Priznanje “Dr Ferenc Bodrogvari” za istaknto delo i zapažena ostvarenja u 2021. godini dodeljeno je sinoć u Velikoj većnici Gradske kuće istoričarki umetnosti Tamari Kucor i režiseru dokumentarnih filmova, Žoltu Hercegu.\nOvo priznanje dodelio je predsednik Skupštine grada Subotice Balint Pastor, a na dodeli priznanja prisustvovale su i udovica i ćerka dr Ferenca Bodrogvarija – Đenđa Varga Bodrogvari i Čila Bodrogvari.\n„Istaknuta ličnost našeg grada po kome je ovo priznanje dobilo ime – tragično rano preminuli filozof, profesor univerziteta i pisac čiji rad je u značajnoj meri doprineo obogaćenju kulturnog i naučnog života ne samo Subotice već i cele države – svojim životnim delom je stvorio vrednost i pružio primer svima nama“, rekao je Balint Pastor.\nU okviru svečane dodele priznanja „Dr Ferenc Bodrogvari“, učenici Muzičke škole Subotica izveli su umetnički program.\nDr Ferenc Bodrogvari bio je prvi dobitnik nagrade “Šaman” koju je lokalna samouprava ustanovila kao priznanje za istaknuti rad mladih stvaralaca, a nakon njegove smrti, nagrada je dobila ime po njemu.\nBalint Pastor Priznanje "Dr Ferenc Bodrogvari" Tamara Kucor Žolt Herceg\nNova Demokratska stranka Srbije Subotica: Svedoci smo nemilih događaja od strane migranata o kojima se ćuti\nMađarska zauzela četvrto mesto kao najvažniji trgovinski partner Srbije – Obe države pred ozbiljnim migrantskim izazovima\nPolicijska uprava Subotica: U sukobu dve grupe migranata stradalo jedno lice


KOSTREŠEVIĆ DEMANTOVAO STANIVUKOVIĆA: Nismo dobili zvaničan poziv za sastanak kod gradonačelnika | Banjaluka.net\nVršilac dužnosti direktora “Puteva Republike Srpske” Davor Kostrešević demantovao je tvrdnje gradonačelnika Banjaluke Draška Stanivukovića da su predstavnici ovog preduzeća dobili zvaničan poziv za današnji sastanak kod gradonačelnika.\n“Javno preduzeće `Putevi Republike Srpske` nisu zvaničnim putem ni pozvani na sastanak gradonačelnika sa predstavnicima preduzeća koja su angažovana na čišćenju snijega, Službe hitne medicinske pomoći i Civilne zaštite i preduzeća koja obavljaju javni prevoz u Banjaluci”, rekao je Kostrešević Srni.\nKostrešević smatra da nije korektna ovakva vrsta komunikacije gradonačelnika Banjaluke jer se direktno iznosi nešto na račun narušavanja ugleda “Puteva Republike Srpske”, koji ovo preduzeće gradi mnogo godina.\nOn je napomenuo da Javno preduzeće “Putevi Republike Srpske” svoj ugled gradi mnogo godina prije mandata Stanivukovića i mnogih drugih ljudi.\n“Preduzeće `Putevi Republike Srpske` je u službi Srpske i svih njenih građana i služiće potrebama svih jednako”, zaključio je Kostrešević.\nGradonačelnik Banjaluke Draško Stanivuković rekao je da današnjem sastanku, mada su uredno pozvani, nisu prisustvovali predstavnici “Puteva Republike Srpske”, iako u Banjaluci postoje magistralni putevi, koje ne održavaju gradske službe već to preduzeće.


Svijeće za poginule i nestale borce Prijedora | Prijedor - Portal grada Prijedora - GradPrijedor.com\nPredsjednik Organizacije porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila Prijedor Zdravka Karlica rekla je večeras novinarima da je postala tradicija da se uoči Dana poginulih i nestalih boraca porodice sjećaju svojih najmilijih.\n“Ove večeri okupljamo se oko spomenika poginulim borcima, odajemo počast našim najmilijim poginulim, da se nikad ne zaborave i žao mi je što mnogi još nemaju tu priliku da obiđu grob svojih nestalih jer se još traga za 1.671 nestalim borcem i civilom”, istakla je Karlica.\nOna je dodala da jedina poruka koju bi trebalo poslati sa ovog mjesta jeste želja da svi budu sahranjeni, bez obzira kojem narodu pripadaju.\nZamjenik gradonačelnika Prijedora Milenko Đaković kaže da je ovaj dan prilika da se Prijedorčani prisjete svojih saboraca, očeva, sinova i braće jer to su oni koji su dali najviše za mir u Republici Srpskoj.\n“Smatram da se u Srpskoj još uvijek ne cijeni njihovo djelo i apelujem da svi nadležni organi učine sve kako bi se smanjio broj nezaposlenih boraca, a posebno mislim na republičke komisije koje još pričaju političku priču u vezi sa nestalim borcima”, dodao je Đaković.\nAutor: SRNA – Kozarski vjesnik


Bukove šume Srbije nominovane za Uneskovu listu dobara prirodne baštine - Biznis i Finansije\nHome\tVestiPolitika i društvo\tBukove šume Srbije nominovane za Uneskovu listu dobara prirodne baštine\nBukove šume u okviru nacionalnih parkova Fruška gora, Tara i Kopaonik nominovane su za dobra svetske prirodne baštine UNESCO-a. Nominacijom ovih šuma Srbija će se sa još 12 evropskih zemalja uvrstiti u sklop prekograničnog dobra „Drevne i netaknute bukove šume Karpata i drugih regiona Evrope“.\nBuduća nominacija, koja je predmet ovog unosa u Tentativnu listu, predstavlja proširenje postojeće liste zaštite svetskog prirodnog dobra „Drevne i prašumske bukove šume Karpata i drugih regiona Evrope“. Na njoj se naime već nalaze bukove šume Albanije, Austrije, Belgije, Bugarske, Hrvatske, Nemačke, Italije, Rumunije, Slovačke, Slovenije, Španije u Ukrajine.\nČiste i mešovite šume bukve rastu i dominiraju jedino na evropskom kontinentu i najznačajniji su listopadni šumski ekosistem severne hemisphere. Zato je njihova zaštita proritet.\n„Ima preko 100.000 rednih bukovih zastoja na nivou Evrope koji su podeljeni u nekih osamdesetak segmenata. Postoji oko 40 zaštićenih prirodnih dobara, koja su smeštena u 12 država. U ovom ciklusu nominacija, ušlo je deset novih država, kako bi se te površine pod rednim bukovim zastojima zbog njihovog geno fonda i bio fonda, zbog zaštite za buduće generacije, stavile pod još jedan vid zaštite, odnosno pod okrilje Uneska“, rekao je Predrag Šumarac, izvršni direktor Nacionalnog parka Kopaonik u izjavi za RTS.\n„Uradili smo pripremne radnje 2019. godine oko izbora zastojine, definisanja potrebnih uslova sa Zavodom za zaštitu prirode Srbije i sve one tehničke stvari koje smo trebali da odradimo po preporuci Uneska, odnosno njihove Kancelarije za zaštitu prirodne baštine“, rekao je Šumarac.\n„Radi se o lokalitetu Kozje stene koji je pod prvim stepenom zaštite i kao takav je do sada podrazumevao posebne tretmane i režime zaštite. U budućnosti, nadamo se, kada kandidatura uspe, to će podrazumevati još neke nove mere zaštite i upravljanja sve u skladu sa međunarodnim i internacionalnim legislativama“, kaže Mirko Dugalić, izvršni direktor za čuvanje zaštićenog područja.\nPošto će lokacija biti pod posebnim režimom zaštite, u planu je naseljavanje još životinjskih vrsta koje su nekada obitavale na Kopaoniku. To se posebno odnosi na divokoze na čijoj se reprodukciji radi prethodnih godina. „Projekat je, nadam se, u nekoj završnoj fazi, tako da ćemo i sam taj prostor Kozijih stena koji će ući na ovu listu, obogatiti još jednom plemenitom životinjskom vrstom“, najavljuje Dugalić.\nIsto tako, opasnost po ekosistem predstavlja i izgradnja mini hidoroelektrana, zbog kojih se planinske reke potpuno uništavaju stavljanjem u cevi zarad besmisleno male proizvodnje električne energije. Ova struja se čak ni ne prodaje na tržištu, već svi građani Srbije subvencionišu njihov rad plaćajući privatnom investitoru stavku „za povlašćene proizvođače električne energije“ na svojim računima za struju.\nAko uzmemo samo Kopaonik za primer, većina kopaoničkih reka je već u cevima. Jošanička reka i Graševačka reka i borba oko nje su pravi primeri za to.


FBiH: U protekla 24 sata registrirano 1.545 slučajeva COVID-19, prijavljeno 38 smrtnih ishoda - Federalno ministarstvo zdravstva: COVID19\nFBiH: U protekla 24 sata registrirano 1.545 slučajeva COVID-19, prijavljeno 38 smrtnih ishoda\nObjavljeno: 28.01.2022 ; Ažurirano: 28.01.2022\nPrema podacima Zavoda za javno zdravstvo FBiH (ZZJZ FBiH), u Federaciji BiH u protekla 24 sata (do 12h) prijavljeni su rezultati testiranja 3.399 uzoraka, od čega je 1.545 pozitivno na COVID-19. Novi slučajevi registrirani su u svim kantonima/županijama u Federaciji BiH.\nU Federaciji BiH do sada su testirana ukupno 1.145.622 uzorka, a COVID-19 je potvrđen kod 224.988 osoba.\nU protekla 24h, u Federaciji BiH prijavljeno je 38 smrtnih ishoda i to u Hercegovačko-neretvanskom, Zapadnohercegovačkom, Zeničko-dobojskom, Posavskom, Srednjobosanskom, Tuzlanskom i Kantonu Sarajevo, dok su 2 smrtna ishoda prijavljena retroaktivno.\nS današnjim danom, broj smrtnih ishoda na području Federacije BiH je 7.998.


► Stefanović o navodima Jurića: Da pruži sve informacije tužilaštvu\nStefanović je u pisanoj izjavi naveo da je očekivao da Jurić nakon što je više puta o tome javno govorio, a nije o tome obavestio tužilaštvo ili policiju, "makar obavesti javnost".\n"Bez obzira o kome se radilo, tužilaštvo je dužno da pokrene istragu a MUP je u potpunosti spremno i sposobno da pruži zaštitu svim učesnicima procesa, ako je potrebno i van granica naše zemlje. Uveren sam da Jurić shvata koliko je važno da se u ovakvim situacijama brzo reaguje", kazao je Stefanović, a saopštio MUP.\nStefanović je naveo da, pošto Jurić nije obavestio nadležne o svojim saznanjima, primećuje da taj slučaj, "ukoliko ga uopšte ima", sve više ulazi u sferu medijskog prepucavanja u kojem ne vidi ništa dobro ni za moguću žrtvu, niti ostvarivanje "teške sankcije" za mogućeg počinioca.\n"Od 2013. godine, a uveren sam da to zna i Jurić, isključivo tužilaštvo vodi istrage u Srbiji i nadležno je da prikuplja dokaze, daje naloge drugim državnim organima za prikupljanje potrebnih obaveštenja i odlučuje samostalno da li će protiv nekoga podići optužnicu ili neće", rekao je Stefanović.\nNaglasio je da zbog toga nije dobro da bilo koji pojedinac u Srbiji javno govori o učinjenom teškom krivičnom delu protiv deteta, a da onda mesecima nakon toga tvrdi da prikuplja dokaze koji bi bili dovoljni "za sudski proces".\n"Postavlja se pitanje zašto izlaziti u javnost sa takvom informacijom ako dokaza nema ili zašto o dokazima ne obaveštavate tužilaštvo da bi potencijalna žrtva i njena porodica imali priliku da ostvare zaštitu i pravdu", dodao je Stefanović.\nApelacioni sud u Beogradu je po drugi put poništio presudu Višeg suda u Beogradu, po kojoj je trebalo da nedeljnik NIN i novinarka Sandra Petrušić plate ministru policije Nebojši Stefanoviću...\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je u Ljuboviji da u tom mestu nema stanovnika ugroženih poplavama i najavio da će građani od četvrtka moći da se prijavljuju za...


