaks započeo objavljivanje tajnih dokumenata američkog Stejt Dipartmenta, PayPal je zatvorio račun Wikileaks-a navodeći kao razlog kršenje uslova korišćenja servisa kompanije. Hakerska grupa koja sebe naziva Anonimni je kasnije izvela seriju napada na nekoliko drugih veb sajtova kompanija koje je označila kao neprijatelje Wikileaks-a. Napadi koji su bili osveta za Asanža, vlasnika i osnivača Wikileaks-a, bili su koordinisani od strane Anonimnih koji su tada javno objavili hakersku alatku nazvanu Low Orbit lon Cannon, pozvavši sve svoje pristalice da je preuzmu i učestvuju u napadima.\nJoš dvoje njih uhapšeno je tokom jučerašnjeg dana zbog sumnje da su učestvovali u onome što je FBI označio kao sajber kriminalne aktivnosti. Jedan od njih je 21-ogišnji Skot Metju Arčizevski, koji je uhapšen na Floridi pod sumnjom da je prošle godine neovlaćeno pristupao podacima veb sajta koji je u vlasništvu kompanije Tampa Bay InfraGard i potom ih javno objavio, dajući uputstva drugima kako da hakuju sajt.\nDrugi optuženi protiv koga je pokrenut postupak pred federalnim sudom u Nju Džerziju, 21-ogodišnji Lens Mur, tereti se za krađu zaštićenih poslovnih podataka sa AT&T servera u junu prošle godine i njihovo objavljivanje na fajl-hosting sajtu. Ove podatke među kojima se nalazilo hiljade dokumenata, programa i fajlova koje je Mur navodno ukrao objavila je hakerska grupa LulzSec, navodi se u saopštenju FBI.\nUhapšeni se terete za zaveru i namerno nanošenje štete zaštićenim kompjuterskim sistemima. U slučaju da se dokaže zavera, oni bi se mogli suočiti sa maksimalnom zatvorskom kaznom u trajanju od pet godina i novčanom kaznom u iznosu od 250000 dolara, dok je za hakovanje predviđena maksimalna kazna zatvora od 10 godina i novčana kazna u iznosu od pola miliona dolara, navodi FBI u saopštenju za medije.\nPoslednji put Anonimni su se oglasili prošle nedelje kada su preuzeli odgovornost za hakovanje kompjuterskog sistema kompanije Booz Allen Hamilton koja je dobavljač američkih oružanih snaga. Tom prilikom objavljeno je 90000 ukradenih email adresa i lozinki koje pripadaju američkom vojnom osoblju.\nPočetkom jula, služba za javnu bezbednost federalne države Arizona označila je grupu Anonimni kao terorističku, zbog napada na sajtove policije u Arizoni koje je grupa sprovela u znak protesta protiv zakona o imigrantima.\nNapadi koje je grupa sprovodila prvih meseci imali su obeležja takozvanog haktivizma, ali se u poslednje vreme činilo da je cilj i Anonimnih i grupe koja se odvojila od njih, LulzSec, više podsmevanje žrtvama nego krađa podtaka i sabotaža inspirisana nekim višim motivima.


Podrška kampanji za donošenje zakona “Roditelj-negovatelj” - RTV Santos\nU Zrenjaninu svakog petka u 17 časova okupljaju se roditelji i deca sa smetnjama u razvoju u centru grada, kao podrška kampanji za donošenje zakona koji bi omogućio izjednačavanje statusa negovatelja i roditelja dece sa teškim oboljenjima ili teškoćama u razvoju.\nRoditelji i deca simbolično noseći kišobrane na Trgu slobode realizuju inicijativu “Zaštiti da zaštitim – pomozi da pomognem”, što je naziv kampanje za donošenje zakona koji bi roditeljima omogućio da na dostojanstven način brinu o svojoj bolesnoj deci.\nRoditelji moraju stalno da brinu o bolesnoj deci, nemaju mogućnost da rade, pošto su im potrebni i nemaju mogućnost da imaju stalni radni staž.\nDeci sa smetnjama u razvoju potrebna je konstantna pažnja i nega koja traje 24 sata dnevno, što znači da su roditelji te dece uglavnom sprečeni da rade. To je jedan od glavnih razloga zašto se u celoj državi okupljaju građani oko cilja da roditelji imaju ista prava kao negovatelji, kako bi mogli bezbrižnije da vode računa o bolesnoj deci.\nZakon “Roditelj-Negovatelj” koji je na snazi gotovo svuda u svetu, u Srbiji predlaže godinama unazad, ali do sada nije usvojen. Njegovim usvajanjem u Skupštini Vlade Republike Srbije, roditelji dece sa teškim oboljenjima ili teškoćama u razvoju dobili bi republički minimalac i radni staž.\n“Pomozite roditeljima dece sa smetnjama u razvoju koji se poslednjim atomima snage bore, a niko nikada ne pita još koliko će izdržati”, jedna je od najpotresnijih i najemotivnijih poruka učesnika skupa u Srbiji.\nPrethodnoKonzul u 2019. godini otvara otkupno mesto za žitarice u Torku\nSledećeU planu izgradnja mosta i najatraktivnijeg poslovno-stambenog kompleksa u centru grada