HE ‘Bajina Bašta’ dužna Višegradu 15 miliona KM! – Bajina Bašta-Tara-Drina\nObjavio BBasta.info•\t28/02/2011• 12:34• Bajina Bašta, Drina, Privreda\nHidroelektrana „Bajina Bašta“ duguje opštini Višegrad više od 15 miliona maraka, ne računajući kamate, jer 20 godina ne plaća obaveznu naknadu za potopljeno zemljište. Višegrađani prete blokadom graničnih prelaza.\nHidroelektrana „Bajina Bašta“ u Srbiji duguje opštini Višegrad u Srpskoj više od 15 miliona maraka naknade za potopljeno zemljište jer je nije plaćala punih 20 godina! Iako je redovna godišnja isplata te naknade zakonska obaveza regulisana posebnim ugovorom, HE „Bajina Bašta“ od 1991. godine u tu svrhu nije uplatila opštini Višegrad ni jedan jedini fening!\nIznoseći ovaj problem na poslednjoj sednici Narodne skupštine RS, Miroslav Kojić, poslanik SDS iz Višegrada, upozorio je da se građani te opštine već spremaju na veliki protest i blokadu graničnih prelaza, budući da ni lokalne ni republičke vlasti nisu učinile ništa da se dvodecenijski problem reši!\nPod vodom polovina njiva\n– Višegrađani daju rok od dva meseca vlastima RS i Srbije da nešto učine, a ako ni do tada ne bude rezultata, izaći će na dva granična prelaza na teritoriji Višegrada i blokirati protok i robe i ljudi! Od vlasti Srpske i Srbije očekujemo da hitno pokrenu pitanje isplate duga i daju čvrste garancije da će taj problem napokon biti rešen! Nadležne u ovoj državi izgleda da možemo naterati da rade svoj posao jedino blokadama i vanrednim merama. Više nećemo sedeti skrštenih ruku i gledati kako naš novac odlazi u vetar. Ako nas, građane Višegrada, pre rata niko nije pitao da li su za to da se prave hidroakumulaciona jezera na našoj teritoriji, zbog čega mnogi imaju ozbiljne zdravstvene probleme, onda sada neka bar ispune obaveze koje su dužni po zakonu i plate naknadu za potopljeno zemljište – kaže Kojić.\nOn ističe da bi HE „Bajina Bašta“ konačno morala da se obaveže da će pored izmirenja duga, u koji nisu uračunate zatezne kamate, ubuduće redovno uplaćivati propisanu naknadu, baš kao što to čini i hidroelektrana na Drini, čije se akumulaciono jezero takođe nalazi na teritoriji opštine Višegrad.\nKojić podseća da akumulacija HE „Bajina Bašta“ plavi 48,8 odsto teritorije Višegrada i da je opština sve do 1990. redovno dobijala novčanu naknadu za potapanje svojih njiva.\n– U to vreme godišnja naknada iznosila je oko pola miliona KM, dok je sada nekoliko puta veća, što je ogroman novac koji bi značajno pomogao razvoju višegradske opštine. Ako uzmemo u obzir da naknada nije plaćana 20 godina, onda to znači da HE „Bajina Bašta“ opštini do sada duguje više od 15 miliona KM, i to bez kamata. Tačan iznos duga treba da utvrde nadležni državni organi, čija je obaveza da reše i ovo pitanje neplaćanja. Nažalost, svaka vlast u proteklih 20 godina zatvarala je oči pred ovim problemom – kaže Kojić.\nProblem da reše dve države\nOgorčenje ne krije ni Bilal Memišević, predsednik Skupštine opštine Višegrad, koji tvrdi da opštinska vlast već dugi niz godina pokušava da naplati dug od HE „Bajina Bašta“. On ističe da ovaj problem jedino može biti rešen na nivou Srbije i BiH odnosno RS i da nadležni organi moraju napokon sesti za sto i dogovoriti se o isplati naknade.\n– Više puta smo kontaktirali s nadležnima u HE „Bajina Bašta“ i poslali im niz dopisa, ali ništa se nije promenilo. Oni i dalje ne poštuju ugovore koji su potpisani, dugovi se gomilaju, a rešenja nema. Dobili smo i hrpu zahteva od stanovnika koji žive nizvodno od Višegrada prema Bajinoj Bašti i koji takođe zahtevaju rešavanje ovog problema. Znamo da je hidroelektrana izdvajala pare za naknadu, ali umesto da ih prebaci na račun opštine Višegrad, potrošila ih je na neke svoje infrastrukturne projekte – navodi Memišević.\nPrema njegovim rečima, opština svake godine od hidroelektrane na Drini dobija između 2,5 i tri miliona KM naknade.\n– Površina jezera HE „Bajina Bašta“ je duplo veća, zbog čega bi i naknada trebalo da bude veća. Taj novac uložili bismo u privredu i zapošljavanje mladih, i poboljšali životni standard svih Višegrađana. Ako ne dođe do dogovora, savim je opravdano da građani izađu na granične prelaze i blokiraju ih – zaključuje Memišević.\nPress RS nije uspeo da razgovara s načelnikom Višegrada Tomislavom Popovićem jer je bio službeno odsutan, ali ni s nadležnima u HE „Bajina Bašta“, koji se nisu javljali na telefon.\nVlaga narušila zdravlje meštana!\nPravljenje akumulacionih jezera u Višegradu dovelo je do povećanje vlažnosti vazduha, zbog čega svako deseto dete boluje od hroničnog bronhitisa ili astme, dok zdravstvene probleme osećaju skoro svi stariji Višegrađani. Dobrivoje Stanojević, predsednik Ekološkog udruženja „Drin-tim“ ističe da nadležni moraju hitno da reše naplatu nagomilanih dugova od HE „Bajina Bašta“ da bi se te pare usmerile u prevenciju zdravlja stanovništva.\n– Građani Višegrada žive između dva hidroakumulaciona jezera, a posledica je veliki broj plućnih bolesnika. Ništa se ne čini ni na uređenju priobalnih pojaseva, koji su puni taloga jer obala nije zaštićena, zbog čega opet trpe građani – kaže Stanojević.\n– Opština Višegrad nalazi se između dva akumulaciona jezera\n– HE „Bajina Bašta“ ne plaća naknadu za potopljeno zemljište od 1991.\n– HE na Drini godišnje plaća opštini oko 2,5 miliona KM naknada\n– Akumulaciona jezera HE „Bajina Bašta“ zauzimaju delove opština Višegrad, Rogatica i Srebrenica\nIzvor: Press Online i dnevne novine Press\nBajina Bašta hidroelektrana Višegrad


"Voleli bi da sam Miloševićeva politička reinkarnacija" - B92.NET\nInfo / Politika 28\n"Voleli bi da sam Miloševićeva politička reinkarnacija"\nBeograd -- Predsednik Srbije Aleksandar kaže da su Srbija i Balkan na isti način reagovali na njegovu posetu Kosovu - "gledanjem preko plota".\nVučić poručuje da je za Srbiju najlekovitije da se Srbi i Albanci dogovore i zauvek reše svoje probleme.\nU autorskom tekstu za jubilarno izdanje "Blica", Vučić nalazi objašnjenje za takve reakcije u "Filozofiji palanke" Radomira Konstantinovića, te navodi da je to "gledanje preko plota" uvek izraz straha da se nekosuoči sa samim sobom.\n"To što sam rekao jasno da želim da osvajamo laptopovima, znanjem, knjigom, olovkom, i to ne Balkan, već budućnost, mirno je zanemareno", konstatuje.\n"I kada po hiljaditi put izgovorim reč mir naježe se, ti iz istih šinjela, i krenu da pamfletima, jedni zato što bi stvarno voleli rat, drugi zato šsto ne mogu da prevale što baš ja taj rat nikako ne želim".\n"Zato što im ne osdgovara Srbija koja je normalna, Srbija kompromisa, Srbija koja svoje mesto u svetu hoće da nađe radom i znanjem, a ne oružjem".\n"I u potrazi za njim, mitološkoj, i oni, baš kao i neki u Srbiji, stigli su do onog ko je glavni uzrok njihove palanačke bede...stigli su do Srbije budućnosti, do jake, uspešne, moderne zemlje koja drži do svoje reči, koja nikome ne preti, koja hoće mir, koja voli i ume da radi, a ne da ratuje, koja nikoga ne mrzi, koja želi da pomogne...koja želi sva prava za sve ljude, bilo gde na Balkanu".\n"I sada zamislite razmere njihove panike kad znaju da su takve promene, suprotne učmalosti i ustajalosti palanke, nezaustavljive i da nema tog plota preko koga neće da pređu...To ih plaši najviše, i one s ove i one s one strane naših balkanskih plotova".\n"Posle izvesnog vremena, možda i svi ovi u svojim palanačkim postavkama shvate da su izgubili budućnost zbog sopstvenog i patološkog odnosa prema prošlosti, kao i mržnje koja im je ostala jedini hranitelj".


POŠTOVANJE MJERA ILI KARANTIN Italija ponovo u LJUTOJ BORBI sa korona virusom - Srpskainfo\nU Italiji je u posljednja 24 sata zabilježeno više od 25 hiljada novozaraženih korona virusom, a testirano je 198 hiljada osoba, piše agnecija Ansa.\n– Za dvije sedmice znaćemo da li su nam i ove mjere bile dovoljne ili ćemo morati ponovo da uvedemo totalno zatvaranje – rekao je on za dnevni list Il Koriere dela Sera.\n– Gdje su bili ti stručnjaci kada su proteklih decenija političari smanjivali novac bolnicama, kada su zatvarana odjeljenja intenzivne njege, kada je pomoć javnim bolnicama smanjivana u korist privatnih? Ne sjećam se da sam čuo glasove protiv takve politike, ovih koji sada urlaju na mjere vlade – rekao je šef naučno-tehničkog komiteta.\nTek je vanredna situacija zbog pandemije kovida 19 pokazala da je to bila kardinalna greška jer se sada pokazalo da u javnim zdravstvenim ustanovama nedostaju cijela odJeljenja, koja su ukinuta, zatvorena, napuštena.\nS druge strane privatne klinike i bolnice su “neupotrebljive” u vanrednim okolnostima jer su svoju aktivnost usmJerile na one zdravstvene usluge koje donose brzu zaradu, na primjer estetsku hirirgiju i slično.


UNAPREĐENJE SISTEMA POVRAĆAJA PDV-A ZA STRANCE\nMinistar finansija Siniša Mali razgovarao je sa predstavnicima kompanije "Global Blue", o unapređenju uslova da operatori-kompanije koji se bave povraćajem PDV-a stranim putnicima pod komercijalnim uslovima, počnu da posluju na našem tržištu.\nNa sastanku u Vladi Srbije istaknuto je da Srbija želi da koristi sva pozitivna iskustva kako bi se boravak turistima u Srbiji učinio što prijatnijim i jednostavnijim, zbog čega je i značajno pojednostaviti proces povraćaja PDV-a.\nMali je naveo da postoji cilj i vizija da naša zemlja postane visoko pozicionirana turistička destinacija, primenjujući globalno konkurentne standarde, usluge i proizvode, navedeno je u saopštenju.\n"Cilj koji smo postavili podrazumeva i uvođenje efikasnog sistema povraćaja poreza i usluga namenjenih stranim turistima, koji će upotpuniti njihovo iskustvo u Srbiji, povećati broj dolazaka i njihovu potrošnju prilikom posete", naveo je ministar Mali.\nMinistar finansija je rekao da je to razlog zašto se nastoji u tome da se unapredi postojeći proces povraćaja poreza kroz uvođenje pojednostavljene, moderne i digitalizovane procedure.\nMali je istakao i da je država, kroz promenu svoje regulative, već započela taj proces.\n"Prvi korak koji je napravljen u tom smeru bile su izmene Zakona o porezu na dodatu vrednost ("Sl. glasnik RS", br. 84/2004, 86/2004 - ispr., 61/2005, 61/2007, 93/2012, 108/2013, 6/2014 - usklađeni din. izn., 68/2014 - dr. zakon, 142/2014, 5/2015 - usklađeni din. izn., 83/2015, 5/2016 - usklađeni din. izn., 108/2016, 7/2017 - usklađeni din. izn., 113/2017, 13/2018 - usklađeni din. izn. i 30/2018), kojima je snižen iznos minimalne kupovine dobara po osnovu koje strani državljani mogu da ostvare pravo na refakciju PDV-a, sa 150 na 100 evra, počev od 1. januara ove godine", objasnio je ministar Mali.\nTakođe, radi stvaranja uslova za uspostavljanje efikasnog i savremenog postupka refakcije PDV stranim državljanima, krajem decembra prošle godine donet je Pravilnik o izmenama i dopunama Pravilnika o načinu i postupku ostvarivanja poreskih oslobođenja kod PDV sa pravom na odbitak prethodnog poreza ("Sl. glasnik RS", br. 104/2018), a koji je stupio na snagu 1. januara ove godine.\nIzmeđu ostalog, tim Pravilnikom se propisuje novi dvojezični formular na srpskom i engleskom jeziku, i dodatno su precizirana pravila za ostvarivanje prava na refakciju PDV stranim državljanima.\nSastanku su prisustvovali predstavnici Kabineta predsednice Vlade Srbije, Ministarstva finansija, Poreske uprave, Uprave carina, Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, Kancelarije za IT i e-upravu i Narodne banke Srbije.


Uskoro ponovo voz na relaciji Beograd – Bar – Mladi Nikšića\nOd 16. juna ponovo će biti uspostavljena noćna željeznička linija na relaciji Bar- Beograd- Bar, prenosi CDM.\nIz Centra za željeznička istraživanja su saopštili da će voz saobraćati pomoćnim prevoznim putem preko Kraljeva i Lavopa, a do 15. jula očekuje se završetak remonta dijela pruge kako bi svi vozovi išli redovnim putem.\nNoćni voz na relaciji Bar- Beograd- Bar ukinut je 1.decembra prošle godine i to poslije više od 40 godina redovnog saobraćaja. Takva odluka je donešena navodno zbog remonta dijela pruge kroz Srbiju, a nije prihvaćen prijedlog ŽPCG da taj voz saobraća pomoćnim prevoznim putem preko Kraljeva i Lapova.\nKako CŽI saznaje, konačno je postignut dogovor između predstavnika ŽPCG i Srbija voza i ovaj voz će saobraćati pomoćnim prevoznim putem, počev od 16.juna ove godine.\nCŽI je u saznanju da su pregovori intezivirani sa pretstavnicima Srbija voza, dolaskom novog predsjednika Odbora direktora ŽPCG Elmedina Mucevića i izvršnog direktora Predraga Popovića.\n“Njihova upornost je urodila plodom na zadovoljstvo velikog broja putnika koji koriste usluge željeznice za prevoz do željene destinacije. Nadamo se da se više neće dešavati ukidanje vozova na pomenutoj relaciji jer je to relacija koja je najpotrebnija korisnicima naših usluga i koja ŽPCG donosi najviše prihoda”, ističu oni.