Samir i Viktor i LIAMOO finalisti Melodifestivalena | OGAE Serbia :: Vaš evrovizijski svet\nNapisao: Ivan Simonović u Evrovizija 2018, Švedska, Vesti 10. februar 2018.\tKomentari su isključeni\nVečeras je u Geteborgu održano drugo polufinale Melodifestivalena, švedskog nacionalnog izbora. Sedmoro takmičara je nastupilo u Scandinavium Areni, a direktno učešće u finalu su obezbedili Samir i Viktor i LIAMOO.\nMimi Werner i Margaret će svoje mesto u finalu pokušati da izbore u Drugoj šansi, koja će se održati 3. marta u Kristijanstadu.\nDrugo polufinale otvorio je ovogodišnji voditelj David Lindgren tako što je pesmu Staying Alive, zajedno sa plesačima, izveo uz takozvani „poledance“, što je izazvalo ovacije gledalaca u Geteborgu.\nPrvi su nastupili Samir i Viktor, kojima je ovo treće učešće na festivalu (2015, 8. mesto u finalu; 2016, 12. mesto u finalu). Svoju pesmu brzog ritma Shuffla izveli su sa nekoliko igrača i uz zahtevnu koreografiju, a ceo nastup pratili su i dodatni LED ekrani postavljeni na sceni. Ovo je prvi put da se ovaj dvojac plasirao direktno u finale.\nIda Redig, jedna od ovogodišnjih debitantkinja, nastupila je druga, sa pesmom Allting som vi sa (Sve što smo rekli). Ova pesma srednjeg ritma imala je statičnu koreografiju, pevačica je uglavnom bila na istoj poziciji, a iza nje je bio bend, a pri kraju nastupa je izašla na deo bine koji je postavljen između gledalaca. Ono što izdvaja ovaj nastup jeste zid od CD-ova, koji se nalazio iza benda.\nPod rednim brojem tri nastupio je Jonas Gardell, popularni švedski pisac, a na prošlogodišnjem festivalu je imao skečeve gde je držao časove u okviru Šlager škole. Ove godine debituje sa pesmom Det fin en väg (Postoji put). Ovu baladu je tokom većeg dela pesme pratila statična koreografija, ali je Gardell nastupio sa šestočlanim horom koji se nalazio iza njega. Takođe, nastup je pratio veliki broj svetlosnih efekata. Ipak, ovo se očigledno nije toliko dopalo švedskoj publici, pa je ova pesma osvojila sedmo mesto.\nPoljska pevačica Margaret bila je večerašnji četvrti takmičar. Ona je svoju pesmu In My Cabana izvela uz igrače i scenografiju obojenu letnjim bojama. Zanimljivo je da je gotovo ceo nastup bio sniman jednom kamerom, dok su pred kraj nastupa bila korišćena i pirotehnička sredstva.\nPeti je nastupio Stiko Per Larsson, koji je dobio šansu da učestvuje na Melodifestivalenu pobedom na takmičenju P4 Nästa, koje organizuje Švedski radio. Večeras je nastupio sa veselom pesmom Titta vi flyger (Gledaj, mi letimo), a tokom nastupa ga je pratio bend. Zauzeo je šesto mesto.\nMimi Werner sa pesmom Songburning nastupila je kao šesti izvođač u Geteborgu. Ovo je njeno drugo učešće na Melodifestivalenu (2016, 5. mesto u polufinalu). Uz pesmu srednjeg ritma, pored pevačice, nastupio je i bend, scenom su preovladavale narandžaste nijanse, a tokom poslednjeg minuta pesme imali smo priliku da vidimo i padajući vatromet.\nSedmi i poslednji izvođač je bio LIAMOO. On je u Švedskoj postao popularan nakon pobede u takmičenju Idol 2016. Večeras je debitovao na takmičenju sa pesmom Last Breath. Ovu kompoziciju, koja je imala i rep i standardne pevajuće deonice, pratio je moderan nastup u kojem su korišćeni svetlosni i vizuelni efekti, a izvođač je na sceni bio sam.\nTokom pauze za glasanje pred gledaocima u Geteborgu nastupila je švedska pevačica Petra Marklund, koja je bila i voditeljka emisije Allsång på Skansen. Ona je izvela pesmu Tuff brud, legendarne pevačice Lill-Babs.\nZa večerašnje takmičare stiglo je skoro šest miliona glasova švedskih gledalaca.\nNaredno, treće polufinale održaće se naredne subote, 17. februara, u Malmeu.


Starom -novom rukovodstvu NALED-ovog Saveza za eUpravu pored predsednika Željko Tomića (OSA), Dejana Turka (A1), Aleksandra Blagojevića (OTP Banka) i Nikole Dašića (Grad Kragujevac) pridružio se Ivan Živković (Microsoft Software), koji će obavljati funkciju potpredsednika, a radu saveza doprinosiće i Diana Gligorijević (Telegroup), nova šefica Radne grupe za cloud, podatke i informacionu bezbednost, kao i Predrag Panić (Mobi Banka), novi šef Radne grupe za elektronsko i bezgotovinsko plaćanje\nPresek NALED-ovih tekućih i nedavno okončanih projekata u oblasti elektronske uprave, predstavljanje novog rukovodstva i stepen realizacije Akcionog plana Saveza za eUpravu 2020 - 2022 ključne su teme o kojima se danas diskutovalo na redovnoj sednici ovog radnog tela.\nStarom - novom rukovodstvu NALED-ovog Saveza za eUpravu pored predsednika Željko Tomića (OSA), Dejana Turka (A1), Aleksandra Blagojevića (OTP Banka) i Nikole Dašića (Grad Kragujevac) pridružio se Ivan Živković (Microsoft Software), koji će obavljati funkciju potpredsednika. Radu saveza doprinosiće i Diana Gligorijević (Telegroup), nova šefica Radne grupe za cloud, podatke i informacionu bezbednost, kao i Predrag Panić (Mobi Banka), novi šef Radne grupe za elektronsko i bezgotovinsko plaćanje.\nNakon svečanog predstavljanja članova, prisutnima se obratila Ana Milovanović, Specijalistkinja za regulatornu reformu u NALED-u, koja je iskoristila priliku da podseti rukovodstvo na aktuelne i nedavno završene projekte za koje je NALED bio zadužen u oblasti elektronske uprave.\n-Današnja sednica je dobar povod da se svi zajedno prisetimo svega što je NALED u saradnji sa partnerima ostvario na polju unapređenja elektronske uprave, ali i onoga što je trenutno na agendi našeg saveza. S tim u vezi, istakla bih projekat unapređenja elektronske dostave koji finansira Evropska banka za obnovu i razvoj, a koji se sprovodi u saradnji sa Kancelarijom za IT i eUpravu, zatim projekat “Local eGovernment Index” koji finansira Evropska unija, projekat podrške uspostavljanju sistema eFaktura u saradnji sa Ministarstvom finansija, projekat podrške malim i srednjim preduzećima “Grow Small” koji finansira britanska ambasada, kao i projekat promocije bezgotovinskog plaćanja “Cashless Initiative” koji se realizuje u saradnji sa kompanijama VISA i MasterCard – poručila je Milovanović.\nKada je reč o digitalnim inicijativama NALED-a, na današnjoj sednici prezentovan je i rad na optimizaciji postupka kupoprodaje polovnih vozila i na novoj formuli za obračun poreza na prenos apsolutnih prava, zatim postupak uvođenja elektronske prijave za parking nalepnicu i parking mesto za osobe sa invaliditetom, te inicijativa za formiranje stručne grupe Vlade za olakšavanje uslova za postavljanje radio-baznih stanica mobilne telefonije. Od državnih projekata, predstavljena je inicijativa “eBolovanje”, koja podrazumeva da se dostavljanje doznaka i prijava za bolovanje vrše elektronskim putem.\nPored toga, učesnici su imali priliku da saznaju više o novim kvalifikovanim uslugama od poverenja u oblaku, a od važnih regulatornih novosti izdvojene su izmene Zakona o privrednim društvima, Zakona o postupku registracije u APR, usvojeni podzakonski akti Zakona o elektronskom fakturisanju, izmene Pravilnika o kvalifikovanoj elektronskoj dostavi, izmene Zakona o elektronskim komunikacijama, Uredba o eArhivu, Uredba o Data centru i Uredba o identifikaciji na daljinu.\nNa sednici se govorilo i o stepenu realizacije Akcionog plana Saveza 2020-2022, pri čemu su članovi dobili obaveštenje da je 77% aktivnosti realizovano ili je njihova realizacija u toku, dok 23% aktivnosti tek treba sprovesti.