Fazlić: Hitno ograničiti broj migranata\nGradonačelnik Bihaća Šuhret Fazlić upozorio je na današnjem sastanku sa predstavnicima Delegacije EU u BiH da se hitno mora ograničiti broj migranata koji dolaze i borave u Bihaću i kantonu, te mnogo ozbiljnije kontrolisati prihvatni centri.\nOn je pohvalio određene realizovane projekte međunarodnih organizacija, ali i zatražio još ozbiljniji angažman i pomoć u rješavanju nagomilanih problema u gradu i kantonu.\n"Stalno ponavljamo da je neophodno da država uspostavi strateško upravljanje i nadzor nad situacijom s migrantima i izbjeglicama na području Unsko-sanskog kantona. Mora se pod hitno ograničiti broj migranata koji dolaze i borave u Bihaću i kantonu, kao i mnogo ozbiljnije kontrolisati prihvatni centri. Nadamo se da tu mogu pomoći i predstavnici Delegacije EU u BiH", istakao je Fazlić.\nPredstavnici Gradske uprave Bihać na sastanku su izrazili zabrinutost i nezadovoljstvo zbog postupanja hrvatske policije u ovoj situaciji, odnosno vraćanja migranata i izbjeglica u Bihać mimo zvaničnih graničnih prelaza.\nPredstavnici Delegacije EU u BiH i Bihaća razgovarali su o aktuelnoj situaciji u vezi sa migrantima i izbjeglicama, smještajnim kapacitetima za ovu populaciju, te projektima povezanih sa bezbjednošću građana koje finansira EU, prenose federalni mediji.\n"Obezbijedili smo 9,2 miliona evra pomoći za migrantsku krizu na području BiH i naravno s našim partnerima kontrolišemo utrošak tih sredstava. U Bihać smo došli da vidimo šta možemo uraditi kada je riječ o realizaciji projekata koji poboljšavaju bezbjednost građana i stranih državljana koji tu trenutno borave, kao što je sanacija sistema ulične rasvjete", rekao je šef kooperacija pri Delegaciji EU u BiH Ričard Maša.\nOn je istakao da će posjeta biti iskorištena i da bi se upoznali o svim izazovima sa kojima se suočava lokalna zajednica.\nŠukret Fazić migrantska kriza\nMigrantska kriza može da naruši stanje bezbjednosti u Srpskoj\nMigrantska kriza je nastavak etničkog čišćenja Srba


Žitopek i Nurdor zajednički pomažu obolelim mališanima\nPočetna/BIZNIS/Žitopek i Nurdor zajednički pomažu obolelim mališanima\nSana Life 13. decembra 2017.\tBIZNIS, ZDRAVLJE Ostavite komentar\nŽitopek, jedna od najvećih pekara u sistemu kompanije Don Don, i Nacionalno udruženje roditelja dece obolele od raka – Nurdor potpisali su memorandum o saradnji i time se udružili u jedinstvenoj misiji poboljšanja kvaliteta lečenja i života obolele dece i njihovih porodica.\nU cilju da pomogne aktivnosti Nurdora, pre svega prikupljanje sredstava za izgradnju roditeljske kuće u Nišu, Žitopek će u svojim prodajnim objektima postaviti kutije za priloge, gde će svako ko želi donirati za ovaj projekat.\n„U svim našim objektima u Nišu, Prokuplju i Leskovcu, kojih ima ukupno 18, postavićemo kutije za doniranje. Žitopek je jedan od simbola našeg grada, i naši prodajni objekti su pravo mesto gde možemo bliže da prenesemo poruku svim građanima da pomognu ako mogu“ – izjavio je Milan Todorović, generalni direktor Žitopeka, i naglasio da će kutije ostati u maloprodajnim objektima koliko god bude potrebno da bi se prikupila sredstva za izgradnju roditeljske kuće u Nišu.\nU okviru svog društveno odogovornog poslovanja Žitopek, u sastavu kompanije Don Don, kontinuinirano pomaže brojne ustanove u Nišu.\nOznakeDon-don kuća Niš NURDOR roditeljsak Žitopek\nPrethodni Iste šanse za početnike i velike investitore\nSledeći Fondacija Divac podržala 13 omladinskih projekata


Abidal u Italiji – Barsina želja od 70.000.000 €\nAuthor Nemanja ĐorđevićPosted on 28. septembra 2019. 13:35 28. septembra 2019. 13:47\nIako od završetka letnjeg prelaznog roka nije prošlo ni mesec dana, čelnici Barselone već rade na pojačanjima za naredno leto. Kako prenosi "El Mundo Deportivo", sportski direktor šampiona Španije...\n"Čari" modernog fudbala – 4.000.000.000 € za pojačanja!\nAuthor Nemanja ĐorđevićPosted on 14. septembra 2019. 21:30 14. septembra 2019. 21:04\nEvropski klubovi nastavili su sa trošenjem ogrominh svota na pojačanja i ovog leta, pa smo ponovo dobili novi rekord. Kako je saopštila Evropska fudbalska unija (UEFA), osamdeset učesnika Lige šampiona...\nPetković na "Karađorđu": Lalatović je najbolji trener u Srbiji\nAuthor Nemanja ĐorđevićPosted on 4. septembra 2019. 14:10 4. septembra 2019. 14:10\nEkipa Vojvodine bića jača u nastavku sezone za iskusnog defanzivca Nikolu Petkovića. Bivši igrač Crvene zvezde, tridesettrogodišnji Petković u Novi Sad je stigao iz kineskog Sičuan Longfora potpisavši ugovor...\nRomin vezista ostao u Španiji\nAuthor Nemanja ĐorđevićPosted on 4. septembra 2019. 09:50 4. septembra 2019. 09:18\nMaksim Gonalons i naredne sezone nastupaće u španskoj Primeri. Posle sezone u Sevilji, vezista Rome će sada na pozajmicu u Granadu. Tim iz Andaluzije platiće "Vučici" dva miliona evra,...\nAktuelno Domaći fudbal Fudbal istaknuto Liga Evrope Međunarodni fudbal Partizan Superliga Transferi\nPartizan ipak aktivirao "bombu"!\nAuthor Nemanja ĐorđevićPosted on 3. septembra 2019. 22:50 3. septembra 2019. 22:54\nPartizan je obezbedio plasman u Ligu Evrope, prelazni rok se završio, a navijači crno-belih ostali su razočarani jer u Humsku nije stiglo nijedno pojačanje. Ipak, to se promenilo samo...\nProblemi u Bergamu pred debi u Ligi šampiona\nAuthor Nemanja ĐorđevićPosted on 1. septembra 2019. 14:00 1. septembra 2019. 13:44\nU Bergamu sa velikim nestrpljenjem očekuju debi Atalante u Ligi šampiona, ali su se istovremeno, potpuno neočekivano, suočili sa velikim problemom. Samo tri nedelje pošto je stigao u klub,...\nAktuelno Francuska Fudbal Međunarodni fudbal Ostalo Transferi\n"El Tigre" na korak do istanbulskog velikana?\nAuthor Nemanja ĐorđevićPosted on 1. septembra 2019. 12:10 1. septembra 2019. 12:12\nRadamel Falkao Garsija, kapiten reprezentacije Kolumbije i centarfor Monaka, blizu je prelaska u Galatasaraj. Galata je potvrdila na svom Tviter profilu da se nalazi u pregovorima s klubom iz...\nZvezdino poslednje pojačanje – pokazni primer fudbalskog DNK\nAuthor Nemanja ĐorđevićPosted on 1. septembra 2019. 11:10 1. septembra 2019. 11:17\nCrvena zvezda dovela je u poslednjim trenucima letnjeg prelaznog roka još jedno veliko pojačanje za Ligu šampiona – Redživa van la Paru. Dvadesetosmogodišnji Holanđanin, koji se najbolje snalazi na poziciji...\nAktuelno Crvena zvezda Domaći fudbal Engleska Fudbal istaknuto Liga šampiona Međunarodni fudbal Superliga Transferi\nAuthor Nemanja ĐorđevićPosted on 1. septembra 2019. 09:10 1. septembra 2019. 09:19\nCrvena zvezda dovela je još jedno pojačanje za Ligu šampiona u poslednjim trenucima prelaznog roka. Kako je saopšteno na sajtu prvaka Srbije, novi igrač crveno-belih postao je Radživ van...\nAktuelno Crvena zvezda Domaći fudbal Fokus Međunarodni fudbal Ostalo Transferi\nStojković napustio Zvezdu bez obeštećenja\nAuthor Nemanja ĐorđevićPosted on 31. avgusta 2019. 15:10 31. avgusta 2019. 14:25\nFilip Stojković više nije član Crvene zvezde. Popularni Žule napustio je "Marakanu" bez obeštećenja, dve godine pošto se vratio u klub u kome je ponikao, potpisavši trogodišnji ugovor sa...


Sportske vesti rezultati tabele komentari - Sport IN - Srećno u Poljskoj\nNaslovna Fudbal Vesti iz FSS Srećno u Poljskoj\nSrećno u Poljskoj\nMlada reprezentacija Srbije otputovala je u Poljsku gde se od 16. do 30. juna održava Evropsko prvenstvo.\nIzabranici selektora Nenada Lalatovića nalaze se u veoma jakoj grupi zajedno sa Portugalom, Španijom i BJR Makedonijom, a prvi meč Đurđević i drugovi igraju 17. juna u Bidgošću protiv Portugala (18,00).\n"Posle pet-šest dana rada u Beogradu, nastavljamo sa pripremama u Poljskoj. Već od sutra u mislima nam je samo Portugal" – ističe Nemanja Maksimović.\n"Igramo protiv tri izuzetno jaka rivala. Idemo korak po korak, sada razmišljamo samo o prvom meču. Ako pobedimo Portugal, imaćemo velike šanse da prođemo grupu", jasan je novi igrač španske Valensije.\nPrvi strelac Superlige Uroš Đurđević imao je nekoliko dana odmora...\n"Iza mene je naporna sezona, selektor mi je dao sedam dana odmora, priključio sam se ekipi i biću spreman za iskušenja koja nas očekuju", ne ostavlja dilemu napadač Partizana.\nNaša grupa je možda i najteža na EP...\n"Selektor je nazvao „grupa smrti“ i mislim da je u pravu. Mislim da bi napravili veliki korak ukoliko u prvom meču pobedimo Portugal" – rekao je Uroš Đurđević.\nZadovoljan urađenim u Beogradu bio je i Milan Gajić...\n"Sve je bilo koretno, skupljali smo se u hodu i sada smo praktično kompletni. Mislim da će nam prijati i promena klime, jer čujemo da su u Poljskoj vremenske prilike povoljnije", kaže desni bek Bordoa.\nSvaki meč je važan, ali prvi najvažniji...\n"Ekipa hvata ritam, a od sutra sledi analiza Portugala. Moramo svi biti hladne glave, fokusirani samo na meč sa Portugalom. Znamo šta hoćemo i koliko možemo", rekao je Milan Gajić.


Evropska banka za obnovu i razvoj ulaže godišnje 300 miliona evra u Srbiju, a želimo da to povećamo na 400 i da se čak približimo cifri od 500 miliona evra i to u infrastrukturu, kao i projekte železnica, puteva i voda, rekao je Direktor Evropske banke za obnovu i razvoj za Srbiju, Danijel Berg.\n"Ono što je još važnije, planiramo ulaganje u privatni sektor, prošle godine naša najveća investicija je bila 100 miliona evra koje smo uložili u privatnu maloprodajnu trgovinu,a ove godine očekujemo velike investicije u privatnu infrastrukturu," naveo je Berg na panelu Bečkog ekonomskog foruma (BEF).\nZajedničke karakteristike svih zemalja Zapadnog Balkana su visoki deficiti, nezaposlenost, naročito mladih, i veoma nizak nivo investicija koje treba da obezbede osnov za rast i razvoj, izjavio je predsednik Saveza ekonomista Srbije (SES) Aleksandar Vlahović na istom skupu. Naročito zabrinjava rast tenzija i političke nestabilnosti unutar regiona, rekao je Vlahović.\nČlan Borda BEF-a Viktor Jackovič je izjavio da je potreban fokus da se smanje tenzije u regionu i uspostavi politička stabilnost. Jackovič je ocenio da je Srbija uspostavila unutrašnju stabilnost zahvaljujući premijeru Aleksandru Vučiću, pošto je postigao značajan iskorak u smeru saradnje, tolerancije i budućnosti, razgovorima sa svima u regionu.\nČlan Borda BEF-a advokat Gabrijel Lanski je rekao da je EU imala arogantan stav i vodila prepotentnu politiku prema Zapadnom Balkanu. Lanski je podsetio Junkerovu izjavu da neće biti novih članica EU pre 2019. godine. Prema njegovim rečima, Srbija je ostvarila sjajne rezultate u strateškoj saradnji sa Kinom, što je izazov za EU.\nOn je podsetio je da je Srbija sa kineskog skupa donela puno infrastrukturnih projekata i projekata iz drugih oblasti i dodao da može zamisliti mnogo preduzeća u Evropi kojima bi Srbija mogla koristiti kao "vrata za Kinu".\nZamenik generalnog sekretara Regionalnog saveta za saradnju Gazmend Turdiu je rekao da je Junkerova Deklaracija bila razočaravajuća, ali da hladne glave treba sagledati da nijedan kandidat sa Zapadnog Balkana do 2019. neće biti spreman za članstvo u EU.\nAli, naveo je on, treba sagledati resurse EU za pristupanje tih zemalja, koji sada iz pretpristupnog fonda IPA 2 iznose 11,5 milijardi evra. Verujemo da EU podstiče pristupanje, uprkos unutrašnjim problemima, izjavio je Turdiu.\nŠef Kancelarije Evropske investicione banke (EIB) za Zapadni Balkan Dubravka Negre je rekla da EIB nije arogantna, već pokušava da pomogne i da je u region kroz podršku projektima infrastrukture i ekonomije plasirala 3,5 milijardi evra od 2008. godine. Imamo nameru da u iduće dve godine plasiramo dodatne dve milijarde evra kroz projekte energetike, saobraćaja, privrede i ekologije, rekla je Negre.\nPredsednik PKS Marko Čadež rekao je da srpske kompanije imaju interes da se povezuju u regionu. On je najavio da će šest komora iz regiona uskoro osnovati zajedničko pravno lice, čiji će jedini zadatak biti regionalno povezivanje kompanija.\nBečki ekonomski forum je privatno organizovana, ekonomski orjentisana nevladina organizacija sa sedištem u Beču. Osnovana je 2004. i na beogradskom sastanku okuplja ugledne ličnosti institucija, organizacija i kompanija iz Evrope i sveta, na temu ekonomske saradnje regiona u okviru evropskih integracija.


05. avgusta 2019. godine, generalni konzul posetio grad Lugož u županiji Timiš gde je bio primljen od strane gradonačelnika dr Franciska Bolde. Pored gradonačelnika, na sastanku je prisustvovao šef biroa za međunarodnu saradnju i upravljanje projektima iz programa EU Liviu Savesku sa saradnicima.\nNa uvodnom delu sastanka kome su prisustvovali i predstavnici lokalnih i regionalnih medija, gradonačelnik Francisk Boldea je poželeo dobrodošlicu generalnom konzulu i zahvalio se na njegovoj inicijativi za posetu gradu Lugož. Izneo je osnovne podatke o samom gradu sa posebnim naglaskom na njegovom multinacionalnom karakteru. Napomenuo dugogodišnju dobru saradnju grada Lugož sa Vršcem, Pančevom i Velikim Gradištem, posebno u oblasti zajedničke realizacije projekata finansiranih sredstvima EU.\nZahvaljujući se na dobrodošlici i toplom prijemu generalni konzul je naveo dugogodišnje dobre odnose između Republike Srbije i Rumunije koji predstavljaju odličnu polaznu osnovu i dobar potencijal za razvoj i produbljivanje saradnje na svim nivoima. Naveo da Generalni konzulat intenzivno radi na razvoju i unapređenju saradnje na nivou županija, gradova i opština radi povezivanja i realizacije raznih projekata iz oblasti, privrede, turizma, kulture, mladih i drugo. Izrazio zadovoljstvo postojećim dobrim vezama sa pojedinim gradovima i opštinama u Srbiji i iskazao spremnost za posredovanje i pomoć u uspostavljanja veza sa opštinama i gradovima i u drugim delovima Srbije, budući da je sadašnja saradnja fokusirana na gradove u Republici Srbiji koji su pograničnom području sa Rumunijom.