\nU narednom periodu akcenat će biti na realizaciji planiranih aktivnosti, ali i predloga koji su izneti na sednici – uvezivanje svih dostupnih baza na servisnoj magistrali organa sa lokalnim samoupravama, kao i rad na inicijativi za digitalizaciju dokumenata u oblasti radnih odnosa. Najavljena je i nova sednica na kojoj će biti predstavljeni rezultati istraživanja stavova građana, privrede i lokalnih samouprava o eUpravi u okviru EU projekta “LEI” (Local eGovernment Index), kao i radionica sa članovima Saveza na kojoj će se setovati prioriteti i teme za narednih pet godina, a koji će se istovremeno naći u novom Strateškom planu NALED-a.\nOdržana online sednica Saveza za eUpravu\nNa prvoj sednici Saveza za eUpravu u ovoj godini, predstavljeni su aktuelni projekti NALED-a i Vlade u oblasti digitalizacije i eUprave....Pročitaj vest


Obustava zračnih udara u trajanju od osam sati u četvrtak u Alepu – Minber\nlis. 17, 2016 at 9:00 pm\nadmin 6 godina ago 776 views\nRuska i sirijska vojska će obustaviti bombardiranja u trajanju od osam sati u četvrtak u Alepu u Siriji, razorenoj zračnim udarima i žestokim borbama, u okviru “humanitarne pauze”, saopćila je danas ruska vojska.\n“Humanitarna pauza će stupiti na snagu 20. oktobra u Alepu od 08.00 do 16.00 sati po lokalnom vremenu, rekao je Sergej Rudskoj, general glavnog ruskog zapovjedništva na konferenciji za novinare.\n“Ruske i sirijske snage će u ovom periodu obustaviti zračne udare i svaku drugu pucnjavu”, precizirao je on.\nOvu odluku su donijele Moskva i Damask “prije svega da bi omogućili civilima da napuste (grad) u potpunoj slobodi, da se evakuiraju bolesni i ranjeni i osigura povlačenje naoružanih pobunjenika”, prema istom izvoru. Dakle, dva humanitarna koridora, od kojih jedan prolazi cestu Castello, treba biti otvoren u četvrtak za povlačenje boraca i šest drugih za evakuaciju civila, precizirao je general Rudskoj.\nOn je uvjeravao da je ruska vojska “spremna da prekine vatru u bilo kom trenutku, od prvog zahtjeva humanitarnih organizacija, da bi se osigurao nesmetan pristup medicinskom osoblju u razrušeni grad”. Ruska strana je i dalje spremna da razgovara o svakoj inicijativi i svakom prijedlogu da bi se riješila situacija oko Alepa”, rekao je general, naveo je AFP.


Ova lokalna samouprava na javni uvid stavila je Nacrt plana detaljne regulacije groblja u mesnim zajednicama Beljina, Glumčevo brdo, Meljak i Vranić. Građani će svoje primedbe na planirana rešenja moći da dostave Opštini najkasnije do 28. decembra.\nKako se navodi u dokumentaciji, izradi Plana detaljne regulacije groblja u MZ Beljina, Glumčevo brdo, Meljak i Vranić pristupilo se na osnovu Odluke o izradi PDR groblja za ove zajednice, koja je doneta na inicijativu GO Barajevo, kojom se predlaže proširenje postojećih konačišta zbog popunjenosti postojećih kapaciteta.\n- Cilj izrade Plana je potreba da se planski uredi prostor postojećeg groblja i njegovog proširenja, kako bi se izbeglo stihijsko i planom neregulisano sahranjivanje na predmetnoj lokaciji - precizira se u Planu.\nKoliko će tačno grobnih mesta biti na novim delovima konačišta u Barajevu, nije poznato, dok će, prema rečima nadležnih, njihov broj biti definisan prilikom sprovođenja plana i u saradnji sa javnim preduzećem.\nIz Gradske opštine Barajevo navode da će se javni uvid u Nacrt plana detaljne regulacije u Mesnim zajednicima Beljina, Glumčevo brdo, Meljak i Vranić održati svakog radnog dana od 7.30 do 15.30 u zgradi Opštine, ali i na njihovoj zvaničnoj internet-stranici u rubrici Oglasi do 28. decembra.\nJavna prezentacija planskog dokumenta biće upriličena 15. decembra od 11.00 u velikoj sali Centra za kulturu Barajevo, dok će javna sednica komisije za planove biti 26. januara 2022. godine u istoj zgradi. Građani koji žele da učestvuju na javnoj sednici svoje primedbe moraju u pisanom obliku da dostave Odeljenju za urbanizam, građevinske i komunalne poslove GO Barajevo do 28. decembra.\nODBORNICI Skupštine grada na sednici pred kraj prošle godine doneli su odluku da se formiraju četiri nova groblja koja će preći u nadležnost JKP "Pogrebne usluge". Na taj način stvoriće se prostor za nove grobnice na opštinama Novi Beograd, Palilula, Grocka i Zemun. Reč je o "Bežaniji 2", "Lešće 2", groblju u Kaluđerici i groblju u Batajnici.\nBeograd vesti proširenje groblja opština Barajevo