SEEbiz.eu / RS / Atanacković: Krstić nam je rekao da nema mesta većem minimalcu\nLazar Krstić Nebojša Atanacković minimalna plata budžet Vlada Srbije Unija poslodavaca Srbije\nDatum objave: 14.02.2014. - 20:22:04\nBEOGRAD - Predstavnici sindikata tražili su na sednici Socijalno-ekonomskog saveta da se minimalna cena rada poveća sa 115 na 130 dinara.\nPredstavnici poslodavaca su smatrali da za tako nešto nema mesta a ministar finansija Lazar Krstić je upozorio da za to povećanje nema sredstava u budžetu, izjavio je predsednik Unije poslodavaca Srbije (UPS) Nebojša Atanacković.\n"Mi iz UPS smo rekli da nema mesta povećavanju, s obzirom na to da se ništa ozbiljno nije promenilo u privredi u odnosu na 2011. godinu, kada je ustanovljena prethodna minimalna cena rada", rekao je Atanacković večeras Tanjugu.\n"Kada je prošli put povećana minimalna zarada, sindikati su tada tražili povećanje sa 105 na 112 dinara, i pošto je tada bila predizborna kampanja, kao danas, na sastanak Socijalno-ekonomskog saveta je došao državni sekretar u Ministarstvu finansija Dušan Nikezić, koji je zamenjivao ministra finansija\nMirka Cvetkovića i rekao da će cena biti 115 dinara i tako je ostalo", podseća Atanacković.\nZbog razmimoilaženja u stavovima predstavnika sindikata i poslodavaca na sednici Socijalno-ekonomskog saveta odlučeno je da Vlada Srbije, u skladu sa zakonom, donese odluku o visini minimalne zarade za peroid januar - jun 2014. godine, saopšteno je danas iz vlade.\nSocijalno-ekonomski savet, kojem je predsedavao premijer Ivica Dačić, ocenio je takođe da radna grupa što pre treba da okonča rad na izradi Nacrta zakona o radu, navedeno je u saopštenju.


Poreska uprava Republike Srpske (RS) prikupila je u novembru ove godine na račun javnih prihoda 200,5 miliona KM, što je za 1,03 miliona KM ili jedan posto više nego u istom mjesecu prošle godine.\nTime je nastavljen trend stabilizacije u naplati javnih prihoda koji već pet mjeseci uzastopno bilježe rast, saopšteno je iz Poreske uprave.\nDirektor Poreske uprave Goran Maričić istakao je da navedeni podaci ukazuju na nastavak stabilizacije u naplati javnih prihoda u Republici Srpskoj, što je posebno ohrabrujuće ako se ima u vidu trenutna situacija izazvana pandemijom virusa korona, odnosno nezadovoljavajuća epidemiološka situacija, smanjena kretanja i privredna aktivnost.\n“Kada je riječ o direktnim porezima, naplata u novembru je iznosila 35,5 miliona KM, što je za 3,6 miliona KM ili 11 posto više u odnosu na isti mjesec prethodne godine. Rast naplate zabilježen je kod poreza na dobit i to za 13 posto, odnosno naplaćeno je 1,7 miliona KM više, dok je naplata poreza na nepokretnosti u novembru iznosila 1,6 miliona KM, što je za oko 84.000 KM manje nego u novembru prošle godine. Najveći rast u ovom segmentu javnih prihoda ostvaren je kod poreza na dohodak, i to za 15 posto ili 2,2 miliona KM”, rekao je Maričić.\nOn je naveo da je naplata doprinosa u novembru iznosila 138,1 milion KM, što je za 7,8 miliona KM ili šest posto više u odnosu na uporedni mjesec prošle godine.\nMaričić kaže da je za Fond PIO naplaćeno 78,8 miliona KM ili sedam posto više, za Fond zdravstvenog osiguranja 49,7 miliona KM ili sedam posto više, dok je naplata doprinosa za Fond dječje zaštite takođe veća za sedam procenata.\n“Kod ostalih javnih prihoda, naplata u novembru iznosila je 26,8 miliona maraka i manja je za 8,4 miliona KM u odnosu na novembar 2019. godine. U ovom segmentu javnih prihoda zabilježena je manja naplata taksi i naknada za 2,9 miliona KM, kazni za oko 486.000 KM, dok je naplata naknada za priređivanje igara na sreću iznosila 5,4 miliona KM, što je za oko milion KM ili 23 posto više odnosu na isti mjesec prethodne godine”, dodao je Maričić.\nOn je naveo da je Poreska uprava za 11 mjeseci prikupila ukupno 2,242 milijardi KM, što je za dva posto manje nego u istom periodu prošle godine.\n“Direktni porezi su naplaćeni u iznosu od 418,5 miliona KM ili 18,6 miliona maraka manje, dok su ostali javni prihodi naplaćeni u iznosu od 341,8 miliona KM, što je za 14 posto manje. Međutim, naplata prihoda po osnovu doprinosa u ovom periodu nastavila je rast te je naplaćeno 1,481 milijardi maraka ili četiri posto više nego u 11 mjeseci prošle godine”, rekao je Maričić.


Mere štednje na žalost nisu zaobišle ni poljoprivrednu proizvodnju, tako da će ove godine agrarni budžet biti nešto skromniji u odnosu na prethodni period. Pored ove novine, menjao se i Zakon o subvencijama i ruralnom razvoju.\nNajvažnija promena se odnosi na subvenciju na poljoprivredno zemljište. Od ove godine će ministartstvo jednokratnu pomoć na osnovu površine islaćivati samo do 20 hektara. Ova sredstva će dobiti svi poljoprivrednici, i oni čije imanje je manje od navedenog i oni koji gazduju na znatno većoj površini, s tim da je granica subvencija smanjena na jednu petinu, u odnosu na prošlu godinu.\n-Nadležni u resornom ministartsvu su obećali da će svoja dugovanja prema paorima izmiriti do kraja minule godine. Ovo je veoma važan napredak, tim pre što se to ranije ni jednom nije desilo. Prema rečima nadležnih, ministarstvo će ovu godinu početi bez dugova a ni sa isplatom subvencija neće kasniti – izjavio je za Subotičke novine Arpad Fremond, narodni poslanik i član skupštinskog odbora za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu.\nNeki tvrde da su najznačajnije promene što će se država u predstojećem periodu fokusirati na mala i srednja gazdinstva, kao i to što se državna zemljišta više neće subvencionisati. – Zbog mnogobrojnih zloupotreba nadležni u ministarstvu su bili primorani da preuzmu ovaj korak. Dešavalo se da su velika preduzeća i gazdinstva uz pomoć privatnih lica ostvarila pravo na državnu zemlju a samim tim i na subvencije. Što se ostale državne pomoći u poljoprivredi tiče nema promena, obim subvencioniranja ostaje isti. To znači da pčelari i stočari i ove godine mogu računati na subvencije, a što je još važnije, i razne premije će se isplaćivati na vreme, odnosno kašnjenje će nadležni pokušati da svedu na minimum.\nZahvaljujući amandmanima koje su predložili predstavnici SVM-a, u novom Zakonu o subvencioniranju i ruralnom razvoju su ostale uredbe koje omogućavaju da Pokrajina i lokalne samouprave izdvoje sredstva za razvoj poljoprivredne proizvodnje. Ovo je važno istaći iz razloga što su u prethodnom periodu ne samo Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu i Pokrajinski fond za razvoj poljoprivrede, već i neke lokalne samouprave imale uhodane sisteme za unapređenje agrarne proizvodnje. Ovde se pre svega misli na refundiranje veterinarskih troškova, odnosno dela troškova za nabavku nove mehanizacije, sistema za zalivanje i protivgradnu zaštitu, kao i na razne subvencije koje su usmerene na otplatu kamate – istakao je narodni poslanik. Nova zakonska regulativa sprečava zloupotrebu sistema subvencioniranja u agrarnoj proizvodnji. Ove promene se odnose na mali broj poljoprivrednika, dok oko 95 posto registrovanih gazdinstava i dalje ostaje u sistemu državne pomoći.\n– Nadamo se da se u ovom slučaju radi samo o privremenim merama, jer ako želimo biti deo Evropske porodice, onda je cilj da se jača agrarna proizvodnja države, koja je moguća samo uz jačanje privatnih gazdinstava. Uslov za to je primena kontinuiranog i usmerenog subvencioniranja. Na ovome i za ovo treba da radimo svi, jer se jedino na ovaj način može obezbediti konkurentnost naših proizvođača na Evropskom tržištu. Prema rečima ministra Poljoprivrede nadležni intenzivno rade na tome da našim proizvođačima što pre budu dostupna sredstva iz IPA programa, koja su neophodna za poboljšanje uslova u ruralnim sredinama. Kao prvi korak ka tome ministarstvo mora oformiti akreditovanu „Agenciju za isplatu“, koja će pored privlačenja sredstava iz EU pratiti i njihovu namenu i o tome obavestiti i nadležni fond. Sve je to međutim moguće samo u funkcionalnom i transparentnom sistemu. Stučnjaci iz Evrope već više od godinu dana skreću pažnju domaćim funkcionerima na ovu potrebu. Izgleda da sada Vlada ima dovoljno snage i odlučnosti da oformi ovu, sa aspekta agrara, veoma važnu Agenciju. Naravno, pre dobijanja akreditacije, stručnjaci će prvo da se uvere u funkcionalnost i transparentnost sistema kao i u stručnost osoblja koje će raditi u ovoj ustanovi. Iz tog razloga ceo proces kontrole će trajati više meseci, ali se nadamo da će do sredine ove godine Agencija dobiti zeleno svetlo od evropskih zvaničnika – istakao je Fremond.\nOn smatra da je ovo veoma važan korak sa aspekta razvoja agrarne proizvodnje u Srbiji, jer će proizvođači moći već u pretpristupnom procesu konkurisati za sredstva iz Evropskih fondova.


Rumuni ne znaju kako da zaposle 250 Kikinđana | I ♥ KIKINDA\nNaslovna Vesti Društvo Rumuni ne znaju kako da zaposle 250 Kikinđana\nPosao u Rumuniji potražiće 250 Kikinđana, jer tamošnji posladavci nude 700 radnih mesta. Najviše radnih mesta nude firme „Zoppas Industries Romania“ i „Delphi Romania“ iz Semikluša, koji se nalazi najbliže granici.\nBudući da je u novembru u Nakovu otvoren granični prelaz između dve zemlje, Senmikluš i Kikinda udaljeni su svega oko pedesetak kilometara.\nZbog zahteva poslodavaca iz Rumunije da dobiju više informacija o nezaposlenim radnicima u našoj opštini, prethodnih dana smo organizovali evidentiranje zainteresovanih. Prijavilo se oko 250 radnika, a među njima je najviše nekvalifikovanih i radnika trećeg stepena stručne spreme, mašinske i metalske struke”, objašnjava Vesna Danić, šef Odseka za posredovanje pri zapošljavanju u Službi za zapošljavanje.\nKako kaže uskoro će poslodavci pozvati kandidate na razgovor kako bi dobili dodatne informacije.\nFirme iz Semikluša razmatraju na koji način da angažuju radnike iz Srbije, jer nije potpisan međudržavni sporazum između naše zemlje i Rumunije.\n“Oni razmatraju dve varijante, da li da organizuju prevoz radnika na posao, ili da otvore pogone u Kikindi. Jedna mogućnost je i da registruju privredna društva u Srbiji, ovde zaposle ljude, a onda ih upute na rad u matične firme u Semiklušu”, kaže Saša Tanackov, sekretar Sekretarijata za lokalni ekonomski razvoj i turizam opštine Kikinda.\nProblem prevoza radnika još nije dogovoren, a rumunska strana predlaže da se koristi samo granični prelaz Nakovo – Lunga kod Kikinde, a ne Vrbica – Valkanj Čoke, jer prvi ispunjava infrastrukturne zahteve carine i policije obeju država. Međutim, tom prelazu bilo bi potrebno produžiti radno vreme, jer sada radi samo od 7 do 19 sati.\nPrethodni tekstKrivična prijava protiv odgvornog lica Gerontološkog centra u Kikindi\nSledeći tekstZaslužena pobeda rukometaša Kikinde


RTS :: Muižnjeks: Odlučno u rešavanje pitanja nestalih\nPolitika Muižnjeks: Odlučno u rešavanje pitanja nestalih\nMuižnjeks: Odlučno u rešavanje pitanja nestalih\nčetvrtak, 22. feb 2018, 15:35 -> 16:31\nKomesar Saveta Evrope za ljudska prava Nils Muižnjeks pozvao je sve zemlje u regionu, uključujući Srbiju, da pojačaju svoj rad u rešavanju preostalih prepreka kako bi se otkrila sudbina nestalih.\nMuižnjeks je u saopštenju nakon četvorodnevne posete Srbiji istakao da bi to trebalo da uključi otvaranje vojnih i policijskih arhiva u kojima se možda nalaze važne informacije o nestalim osobama.\nGovoreći o Srbiji, Muižnjeks je savetovao da Srbija mora odlučno da krene napred u rešavanje nasleđa iz prošlosti, uspostavi adekvatno okruženje za rad medija i prevaziđe preostale prepreke kada je u pitanju inkluzivno obrazovanje.\nKao važan korak napred u rešavanju nasleđa iz prošlosti, komesar je naveo nedavne razgovore predsednika Srbije i njegove hrvatske koleginice, kao i bavljenje pitanjem nestalih tokom rata devedesetih godina prošlog veka.\nMuižnjeks tvrdi da "uporno nekažnjavanje" za određena ozbiljna kršenja ljudskih prava negativno utiče na pravdu i trajni mir u regionu.\nPrimetio je da su proteklih meseci pojačana krivična gonjenja ratnih zločinaca i da se nastavila regionalna saradnja u toj oblasti i pozvao je vlasti da osiguraju da svi počinioci ozbiljnih kršenja ljudskih prava, počinjenih tokom rata devedesetih, budu privedeni pravdi bez daljih odlaganja.\n"Svaki dokument koji može da baci svetlost na ozbiljna kršenja ljudskih prava počinjena tokom ratova i omogući efikasnu istragu takvih zločina, trebalo bi da bude dostupan relevatnim institucijama, a odluke prema kojima su pojedini dokumenti proglašeni državnom tajnom trebalo bi da budu ponovo razmotrene u skladu sa važnim preporukama Poverenika za informacije od javnog značaja", naveo je Muižnjeks.\nTvrdeći da u skorije vreme nije postignut napredak u stvaranju sveobuhvatnog mehanizma reparacije za sve žrtve rata, komesar je pozvao vlasti da to pitanje istaknu više na svojoj agendi i ugledaju se na pozitivne zakonodavne primere u regionu, naročito, kako je rekao, one koje se tiču reparacija za žrtve seksualnog nasilja tokom rata.\n"Zabrinutost zbog osoba koje negiraju zločine"\nKomesar je izrazio, navodi se u saopštenju, "ozbiljnu zabrinutost" da je određenim osobama, koje je Haški tribunal osudio za ratne zločine, data mogućnost da u javnosti promovišu svoje stavove i negiraju zločine, za koje su osuđeni, dok se, kako tvrdi, vodeći političari nisu distancirali od takvih osoba, "a čak ih uključuju u pojedine političke procese".\n"Ovakav pristup suočavanju s prošlošću je štetan za pomirenje u regionu i predstavlja uvredu za žrtve tih zločina. Povrh toga, podizanje mladih generacija u Srbiji u duhu mira, tolerancije i poštovanja drugih, biće teško dok god se osobe osuđene za ratne zločine tretiraju u društvu kao heroji", naveo je komesar.\nDodaje se da je komesar sa zadovoljstvom konstatovao dodatni napredak Srbije kada je reč o obezbeđivanju sistematske registracije rođenja pripadnika romske populacije i izdavanja njihovih ličnih identifikacionih dokumenata.\nKomesar je ohrabrio vlasti Srbije da učine dodatne napore da reše oko 2.000 preostalih slučaja koji se tiču Roma bez ličnih dokumenata.\nKada je reč o slobodi medija, komesar je rekao da su se svi medijski akteri s kojima se susreo saglasili da "Srbija ima solidan zakonodavni okvir kojim se reguliše ta oblast".\nKomesar je ocenio da Srbija ima sjajne istraživačke novinare, a da je poverenik za informacije od javnog značaja, institucija za primer koju bi vlasti trebalo da u potpunosti podržavaju i čije odluke treba u potpunosti poštovati.\nMuižnjeks, pak, tvrdi da postoji određena zabrinutost kada je u pitanju bezbednost novinara, te da je, kako je naveo, uprkos pojedinim naporima vlasti da obezbede bolji institucionalni odgovor na napde na novinarima, samo nekoliko takvih slučajeva efikasno krivično gonjeno.\nKomesar je, naime, pozvao političare da "nedvosmisleno osude" sve slučajeve nasilja, čija su meta novinari koji, naglasio je, igraju "ključnu ulogu posmatrača u društvu".\nOsvrnuo se i na značaj inkluzivnog obrazovanja za socijalnu koheziju i mogućnost obrazovanja sve dece, ocenivši da postoje pozitivni pomaci po tom pitanju.\n"Smatram jasnu posvećenost vlasti inkluzivnom obrazovanju i njihovo široko prihvatanje principa inkluzije sve dece u redovno obrazovanje, uključujući decu ometenu u razvoju i romsku decu, od ključne važnosti za dalji napredak na tom polju", ocenio je Muižnjeks.\nUprkog tim, kako je ocenio, pozitivnim pomacima, komesar je pozvao vlasti da povećaju napore kako bi osigurali punu inkluziju u redovno obrazovanje sve romske dece i dece s posebnim potrebama.\n"Veliki jaz između vlasti i civilnog društva o slobodi medija"\nNils Muižnjeks je izjavio da ima utisak da se položaj novinara u Srbiji pogoršao u poslednje dve godine, kao i da postoji ogroman jaz između vlasti i civilnog društva o tome kako percipiraju slobodu medija.\nMuižnieks je tokom posete Srbiji razgovorao sa nosiocima vlasti, predstavnicima medija i nevladinim organizacijama u Srbiji koji, kako je primetio, imaju polarizovane stavove o nezavisnosti medija i radu novinara.\n''Čini mi se da je došlo do pogoršaja i da je atmosfera u kojoj sada rade novinari mnogo lošija nego 2015. kada sam posetio Srbiju. Pojedini političari novinare čak nazivaju izdajnicima, plaćenicima, stranim agentima'', rekao je Muižnjeks na brifingu sa novinarima kojim je završio posetu Srbiji.\nIstakao je da sve je više napada na novinare širom Evrope, pa i u Srbiji, te da je ključno, kaže, da političke vođe nedvosmisleno osude takve istupe.\n''Treba sprovoditi efikasne istrage kako bi se došlo do počinioca napada i onih koji prete novinarima. Dijalozi i formiranje komisija jesu dobra stvar, ali ono što nam je potrebno su rezultati'', naznačio je Komesar.\nNaveo je da je Savetu Evrope stiglo 12 upozorenja o pretnjama i napadima na novinare, a da je Vlada Srbija odgovorila na četiri.\n''Insistirao sam na susretu sa premijerkom i ministrima da je u interesu Srbije da adekvatno odgovori na sva upozorenja i pruži sve moguće informacije i kaže šta je vlada uradila po tim pitanjima'', ukazao je Muižnjeks.\nDodao je da bi to ostavilo dobar utisak u Međunarodnoj zajednici i da bi pomoglo da se uspostavi ''most'' između vlade i ''skeptičnih medijskih poslenika''.\nPrema njegovim rečima, u mnogim zemljama koje je posetio predstavnici medijskih udruženja i novinari su se žalili na zakonodavni medijski okvir, ali u Srbiji, kako primećuje, to nije bio slučaj ovog puta.\n''Kada sam 2015. bio u Srbiji, bilo je sporno hakovanje i blokiranje sadržaja na internet sajtovima, a sada mi to niko nije istakao kao problem'', naveo je Muižnjeks.\nOsvrnuo se i na socijalno-ekonomski statusa novinara navodeći da je njihov položaj u Srbiji posebno težak zbog načina privatizacije medija koja, kaže, nije okončana, kao i zbog ekspanzije medija na internetu i ukupnih mera štednje koje se sprovode poslednjih godina.\nNa pitanje novinara koji se nije predstavio da prokomentariše to što agencija Tanjug još uvek radi, a ugašena je pre dve godine, komesar je odgovorio da su svi mislili da će Nova medijska strategija rešiti pitanje privatizacije medija i da je državno vlasništvo medija u jednom demokratskom društvu ''nešto što je problematično''.\n''Vidim da je mnogo propagande u komercijalnim i privatnim medijima, tako da nije potrebna u medijima koji su pod kontrolom države. Kada se radi o javnim servisima ključno je da budu nezavisni i pluralistički, ali niko nam nije sugerisao da je Tanjug novinska agencija tog tipa'', naveo je Muižnjeks.


NPS – Finalista u izboru za Microsoft partnera godine 2009 za CEE u čak dve NPS – Finalista u izboru za Microsoft partnera godine 2009 za CEE u čak dve – Personal magazin\nNPS – Finalista u izboru za Microsoft partnera godine 2009 za CEE u čak dve\nNPS grupa je, zahvaljujući svojim rešenjima Microsoft Dynamics NAV Express i BI4Dynamics, finalista u izboru za Microsoft partnera godine 2009. u centralnoj i istočnoj Evropi u čak dve kategorije. Tim…\nNPS grupa je, zahvaljujući svojim rešenjima Microsoft Dynamics NAV Express i BI4Dynamics, finalista u izboru za Microsoft partnera godine 2009. u centralnoj i istočnoj Evropi u čak dve kategorije.\nTim stručnjaka, zadužen za ocenjivanje rešenja prijavljenih za godišnje Microsoft nagrade, je NPS rešenjima Microsoft Dynamics NAV Express i BI4Dynamics dodelio jednu od najviših ocena u regiji, čime je NPS grupa uvrštena u sam vrh Microsoft partnera u centralnoj i istočnoj Evropi.\nProglašenje pobednika i dodela priznanja za ovu godinu će biti organizovani u okviru Microsoft Worldwide Partner Conference, koja se u periodu 13. – 16. juli održava u New Orleans-u. U pitanju je najviši nivo priznanja i nagrada koje Microsoft dodeljuje za rešenja koja su proizvod kompanija koje imaju status Microsoft partnera.\nMicrosoft Dynamics NAV Express je proizvod NPS intenzivne i kreativne saradnje sa kancelarijom Microsoft Srbija. Na bazi prepoznatih i specifičnih potreba malih preduzeća u Srbiji, NPS je kreirao i razvio integrisano poslovno rešenje na osnovu standardnog, globalnog ERP rešenja Microsoft Dynamics NAV.\nPosebnost čine unapred definisani i podešeni moduli standardnog NAV-a, u potpunosti usklađeni sa lokalnim zakonodavstvom. Omogućava efikasno upravljanje poslovanjem u segmentu malih preduzeća, ali nalazi svoju primenu i u velikim sistemima.\nBI4Dynamics je standardizirano BI (Business Intelligence) rešenje kreirano nad standardnim ERP rešenjem Microsoft Dynamics NAV, kao njegova potpuno prirodna nadgradnja. Rezultat je našeg bogatog iskustva i multidisciplinarnih znanja sticanog na brojnim ERP i BI projektima. Ovo inovativno i nadasve pristupačno rešenje za poslovno izveštavanje, namenjeno preduzećime svih veličina, korisnicima ERP rešenja Microsoft Dynamics NAV (Navision) omogućava da veoma brzo i efikasno postave platformu za izveštavanje i analizu podataka.\nNPS – Finalista u izboru za Microsoft partnera godine 2009 za CEE u čak dve was last modified: June 18th, 2009 by Redakcija\nBI4DynamicsBusiness IntelligenceERP rešenjeMicrosoft Dynamics NAV ExpressMicrosoft partnerNPSNPS grupa\nCRMT postao službeni zastupnik američke kompanije expressor software za srednju i jugoistočnu Evropu


Grabar-Kitarović: Srbija se naoružava, od koga se to brani\nNovi magazin\t12.01.2017 11:16\n"Nema ništa protiv njihove saradnje s Rusijom, ali njihove vojne vežbe moraju da budu transparentne, kao što su i NATO-ve. Volela bih da nas informišu šta žele da time postignu i od koga se to brane", rekla je Grabar-Kitarovićeva u emisiji "Iza zavese" HRT-a.\nGrabar-Kitarović izjavila je i da "odgovorno tvrdi" da "u Hrvatskoj ustaštva i fašizma nema", za razliku od srpskog parlamenta gde 21 poslanik tvrdi da je zapadna granica Srbije na liniji Virovitica-Karlovac-Karlobag.\n"Ako pogledate i sastav hrvatskog Sabora, nema ni jedne parlamentarne stranke koja zastupa neku fašističku ili ekspanzionističku politiku. Za razliku od toga u srpskom parlamentu imamo 21 poslanika koji tvrde da je zapadna granica Srbije na liniji Virovitica-Karlovac-Karlobag. I zato je čak i njihov predsednik na jednom skupu u Sarajevu izjavio da je to ozbiljan politički problem", rekla je Grabar-Kitarovićeva.\nPredsednica Hrvatske kaže i da je "Hrvatska nastala na temeljima borbe sinova ustaša i partizana", iako je u istoj emisiji HRT-a kazala da "odgovorno tvrdi" da "u Hrvatskoj ustaštva i fašizma nema", istovremeno ocenivši da "mir i stabilnost na ovim prostorima neće vladati večno".\n"Hrvatska se mora usredsrediti na sadašnjost i budućnost. Prestanimo da raspravljamo o prošlosti. Moderna Hrvatska nastala je na temeljima borbe i zajedništva sinova i kćeri ustaša i partizana i taj koncept zajedništva koji je promovisao predsednik Franjo Tuđman je nešto najvrednije u njegovoj politici i nešto što treba promovisati i dalje", rekla je predsednica Hrvatske.\nOna je rekla da je tokom nedavne posete SAD, za koju tvrdi da je bila službena i radna, sa novoizabranim američkim predsednikom Donaldom Trampom razgovarala "o odnosima sa susednim državama" Hrvatske.\n"Razgovarali smo o odrednicama Trampove spoljne politike, o tome kako Hrvatska u njima može i mora da nađe svoje mjesto, o našim stavovima u otvorenim pitanjima u susedstvu i o odnosima sa susednim državama i njihovim integracijama", rekla je Grabar-Kitarovićeva u emisiji "Iza zavese".


Republika / USKORO ĆE NAM SAMO NEBO BITI GRANICA: Sve usluge e-uprave biće dostupne preko mobilnog telefona\nčetvrtak, 4. 4. 2019.| 04:30\nMeđunarodni skup "International Day", u okviru Digitalne nedelje Srbije\nTo je danas najavio direktor Kancelarije za IT i elektronsku upravu Mihailo Jovanović, na panelu o budućnosti digitalne ekonomije i uprave u Srbiji u okviru međunarodnog skupa "International Day".\nNaglasio je da se zato u Srbiji intenzivno radi na uvođenju drugog, srednjeg nivoa elektronske identifikacije građana koja se odnosi na korišćenje šifre i naloga uz potvrđivanje sa mobilnog telefona.\n- Cilj nam je da ove godine podignemo novi portal gde bi se građani putem mobilnog telefona prijavljivali, a onda nam je nebo granica - poručio je Jovanović.\nPosle najave potpisivanja sporazuma o snižavanju cene rominga u zemljama Zapadnog Balkana koje bi sutra trebalo da se dogodi u okviru Digitalnog samita u Beogradu, Jovanović očekuje i skoro potpisivanje sporazuma o priznavanju elektronske identifikacije građana i privrede u zemljama regiona.\n- To se dešava ove godine. Pravo je vreme da se potpiše neki sporazum o priznavanju elektronskih identifikacija na internetu - kaže Jovanović i dodaje da bi to moglo da se desi do narednog Digitalnog samita iduće godine.\nKaže da je priznavanje elektronske identifikacije građana i privrede putem interneta ključno za povezivanje ekonomija Zapadnog Balkana i za pružanja usluga putem interneta.\n- Da biste uradili neku uslugu na tom portalu ili na portalima u drugim ekonomijama potrebno je da imamo elektronsku identifikaciju koju međusobno priznajemo između zemalja, odnosno ekonomija Zapadnog Balkana, a zatim i sa zemljama Evrope - rekao je Jovanović.\nOsvrnuo se i na rezultate koje je Kancelarija za IT i elektronsku upravu za godinu i po dana od kada je osnovana postigla u izgradnji elektronske strukture.\n- Cilj mi je da u naredna tri dana promovišem rezultat Srbije u pravljenju brzih rezultata u pružnju usluga ''one stop shop'' gde građi dođu na šalter, a onda zaposleni u državnoj službi obave sav posao prikupljajući elektronske podatke za potrebe građane i privrede - rekao je Jovanović.\nNaglasio je da je zahvaljujući tome postignuti neverovantni rezultati u razvoju elektrosnke uprave, pre svega u broju transakcija i da građani vide dobar rezultat.\nNekoliko sistema koji su primećeni kod građana i privrede su, kaže Jovanović, informacioni system "Bebo, dobrodošla na svet", e-zup preko koga je do sada bilo više od million transakcija i razmena podataka lokalne samoprave sa državnom upravom.\n- Ne zadovljavamo se time što smo postigli dobar rezulat u broju usluga, jer je vizija komunikacija ili preko interneta Ili putem mobilnog telefona - rekao je Jovanović.\nGmail "časti" korisnike za 15. rođendan\nMobilni telefon Hi-tech Lajfstajl Mihailo Jovanović E-uprava identifikacija usluge Elektronsko bankarstvo Digitalni samit\n- sreda, 26. 6. 2019. u 05:14 0\nMeđu najčešće konzumiranim plodovima tokom leta je osvežavajuća i ukusna lubenica. Ona je bogata mineralima, vitaminima,...