Ministar Nenad Popović u poseti Кruševcu – KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / DRUŠTVO / Ministar Nenad Popović u poseti Кruševcu\nКruševac je juče posetio ministar za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović sa saradnicima. Sa gradonačelnikom Jasminom Palurović i predstavnicima Grada, razgovarao je o mogućnostima saradnje u oblasti tehnološkog i inovacionog razvoja. Ministar Popović informisao je sagovornike o programima Fonda za inovacionu delatnost, kao i načinima putem kojih Кruševac može da aplicira, ali i dobije sredstva za inovacioni start – ap centar. Nakon razgovora u Кabinetu, ministar Nenad Popović sa saradnicima, obišao je i vinarsku kuću „ Rubin „ gde je sa menadžmentom preduzeća takođe vodio razgovor o unapređenju tehnoloških inovacija, primeni u privredi i mogućnostima korišćenja Fonda.\nDugoročni ciljevi za koje se bori Vlada su ostanak mladih u gradovima Srbije, privlačenje domaćih i stranih investitora, otvaranje novih radnih mesta i razvoj preduzetničkog duha koji će dodatno pospešiti sve ove aspekte.\nКruševac je grad sa odličnom infrastrukturom, privrednim razvojem i potencijalima, koji uz motivisanost i zalaganje rukovodstva, može još značajnije unaprediti poslovnu klimu i ambijent ne samo na lokalu, već i šire.\nPrema rečima ministra Popovića obaveza Grada je da, ukoliko dođe do realizacije projekta start – ap centra, obezbedi lokaciju, odnosno prostor, a za deo tehničko – tehnološke infrastrukture i sadržaje, zadužena je Republika.\nIzgradnja informacionih start – ap centara za sada je realizovana ili je u toku, u Beogradu, Novom Sadu i Nišu. Radi se nova zgrada Instituta za fiziku u Beogradu, kao i Biosens – poljoprivredni institut u Novom Sadu, koji će koristiti najsavremeniju IT tehnologiju, bez koje u modernom svetu nema napretka.\nGradonačelnik Jasmina Palurović istakla je odličnu saradnju Grada sa svim resornim ministarstvima, naglašavajući da će Кruševac pružiti punu podršku svim projektima i inovacijama kojima će pospešiti sveukupni razvoj.\nOna je rekla da je na današnjem sastanku bilo reči i o potencijalnom industrijsko – tehnološkom parku u Кruševcu, vredne investicije, čija bi izgradnja, ukoliko se ostvare neophodni preduslovi, mogla da otpočne naredne godine.\nInače, Fond za inovacionu delatnost objavio je početkom meseca Javni poziv za programe podrške tehnološkim inovacijama – Program ranog razvoja i Program sufinansiranja inovacija. Programi su namenjeni razvoju inovativnih tehnologija, proizvoda i usluga sa tržišnom primenom i velikim potencijalom za komercijalizaciju. Svrha programa je obezbeđivanje direktne finansijske pomoći preduzećima u Srbiji za razvoj inovativnih usluga, procesa i proizvoda sa tržišnim potencijalom u iznosu do 80 000 evra, odnosno 300 000 evra. Ukupan budžet za ova dva programa u 2018.godini iznosi 400 miliona dinara.\nPoziv za dostavljanje prijava inovativnih projekata otvoren je do 1. juna. Proces odlučivanja o finansiranju projekata je nezavisan, konačnu odluku o finansiranju, na konkurentskoj osnovi donosi nezavisna međunarodna ekspertska komisija. Broj finansiranih projekata zavisiće od kvaliteta podnetih prijava.\nTag IT tehnologija kruševac Nenad Popović\n„Dan otvorenih vrata za privatnike i preduzetnike“