SAD i Njemačka sklopile historijski sporazum\nNa osnovu sporazuma, Njemačka je pristala da investira u ukrajinsku infrastrukturu zelene tehnologije, a SAD će prestati da blokiraju gasovod\nFu. M. prije 1 dan\nSJEVERNI TOK 2 SAD i Njemačka sklopile historijski sporazum\nSAD i Njemačka postigle su sporazum o ruskom gasovodu Sjeverni tok 2, okončavši dugotrajni spor između dva saveznika po tom pitanju, prenose američki mediji.\nNa osnovu sporazuma, Njemačka je pristala da investira u ukrajinsku infrastrukturu zelene tehnologije, a SAD će prestati da blokiraju gasovod.\nRanije u srijedu, njemačka kancelarka Angela Merkel razgovarala je telefonom sa ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom, nekoliko sati prije očekivanog objavljivanja sporazuma Njemačke i Sjedinjenih Država o spornom gasovodu Sjeverni tok 2.\nGasovod Sjeverni tok 2, koji povezuje Rusiju i Njemačku, već dugo je bolna tačka u odnosima između Vašingtona i Berlina.\n- Sjedinjene Države i Njemačka zajednički su odlučne da drže Rusiju odgovornom za agresiju i zlonamjerne aktivnosti uzvraćajući uspostavom sankcija ili drugim sredstvima - navode dvije zemlje u zajedničkoj izjavi, prenosi Nova.rs.\nAko Rusija pokuša da „koristi energiju kao oružje ili preduzme druge agresivne akte protiv Ukrajine, Njemačka će sama preduzeti korake i zatražiti akcije na nivou Evropske unije, uključujući sankcije“, kako bi „ograničila ruske izvozne kapacitete u Evropu u energetskom sektoru“, navodi se u izjavi.\nPOSLANE SLUŽBENE NOTE\nUkrajina započela konsultacije s Evropskom unijom i Njemačkom o Sjevernom toku 2\n21.07.2021 u 23:56\nSAD i Njemačka postigli dogovor u vezi sa „Sjevernim tokom 2“\n21.07.2021 u 19:38\nNjemačka SAD Sjeverni tok 2


Opozicija i SDP pozdravljaju hapšenja - Vijesti.me\nPolitičke stranke u Crnoj Gori podržale su danas akciju policije u kojoj su privedeni gradonačelnik\nBudve Rajko Kuljača i deset njegovih saradnika, zbog sumnje da su učestvovali u nelagalnim poslovima u vezi sa gradnjom hotelskog\nkompleksa na rtu Zavala kod Budve.\nMeđu privedenim osobama su i potpredsjednik Skupčtine opštine Budva Dragan Marović, brat crnogorskog vicepremijera u ostavci Svetozara\nMarovića, kao i poslanik vladajuće Demokratske partije socijalista u Skupštini Crne Gore Đorđe Pinjatić.\nIz Socijalističke narodne partije saopšteno je da će ovakvih "dešavanja" u Crnoj Gori biti sve više, ali ta partija nije komentarisala hapšenje funkcionera u Budvi.\nPredsednik Pokreta za promjene Nebojša Medojević novinarima je rekao da su u Budvi uhapšene "sitne ribe", ali da istraga, ako bude dosljedna, može dovesti do "krupnih riba". On je rekao da je bitno da se uhapse oni koji su "kreirali sistem\norganizovanog kriminala". I prema ocjeni lidera Nove srpske demokratije Andrije Mandića, jutros privedeni budvanski funkcioneri su "sitne ribe".


Nepodnošljive vrućine naterale neimare u Alibunaru da rade i - noću (FOTO) - JUZNIBANAT.RS\nNepodnošljive vrućine naterale neimare u Alibunaru da rade i – noću (FOTO)\nOvih dana vredni neimari Grčke kompanije „Prenecon“ danonoćno rade na podizanju platformi za vetrenjače vetroparka u Alibunaru. ČUDO U ALIBUNARU – KROMPIR ZVANI DŽIN:...\nOvih dana vredni neimari Grčke kompanije „Prenecon“ danonoćno rade na podizanju platformi za vetrenjače vetroparka u Alibunaru.\nČUDO U ALIBUNARU – KROMPIR ZVANI DŽIN: Težak 1250 grama ali to nije kraj (FOTO)\nKako saznajemo, platforma za vetrenjaču podiže se na čeličnim šipovima i u svaku se ugradjuje 40 tona gvozdene armature i 400 kubika betona. Zbog enormno visokih temperatura i humanizacije posla radovi se izvode i noću. U prilog pomenutom pouhvatu je finansijski ugovor kojeg je nemački proizvođač vetroturbina „Senvion“ sklopio sa graditeljem kompanijom „Elicio“ iz Belgije, koja u ovom južnobanatskom mestu podiže vetropark kapaciteta 42 MW.\nPomenutim ugovorom Senvion se obavezuje da isporuči , instalira i pusti u rad 21 turbinu MM 100 od po 2 MW i iste instalira do 2018 godine . U vetroparku Malibunar instalira će se 4 turbine a čulo se da će pomenuta firma u periodu od 15 godina garantovati i servisiranje oba vetroparka.\n–Zaključeni finansijski ugovor o projektu predstavlja polaznu tačku za Senvion u Srbiji – rekao je Karelo Skjapareli, direktor Senviona za jugoistočnu Evropu i zahvalio „Eliciu„ na povrenju i saradnji.\nVetropark u Alibunaru imaće 21 turbinu, visina vetrenjače biće 100 metara, kapacitet 2MV i proizvodiće električnu energiju za oko 27ooo domaćinastava. Uporedo teku i radovi na polaganju visokonaponskog kabla kojim će električna energija proizvedena snagom vetra u vetroparku distribuirati obližnjoj trafo stanici 110 KV u Alibunaru.


Dodik je naglasio da je srpski narod dao ogroman doprinos u antifašističkoj borbi i zajedno sa ostalim slobodarskim narodima učestvovao u stvaranju boljeg i pravednijeg sveta, saopšteno je iz Kabineta srpskog člana i predsedavajućeg Predsedništva BiH, prenosi Srpskainfo.\n– Slobodarski srpski narod treba da bude ponosan na svoje pretke, na svoju slavnu prošlost, istoriju i antifašističku borbu. Ovo je jedan od datuma kada treba da odamo posebnu čast našim stradalnicima koji su svoje živote utkali u temelje slobodne Evrope i slobodnog sveta – poručio je srpski član i predsedavajući Predsedništva BiH.\n– Naša je obaveza da sadašnjost i budućnost gradimo dostojanstveno na najvećim vrednostima i najjačim temeljima svakog savremenog društva a to su – mir, sloboda i ravnopravnost, i da nas u tome ne zaustavi niko i ništa – naveo je Dodik u čestitki.\nPredsednik Republike Srpske Željka Cvijanović u čestitki građanima Republike Srpske povodom 9. maja, Dana pobede nad fašizmom i Dana Evrope, istakla je da su Srbi ponosni što su kao jedna od pobedničkih nacija učestvovali u bespoštednoj borbi za slobodu, pobedi nad silama mraka, pravde nad zlom.\n- Nemjerljiva žrtva koju je podneo srpski narod obavezuje nas da se nikada ne odreknemo slavne istorije, ideala i vrednosti čije su tekovine duboko utkane u naše društvo koje baštini slobodu, mir i toleranciju - naveka je Cvijanovićeva.\nPredsednik Srpske je ukazala da Drugi svetski rat predstavlja najveći i po obimu stradanja najtragičniji oružani sukob u istoriji čovečanstva.\n- Na ovaj najsvetliji istorijski datum, s ponosom se sećamo uloge našeg naroda u stvaranju boljeg i pravednijeg sveta i njegovog značajnog doprinosa velikoj pobedi čovečanstva nad nacizmom i fašizmom - navodi se u čestitki.\nOna je istakla da Srpska, u koju su ugrađene vrednosti antifašističke borbe i odbrambeno-otadžbinskog rata, ostaje posvećena slobodarskim idejama, borbi za bolje društvo i težnji ka savremenim civilizacijskim vrednostima.


Dragoljub Simonović: Koridor 10 prioritet, kičma Srbije! - Ljubitelji železnice Srbije ŽS\nDragoljub Simonović: Koridor 10 prioritet, kičma Srbije!\nUžice - Ukoliko se obistine najave i obećanja novog direktora Železnica Srbije Dragoljuba Simonovića uskoro će biti obnovljene srpske pruge, posebno Koridor 10, njime će jezditi moderni, čistiji i brojniji vozovi, koji će poštovati red vožnje, dostojanstvo putnika i rokove isporuke robe.\nNajavivši početak turističke sezone na muzejsko-turističkoj pruzi "Šarganska osmica", Simonović je juče na Mokroj Gori istakao da će biti poboljšani turistički i drugi sadržaji vozova Nostalgija, Romantika i Plavi voz, te da će svi ugostiteljski, smeštajni i prevozni kapaciteti u turističkoj ponudi tog preduzeća uskoro činiti jedan sistem.\nOn je poručio da će prioritet tog preduzeća biti Koridor 10, kako međunarodni vozovi ne bi mimoišli Srbiju, ali je dodao da će naredne godine početi i rekonstrukcija barske pruge u dužini od 277 kilometara, za šta je novac obezbeđen iz ruskog kredita.\n- Kičma Srbije je Koridor 10 i ko ima drugačije viđenje, ne misli dobro Srbiji. Naš zadatak je da rekonstruišemo prugu od Subotice, Novog Sada, Beograda, Niša, Dimitrovgrada, Preševa i Šida, zbog opasnosti od Koridora 4 koji izlazi na luku Konstanca, jer vozovi sada ne ulaze u Srbiju. Ako imate 7.000 teretnih vozova, što je zlatna devizna poluga, njih 700 ne ide kroz Srbiju, jer se naši putnički vozovi kreću prosečnom brzinom od 35 do 40 kilometara na sat, a teretni oko 25 kilometara na sat - naveo je Simionović, a potom dodao da će novac od ruskog kredita biti namenski utrošen.\nOn je dodao da krediti koje je dodelila EBRD nisu povučeni i zbog toga smo platili pet miliona evra penala i platićemo još toliko dok ih potrošimo.\n- Niko ne može da me ubedi da prethodno rukovodstvo, za tri godine, nije moglo da povuče novac za ulaganje u Srbiju. Povlačenjem kredita EBRD 4 i 5 za nabavku građevinskog materijala, stvorićemo preduslove za ruski kredit, jer ne možemo da obnavljamo prugu ako nemamo materijal - dodao je Simonović.\nDirektor Železnice je naveo da je sve pripremljeno za početak radova na deonicama Beograd, Pančevo, Ruma i Golubinci, rekavši da bi „bio zadovoljan kada bi radovi počeli u junu ove godine“.\n- Teška situacija je oko Niša i Dimitrovgrada, jer ne znamo da li ćemo dobiti češki kredit, a ukoliko ne uradimo i taj deo pruge, odoše nama vozovi na Koridor 4. Niko neće da koristi naše pruge ako kroz Mađarsku, Rumuniju i Bugarsku vozovi idu 100 ili 120 kilometara na sat - poručio je Simonović istakavši da novo rukovodstvo Železnica Srbije ima podršku vlade koju, kako je rekao, „nije imalo poslednjih petnaest godina“.\nIpak, kako je istakao, postoje problemi koji mogu da se reše bez kredita i odluka Vlade Srbije, poput popravki brojnih deonica u dužini od 30 do 50 metara, zbog čega se vozovi veoma sporo kreću.\n- Neka otklonimo deset takvih „džepova“, to će biti sto kilometara godišnje, što će doprineti bržem kretanju vozova na prugama na kojima nije planiran remont. Potrebno nam je oko 350 miliona evra da otklonimo „lagane vožnje“ na Koridoru 10 i Koriodoru 11 - objasnio je direktor srpskih železnica i dodao da mu je „želja da se prugom od Beograda do Novog Sada, nakon remonta, umesto sadašnjih sat i po do dva, putnici prevezu za 45 minuta“.\n- Za dva meseca na gorivu za luksuzna vozila Železnica Srbije je uštedela 6,6 miliona dinara. Stanje se popravlja, iako to još nije tako vidljivo, ali radimo i na uvođenju GPRS radi kontrole korišćenja službenih vozila i lokomotiva. Neki su uhapšeni zbog krađe goriva iz lokomotiva, a cilj nam je da uredimo sistem da ne zavisi od ličnosti, već da se poštuju zakon i propisi - rekao je Simonović, a potom dodao da je kontrolom u Lapovu utvrđeno da nijedno službeno vozilo nije bilo tokom vikenda u garažama, iako su tamošnji rukovodioci ubeđivali kontrolore da su ta vozila tamo.\n- To neko mora da plati, jer to nije ničija privatna prćija - saopštio je Simonović.


Kijev: Ako EU ublaže pritisak sankcijama na Moskvu nećemo ispoštovati sporazume iz Minska\nKijev: Ako EU ublaže pritisak sankcijama na Moskvu nećemo ispoštovati sporazume iz Minska\nKijev će odbiti da ispoštuje sporazume iz Minska ako evropske zemlje ublaže pritisak sankcijama na Moskvu, izjavio je ukrajinski ministar spoljnih poslova Pavel Klimkin.\n"Ako sada, nakon što je Rusija počela da izdaje pasoše (stanovnicima DNR-a i LNR-a), počnete da preduzmate korake u korist Rusije, onda je čitava logika onoga što smo do sada uradili potpuno uništena", naglasio je ukrajinski političar u komentaru za "Evropsku pravdu".\nKako se navodi, sličnu izjavu Klimkin je dao i u Briselu na sastanku sa ministrima spoljnih poslova zemalja članica Evropske Unije. Prema njegovim rečima, slabljenje režima sankcija EU prema Rusiji "ubiće Minsk".\nKrajem aprila, predsednik Vladimir Putin je potpisao ukaz o pojednostavljenoj proceduri za dobijanje ruskih pasoša za stanovnike Donjecke i Luganske Narodne Republike. Prema njegovim rečima, pitanje je čisto humanitarne prirode, te da Moskva nema želju da stvara probleme za Kijev, ali da je situacija sa građanskim pravima u Donbasu prešla sve granice.\nOva odluka naišla je na oštro protivljenje Kijeva. Klimkin je posebno obećao da će odgovoriti na to "iznenađenjem", te je apelovao na ministre spoljnih poslova zemalja G7, pozivajući ih na nove sankcije protiv Rusije. Međutim, Evropska Unija je odbila da preduzme nove restriktivne mere protiv Moskve.\nfoto: © RIA Novosti / Press-služba prezidenta Ukrainы/ vostok.rs\nLajčak: Imenovanje Palmera za američkog predstavnika za Balkan dobar signal jer SAD imaju autoritet\nPredsedavajući OEBS-a Miroslav Lajčak izjavio je da BiH mora da zadrži princip da jedan narod ne može biti preglasan i izbačen iz igre, jer bi to bilo opasno za...


„Insajder“: Navijač Partizana pretio novinarima na inauguraciji - KRIK\nObjavio/la KRIK.rs novembar 23, 2017\nMarko Todorov (foto: Insajder)\nNa inauguraciji predsednika Aleksandra Vučića krajem maja ove godine novinarima „Insajdera“ i VICE-a pretio je navijač Partizana Marko Todorov, otkriva „Insajder“.\nPrvo osnovno tužilaštvo u Beogradu obavestilo je redakciju „Insajdera“ da je identifikovalo Marka Todorova kao osobu koja je njihovoj novinarki uputila pretnje, ali da nema osnova za pokretanje krivičnog postupka protiv njega. Nije poznato da li je Todorov bio angažovan kao redar Srpske napredne stranke.\nMarko Todorov (foto: fejsbuk)\n„Insajder“ je otkrio da je Todorov jedan od istaknutih navijača Partizana. Na svom fejsbuk nalogu objavio je fotografije sa Alenom Kostićem, jednim od vođa navijača Partizana koji je ubijen sredinom prošle godine. Na fotografijama se vidi da tokom utakmica Todorov vreme provodi na ogradi stadiona Partizan gde uglavnom sede vođe navijača i njima bliski ljudi, piše „Insajder“.\nOvo je druga osoba povezana sa navijačkim grupama koja je pravila incidente tokom inauguracije.\nKRIK je ranije otkrio da je jedan od nasilnika koji su davili i maltretirali građane i novinare Borko Aranitović, član ekipe ubijenog narko-dilera i vođe huligana Aleksandra Stankovića zvanog Sale Mutavi. Aranitovića je SNS angažovala kao obezbeđenje skupa.\nNovinari KRIK-a prepoznali su Aranitovića na snimku iz februara 2015. godine koji su zabeležile sigurnosne kamere kluba „Tilt“, a na kome se Stankovićevi ljudi, koji rade kao obezbeđenje kluba, obračunavaju sa Zoranom Jakšićem, jednim od šefova „grupe Amerika“ – međunarodne kriminalne grupe koja švercuje kokain.\nNa Aranitovićevom fejsbuk profilu nalaze se i fotografije koje svedoče o tome da je zaposlen kao obezbeđenje splava „Fristajler“ i koje otkrivaju njegovo poznanstvo sa Nenadom Vučkovićem, bitnom vezom Stankovićeve ekipe u policiji. Detaljnije pročitajte u posebnoj priči.\n„Baš da vidim ko će da budu batinaši“\nPredsednik Vučić najpre se izvinio, a potom opravdao nasilje nad novinarima i građanima rekavši da su „možda mogli blaže da ih uklone“, ali su to morali da urade da bi sprečili „masakr i nemire“ na svečanosti. Kada je kasnije komentarisao otkriće KRIK-a, Vučić je rekao da ne poznaje nikog iz obezbeđenja i da veza Aranitovića sa kriminalcima nije dokaz da je vlast u sprezi sa kriminalom.Vučić je nekoliko puta ponovio da je tog dana prvi put organizovan kontramiting, te da je okupljanje povodom polaganja zakletve bio jedini zakonito zakazan skup.„I gledam, baš jedva čekam da vidim šta će i kako će da postupe tužioci i svi ostali. Baš da vidim ko će da budu batinaši“, rekao je Vučić.\nNa fotografijama koje su kasnije objavili mediji vidi se kako redari nasilno sa skupa udaljavaju novinarku „Danasa“ i nekoliko građana.\nIstovremeno, nepoznati ljudi pretili su novinarki „Insajdera“ i novinaru i fotoreporteru VICE-a. Njih su tada opkolili krupni mladići i pretili im da ne objavljuju njihove fotografije jer „ništa ne sme da izađe u javnost“. Na konstataciju novinara da se ne osećaju bezbedno i da mogu da pozovu policiju, mladići su im poručili „da im ni policija ne može pomoći“.\nNakon skoro šest meseci od pokretanja postupka koji je pokrenut na osnovu izjava novinara, Prvo osnovno tužilaštvo je odbacilo krivične prijave novinara i fotoreportera pošto je na osnovu izjava „građana svedoka“ utvrđeno da su „izvođenjem“ pojedinih novinara iz mase sprečeni mnogo veći incidenti i „linč“.\nTužilaštvo navodi da bi moglo da se radi o prekršaju iz oblasti ugrožavanja javnog reda i mira i naložilo policiji da inicira pokretanje prekršajnog postupka.\nPročitajte: Vučićevu zakletvu obezbeđivao član ekipe Saleta Mutavog


Jedan od lidera Mađarskog pokreta (MP) Jene Maglai odbacio je danas optužbe predsednika Saveza vojvođanskih Mađara (SVM) Ištvana Pastora da ovaj Pokret ima kontakte sa ekstremnim desničarskim i sa levičarskim partijama.\nMaglai je rekao agenciji Beta da je “Mađarski pokret organizacija koja nikada neće sarađivati ni sa ekstremnim desničarskim, ni sa ekstremnim levičarskim strankama u Srbiji, kao ni u Mađarskoj”.\nPredsednik Saveza vojvođanskih Mađara (SVM) Ištvan Pastor optužio je Mađarski pokret, koji su pre dve godine formirali nezadovoljni bivši funkcioneri SVM-a, da ima kontakte sa ekstremnim desničarskim i sa levičarskim partijama.\n“Pokret mađarske nade je prestao sa radom, umesto njega ostao je Mađarski pokret, koji ima kontakt i sa ekstremnim desničarskim i sa levičarskom partijama”, rekao je Pastor na svečanosti obeležavanja godišnjice Mađarske revolucije iz 1956. godine.\nPokret mađarske nade je stranka vojvođanskih Mađara koja je dovođena u vezu sa ultradesničarskim Jobikom iz Mađarske.\nMađarski pokret je ranije uspostavio kontakte sa svim mađarskim strankama u Mađarskoj jer je to njegovo pravo, rekao je Maglai i dodao da je “na ovaj način počelo omalovažavanje i diskreditovanje ovog Pokreta u Mađarskoj i u Srbiji”.\n“Ovo shvatam kao neku vrstu panike od strane predsednika SVM-a jer je činjenica da Mađarski pokret danas predstavlja jedinu ozbiljnu organizaciju koja može da ugrozi politički suverenitet i monopol koji trenutno ima Savez vojvođanskih Mađara u mađarskom biračkom telu u Vojvodini”, kazao je Maglai.


Evropski parlament većinski podržao predlog rezolucije o Srbiji\nPoslanici Spoljnopolitičkog odbora Evropskog parlamenta u drugom krugu rasprave podržali su predlog rezolucije o Srbiji, koji je podneo izvestilac za Srbiju David McAllister. Odbor će u utorak izglasati rezoluciju, a u martu će je Evropski parlament usvojiti na plenarnoj sednici.\nGlavne akcente teksta rezolucije, na koji je uloženo 222 amandmana, od kojih je usvojen 21 takozvani kompromisni amandman, sažeo je sam izvestilac McAllister.\n„Kad je u pitanju spoljna politika Srbije, složili smo se da su neophodni snažniji napori Beograda da uskladi spoljnu i bezbednosnu politku sa politikom Evropske unije. Naglasili smo takođe da podržavamo rad nezavisnih institucija, kao što je, recimo, ombudsman. Ponovo smo ukazali na to da su sloboda medija i slobodna izražavanja temeljni stubovi demokratije. Takođe, prava manjina moraju biti promovisana, zaštićena i implementirana na svim nivoima društva. Istovremeno smo uzeli u obzir i to da je Srbija usvojila veoma važne zakone o radu, o medijima, o zaštiti uzbunjivača, o privatizaciji i stečaju, što je veoma pozitivan razvoj događaja“, kazao je McAllister i zaključio:\n„Verujem da 2015. treba da bude godina u kojoj će biti otvorena prva poglavlja“.\nI Eduard Kukan, šef parlamentarne grupe za Srbiju, pozvao je amandmanom, koji je i usvojen, da se što pre otvore prva pregovaračka poglavlja.\n„Želeo bih da zahvalim izvestiocu što je prihvatio moj amandman o otvaranju prvih pregovaračkih poglavlja“.\nSlovenački poslanici Tanja Fajon i Ivo Vajgl takođe su se založili da se što pre otvore prva poglavlja. Fajonova je, međutim, uložila amandman, koji je i prihvaćen, kojim se traži da vlast u Srbiji omogući uslove za punu slobodu izražavanja i onemogući pritiske, pretnje i napade na novinare.\nAustrijska poslanica Ulrike Lunacek, koja je i izvestilac EP za Kosovo, govorila je kao predstavnica Zelenih. Predlog rezolucije izaslanika McAllistera takođe je ocenila kao dobru osnovu za podršku Evropskog parlamenta daljim koracima Srbije na putu ka EU. I ona je, međutim, u fokusu imala stanje slobode medija u Srbiji:\n„U tom pogledu videli smo nedavno napade na Balkansku istraživačku regionalnu mrežu i zato mislim da je dobro što smo usvojili amandman kojim tražimo nezavisnost medija i napredak na tom planu“, kazala je Lunacek.\nOva poslanica izrazila je zadovoljstvo što je u tekst rezolucije ušao još jedan amandman koji je sama predložila:\n„Takođe bih želela da vam zahvalim, gospodine McAllister, što ste prihvatili moj amandman u kojem pozivamo srpske vlasti da otvore arhive Jugoslovenske narodne armije kako bi se uspostavila istina o tragičnim prošlim događajima“, rekla je Ulrike Lunaček.\nEvropski parlamentarci pozdravili su sporazum o pravosuđu između Srbije i Kosova, uz poziv da nastave dijalog i implementaciju postignutih dogovora. Naglasili su, međutim, da pregovarački okvir za Srbiju nalaže da se istovremeno sa generalnim napretkom pregovora mora postići i pomak u normalizaciji odnosa s Kosovom u skladu sa poglavljem 35, koje, kako se navodi, treba otvoriti na početku pregovora.\nU predlogu rezolucije podvlači se da bi poglavlja 23 o pravosuđu, 24 o pravdi, slobodi i bezbednosti, trebalo otvoriti u ranoj fazi pristupnih pregovora.\nEvropski parlament takođe "ceni konstruktivan pristup srpske vlade u odnosima sa susednim zemljama jer je time omogućen znatan napredak u ostvarivanju i regionalne saradnje i bližih odnosa s EU".\nVeliki broj amandmana podneli su poslanici iz Hrvatske, tražeći da se u rezoluciju uvrste mnoga bilateralna pitanja, kao što su pronalaženje nestalih, korigovanje granice na Dunavu, univerzalna nadležnost beogradskog Specijalnog suda za ratne zločine, koju Hrvatska osporava, ali njihovi amandmani nisu ušli u tekst predloga rezolucije.\nZvaničnik Evropske komisije Simon Mordue objasnio je nezadovoljnim hrvatskim poslanicima da je "stav Komisije da bi bi bio stvoren" krajnje štetan presedan ako bi se otvaranje poglavlja 23 u pregovorima o članstvu Srbija-EU, uslovaljavalo sada zahtevom da Srbija menja zakon o suđenjima za ratne zločine.\nMordue je naglasio da je srpski zakon vrlo sličan onom u više zemalja članica EU i predočio da je u svim dosadašnjim pregovorima o članstvu stav EU bio da se o bilateralnim pitanjima razgovara van pregovora.\nEvropski parlament o Srbiji i Kosovu: Zakoni i dijalog ključni izazovi


Nov 5, 2021 ICT Hub\nTokom protekle godine i usled krize izazvanom panedmijom, došlo je do ubrzane digitalizacije industrija i pojačane potražnje klijenata, potrebe za proizvodima startapa, dok su sa druge strane u pojedinim industrijama, startapi morali da se prilagođavaju i menjaju svoje proizvode, ne bi li opstali. Kako su startapi inače otporniji od tradicionalnih biznisa na neizvesnost koja ih prati, naša startup scena pokazala je rast i potencijal koji prepoznaje tržište, ali da bi nastavila da se razvija uzlaznom putanjom, potrebno je usmeriti je i dodatno investirati u istu u budućnosti.\nKao osnovni problem ovog sektora prepoznaje se nepovezanost najbitnijih igrača i činjenica da privreda, investitori, državna administracija i obrazovne ustanove nisu usklađene i usmerene na tehnološke inovacije. “Okruženje u kom bi saradnja bila iznad konkurencije stvorilo bi veće mogućnosti i otvorilo prilike da se dođe do rezultata koji bi zadovoljili sve faktore, čime bi oni bili u prilici da pomažući ostalim subjektima dođu i do rešenja sopstvenih problema. Deljenje iskustva i podrška startapima u ranoj fazi podigli bi ekosistem na sledeći nivo, a uvođenjem finansijskih instrumenata ranog finansiranja, ali i obezbeđivanjem većeg prisustva korporativnog kapitala i bolje edukacije pojedinaca koji žele da ulažu, možemo da dupliramo broj startapa u ranoj fazi i umerimo se ka formiranju sistema podrške ovim ekosistemima”, istakao je Kosta Andrić, izvršni direktor ICT Hub-a.\nKao dobar primer iz prakse, izdvaja se gejming industrija formirajući jedan poseban ekosistem, u kome svoje mesto pronalaze kako velike kompanije, samostalni izdavači, tako i mali studiji i specijalizovani habovi za gejming. Ipak, ono što je ključno, jeste što postoji jak sistem podrške zajednici. “To je korak u dobrom smeru, mada bi za zemlju naše veličine i brojnosti bilo za očekivati da razvije još par ovakvih vertikala, odnosno specijalizacija u jednoj ili više strateški odabranih industrija ili podsektora koja će biti sistemski podržana kao pravac razvoja ekosistema i održive nacionalne kompetitivne prednosti i to je ono za šta će se ICT Hub zalagati u narednom periodu. Identifikovati (pod)sektore koji imaju potencijal za razvoj, kroz izgradnju ekosistema inovacija oko njih, zatim pronaći i susresti interesovanja biznisa, kompanija, startapa, obrazovnog sistema… Ne bi li zajedničkim snagama došli do uspeha,” dodaje Andrić.\nKorak u tom smeru i usmerenju čitavog sektora jeste i projekat Srbija Inovira, koji za cilj ima da podstakne saradnju u najperspektivnijoj grani domaće privrede, podstakne tehnološke inovacije i time ojača čitavu ekonomiju, a koji je pokrenuo ICT Hub uz pomoć USAID-a u aprilu ove godine. On će biti sproveden kroz model superklastera – okvir koji je već dao sjajne rezultate u Kanadi, SAD-u, Velikoj Britaniji, Izraelu i Danskoj, a uveliko se sprovodi u Australiji, Norveškoj, kao i još nekim državama. Ovaj model, kao okvir za rešenje problema nedovoljnog obima razvoja tehnoloških inovacija, obezbeđuje usklađenost ciljeva svih igrača do kojih će se doći efikasnim, preduzetničkim modelom rada. Uz konstantnu dostupnost i mobilnost resursa, članovi superklastera će dobiti finansijsku podršku, domaću i međunarodnu stručnu ekspertizu i najbitnije – informacije u realnom vremenu. Na taj bi se način u značajnoj meri unapredili i rezultati čitave domaće privrede.\nTelenor Srbija objavio Izveštaj o održivom poslovanju za 2020. godinu


ZABRANA UVOZA STARIH POLOVNJAKA JE POLOVIČNO REŠENJE! Šta ćemo sa automobilima sa Euro 3 motorima koji su već tu?\nDamir Okanović iz Komiteta za bezbednost saobraćaja, svestan je koliki je to problem\nDA SE NAJEŽIŠ! Dea Đurđević povodom Dana sećanja na stradale u udesima poslala POTRESNU PORUKU: Rezervna ruka ne postoji! (FOTO)\nNaša koleginica Dea Ðurđević, žrtva nepažnje vozača, apelovala je na sve učesnike u saobraćaju da vode računa za volanom.\nNarodne sluge, zaposlene u sekretarijatu za kontrolu saobraćaja njemačkog grada Augsburga, došle su na ideju koju su i realizovale, pa se tako u..\nOd početka godine na putevima Srbije poginula je 471 osoba, a 16.679 je zadobilo telesne povrede u saobraćajnim nezgodama, rekao je danas Načelnik..\nIzuzetno otrovne čestice koje ispuštaju motori "euro 3" standarda jedni su od krivaca za to što dišemo zagađen vazduh, a lekari te..\nPORAŽAVAJUĆA STATISTIKA: Dnevno u udesima poginu TRI osobe\nOd početka godine na putevima Srbije poginula je 471 osoba, a 16.679 je zadobilo telesne povrede u saobraćajnim nezgodama,


Simović u Šavniku: Rezultat kao potvrda zajedničkog rada | Kodex.ME\nSimović u Šavniku: Rezultat kao potvrda zajedničkog rada\n20. 05. 2020 - 19:23 Autor: Kodex\nTim povodom, Simović je, kako je saopšteno iz ministarstva poljoprivrede i ruralnog razvoja, obišao novoizgrađeni asfaltirani lokalni put Krnja jela – Bare koji je rekonstruisan kroz Program razvoja ruralnih područja, koji Vlada realizuje sa Međunarodnim fondom za razvoj poljoprivrede (IFAD).\nNapravljen je i dogovor za nove projekte za unapređenje ruralne infrastrukture i kvaliteta života i rada građana. Takođe, Simović je tokom posjete Šavniku, a povodom Svjetskog dana pčela – 20. maja obišao mladog pčelara Marka Ćirovića iz Boana.\nSimović je zajedno sa predsjednikom Opštine Vlatkom Vukovićem i mještanima podijelio zadovoljstvo urađenim. Konkretno, kada je riječ o lokalnom putu u Barama, njegovo asfaltiranje je značajno za domaćine ovog kraja, ali i brojne druge koji će ga koristiti, posebno stočare koji izdužu na Sinjajevinu.\nI na ovom projektu, kako je kazao Simović, radili su zajedno Vlada, Opština i mještani, ali i Međunarodni fond za razvoj poljoprivrede (IFAD). Simović je podsjetio da je kroz taj projekat prošle godine na nivou Crne Gore asfaltirano više od 35 km saobraćajnica, ističući da je ambicija da u ovoj godini to bude više - preko 40 km u sedam opština obuhvaćenih projektom.\nSimović je izrazio uvjerenje da će u Šavniku to biti putni pravac za Duži i Dubrovsko, u dužini od 7 km, ističući da taj put ima posebnu vrijednost sa aspekta poljoprivrede i ruralnog turizma, i ukupnog razvoja tog kraja.\nPrilikom posjete najavljen je i nastavak projekata za rješavanje vodosnabdijevanja, uz podršku Ministarstva koje je već danas prebacilo sredstva u iznosu od 55 hiljada eura za te namjene, uz dodatnih 75 hiljada kroz IFAD.\n"Još jedan važan projekat za Šavnik je i rekonstrukcija đačkog doma u kome su smješteni učenici Srednje poljoprivredne škole, a za čiju realizaciju je danas potpisan sporazum", saopšteno je iz Ministarstva.\nSimović je podsjetio da se tokom prošle godine sagledalo stanje u tom objektu, konstatovano da je neuslovan smještaj i najavljena podrška. Kroz IFAD projekat obezbijeđeno je 10 hiljada eura za rekonstrukciju, kako bi se učenicima obezbijedili pristojni uslovi.\nNa Svjetski dan pčela kod mladog pčelara u Boanu\n„Posebno me ohrabrila njegova poruka da je ova godina koja jeste izazovna po mnogo čemu dobro krenula za pčelarstvo i da obećava da bude povoljna. Vjerujem da će njegov optimizam biti opravdan i da ćemo, uprkos svim izazovima koje imamo u ovoj godini, u kojoj smo dali odgovor u odnosu na ono što znači zdravlje i životi naših građana, tokom godine moći kazati da uspješno savladavamo i ekonomske izazove, kroz aktivnosti koje Vlada pokreće u saradnji sa preduzetnicima i lokalnim samoupravama. A onda, kao rezultat svih dobrih odgovora koje smo dali i dajemo, vjerujem da ćemo moći kazati da smo dali konačni ključni odgovor u odnosu na izazove i potrebu daljeg ubrzanog razvoja Crne Gore“, poručio je Simović iz Šavnika.


Visoki predstavnik proglasio nevazecim zakone Republike Srpske o restituciji | Office of the High Representative\nVisoki predstavnik, ambasador Wolfgang Petritsch, juce je donio Odluku kojom se proglasavaju nevazecim slijedeci zakoni Republike Srpske: Zakon o vracanju oduzete imovine i obestecenju, Zakon o vracanju oduzetih nepokretnosti i Zakon o vracanju oduzetog zemljista.\nU skladu sa zakonima koji su proglaseni nevazecim, Republika Srpska bi preuzela financijsku odgovornost za isplacivanje naknade podnosiocima zahtjeva ciju imovinu nije moguce vratiti. Republika Srpska ne posjeduje nikakve procjene o visini naknada koje bi bila obavezna isplatiti. Sa trenutnim deficitom u budzetu od 200.000.000 KM, sto predstavlja vise od cetvrtine ukupnog budzeta RS-a, Republika Srpska nije odredila nikakve izvore financiranja za ove naknade.\nPored toga, program restitucije zahtijeva od Vlade RS-a da ustanovi nove organe uprave. Vlada je konstatovala da postojeci organi uprave, kao sto je komisija za stambena pitanja, nemaju ni dovoljno sredstava, ni osoblja a ni opreme. Nezamislivo je da ce novi organi uprave imati dovoljno sredstava i osoblja da pravilno izvrsavaju svoje dužnosti, na efikasan i blagovremen nacin.\nProgram restitucije Republike Srpske zahtijeva da organi uprave odlucuju o tome da li su pojedinacni podnosioci zahtjeva primili pravednu naknadu za nacionalizovanu imovinu. Nazalost, slicni organi uprave sirom BiH isuvise cesto donose odluke na osnovu nacionalnosti podnosioca zahtjeva, a ne na osnovu relevantnih cinjenica navedenih u samom zahtjevu. Visoki predstavnik nije uvjeren da je Republika Srpska poduzela sve potrebne mjere da osigura da ovi organi uprave rade bez diskriminacije.\nUkoliko se ne slazu sa donesenom odlukom, podnosioci zahtjeva za restituciju imaju pravo da podnesu zalbe sudu. Ti sudovi su vec preoptereceni nagomilanim nerijesenim slucajevima. Povecanje broja slucajeva koji se vode pred sudovima svakako bi se negativno odrazilo na pravo svakog podnosioca zahtjeva na pravovremen sudski postupak.\nNa kraju, da bi se procesuirali ovi slucajevi, organi uprave se moraju osloniti na imovinsku dokumentaciju kako bi obavili svoj posao. U BiH je veliki dio te dokumentacije izgubljen ili unisten. Stavise, mnoge imovinske transakcije nisu nikada ni evidentirane. Visoki predstavnik nije uvjeren da je Republika Srpska poduzela sve potrebne mjere da osigura pravilan rad ovih organa uprave i u slucajevima kada ne postoji odgovarajuca dokumentacija.\nDeklaracija Vijeca za implementaciju mira sa Konferencije odrzane u Briselu 23./24. maja 2000. godine naglasila je potrebu za uklanjanjem prepreka koje stoje na putu ekonomske reforme. Program restitucije Republike Srpske je neizvodiv, lose zamisljen i u sadasnjem obliku nece biti od koristi gradjanima RS-a, niti ljudima cija je imovina nacionalizovana.\nUred Visokog predstavnika je vodio iscrpne razgovore sa visokim zvanicnicima u Vladi Republike Srpske o osnovnim nedostacima programa restitucije Republike Srpske. Osoblje OHR-a takodjer je razgovaralo o ovim pitanjima sa zvanicnicima iz diplomatske zajednice u BiH, medjunarodnim finansijskim organizacijama koje djeluju u BiH i vodjama vjerskih zajednica u BiH. Jasno je da ukoliko bi se dozvolio nastavak programa restitucije Republike Srpske to bi prouzrokovalo nepopravljivu stetu za ekonomiju BiH-a. Vlade entiteta moraju biti finansijski odgovorne i ne mogu donositi zakone koje ne mogu finansijski podnijeti.\nStrana ulaganja su potrebna radi otvaranja novih radnih mjesta, a i da bi doslo do fiskalnog rasta u Bosni i Hercegovini; ovo je jedino moguce postici privatizacijom drzavne imovine. Nepromisljeni zakoni o restituciji koji su do juce bili na snazi u RS-u bi znacili da bi bili potrebne decenije da se zavrsi program restitucije Republike Srpske, ukoliko se ikad zavrsi. U pravno nesigurnoj situaciji koja bi nastala kao rezultat gore navedenih zakona, strani ulagaci bi izbjegavali Republiku Srpsku, a program privatizacije se ne bi pomakao sa mrtve tacke.\nIskustvo drugih istocnoevropskih zemalja koje su prosle kroz proces restitucije pokazuje da je, cak i pod najboljim okolnostima, restitucija slozen, skup posao. Da Visoki predstavnik nije proglasio nevazecim ovaj paket zakona gradjani Republike Srpske bi snosili troskove ovog programa. Politicko vodjstvo Republike Srpske treba iskrenije da predoci svojim biracima kako bi takav program mogao nauditi krhkoj privredi tog entiteta.


U Srbiju stiže još 50.000 doza vakcine „Sputnjik Ve“ - BIGportal.ba\nU Srbiju stiže još 50.000 doza vakcine „Sputnjik Ve“\n7 Februara, 2021 7 Februara, 2021 02104\nSutra ili prekosutra u Srbiju će biti dopremljeno 50.000 doza ruske vakcine „Sputnjik Ve“ (Sputnik V), potvrdio je ministar Nenad Popović.\n„Pre nekoliko časova smo dobili informaciju od naših ruskih partnera iz Ministarstva industrije i ruskog fonda direktnih investicija da je za Srbiju sutra spremno još 50.000 vakcina. Te vakcine će biti dopremljene sutra uveče ili prekosutra ujutru avionom ’Er Srbije‘ u Beograd“, rekao je Popović za RTS.\nNaveo je da je dolazak vakcina rezultat direktnih razgovora između predsednika Aleksandra Vučića i predsednika Rusije Vladimira Putina od pre nekoliko dana, gde se razgovaralo o procesu vakcinacije, ukupnim bilateralnim odnosima Rusije i Srbije i gde su oba predsednika istakla da su odnosi danas na najvišem mogućem nivou.\nUviđaj na vikendici Velje Nevolje, sumnja se da su u njoj ubijena trojica\nMilinković-Savić režirao trijumf Lacija