dobrovoljno davanje krvi Arhive - DRINA.INFO - Informativni portal zapadne Srbije i Podrinja\nDrina info portal\t okt 20, 2021 0\nRedovna akcija dobrovoljnog davanja krvi u Bajinoj Bašti organizuje se u petak, 22. oktobra, u prostorijama sportske hale. Akciju u trajanju od 10 do 15 časova organizuje Služba za transfuziju krvi Užice u saradnji sa Crvenim krstom Bajina…\nDrina info portal\t jun 18, 2021 0\nRedovna akcija dobrovoljnog davanja krvi u Bajinoj Bašti organizuje se danas (petak, 18. jun) u prostorijama sportske hale. Akciju u trajanju od 10 do 15 časova organizuje Služba za transfuziju krvi Užice u saradnji sa Crvenim krstom Bajina…\nInstitut za transfuziju krvi saopštio je da su rezerve krvi smanjene i da je krv svih krvnih grupa u deficitu. Odziv građana u Institutu i na terenu drastično je smanjen, a svakodnevno se otkazuju planirane akcije zbog epidemije izazvane…\nZbog velikog broja pacijenata obolelih od virusa kovid-19, koji su hospitalizovani u Opštoj bolnici Užice, Služba za transfuziju krvi u saradnji sa Crvenim krstom Užice od srede, 8. jula ponovo formiran punkt za dobrovoljne davaoce krvi u…\nZbog epidemije virusa korona u Srbiji, dobrovoljno davanje krvi iz Službe za transfuziju Opšte bolnice Užice premešta se u prostorije Crvenog krsta Užice saopštavaju iz užičkog Crvenog krsta. Dobrovoljno davanje krvi je moguće svakog radnog…\nDrina info portal\t dec 12, 2019 0\nRedovna akcija dobrovoljnog davanja krvi u Bajinoj Bašti organizuje se u petak, 20. decembra u prostorijama sportske hale. Akcija će trajati od 9 do 15 časova u organizaciji Službe za transfuziju krvi Užice u saradnji sa Crvenim krstom Bajina…


PRODUŽEN PRITVOR GORANU PAPIĆU! Bivši zamenik načelnika SBPOK-a ostaje iza rešetaka još 30 dana! - mediji.net\nPRODUŽEN PRITVOR GORANU PAPIĆU! Bivši zamenik načelnika SBPOK-a ostaje iza rešetaka još 30 dana!\nViši sud u Beogradu produžio je za još 30 dana pritvor bivšem zameniku načelnika SBPOK-a Goranu Papiću, koji je pod istragom zbog sumnje da je urgirao da policija odmah vrati privremeno zaplenjeni blindirani automobil od, sada osumnjičenog vođe kriiminalne grupe, Marka Miljkovića.\nPritvor mu je produžio sudija za prethodni postupak, na predlog tužilaštva, a na ovu odluku Papićeva odbrana ima pravo da uloži žalbu krivičnom vanporetresnom veću suda u roku od tri dana, precizirala je portparolka suda Tatjana Tešić.\nprema njegovim rečima, na ove mere imaće pravo i privredni subjekti koji su osnovani posle 15. marta, odnosno koji su osnovani do 20. jula.Preko 6300 vesti


Moskva: Privesti pravdi nalogodavce i izvršioce napada na bolnicu - 07.12.2016, Sputnik Srbija\nPortparolka ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova komentarisala je napad sirijskih pobunjenika na rusku mobilnu bolnicu u Alepu, u kojem su... 07.12.2016, Sputnik Srbija\n10:23 07.12.2016 (Osveženo: 11:05 07.12.2016)\n© Sputnik / Vladimir PesnyaZvanična predstavnica MIP Rusije Marija Zaharova\nPortparolka ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova komentarisala je napad sirijskih pobunjenika na rusku mobilnu bolnicu u Alepu, u kojem su poginule dve ruske bolničarke i tri lokalna stanovnika.\nNa konferenciji za medije Zaharova je osudila „agresivni čin“ protiv ruske bolnice.\n„Mi snažno osuđujemo agresivni čin protiv ruske bolnice i njenog osoblja, i nadamo se da će ne samo počinioci ovog zločina, već i oni koji su to naredili biti strogo kažnjeni“, rekla je Zaharova.\nOslobođeno više od polovine istočnog Alepa\nViše od polovine istočnog Alepa sirijska vojska je oslobodila od terorista, rekla je portparolka ruskog Ministarstva.\n„Vlada Sirije nastavlja da radi na koordinaciji sa različitim političkim snagama kako bi se postiglo nacionalno pomirenje“, rekla je Zaharova. Ona je dodala da Asadova vlada radi na lokalnim primirjima u regionima Sirije.\nMoskva očekuje od UN da dostave humanitarnu pomoć Alepu, rekla je ona.\nIzjava američkog komandanta u Avganistanu\nZaharova je, komentarišući izjavu komandanta američkih NATO snaga u Avganistanu Džona Nikolsona, rekla da Rusija ne održava tajne pregovore sa talibanima i da ne daje bilo kakvu podršku ovoj grupi.\nNikolson je optužio Rusiju za „legitimizaciju talibanskog pokreta“. On je izjavio da Moskva navodno podržava talibane, čime podriva napore SAD i NATO usmerene na borbu protiv terorizma.\n„Ponovili smo da Rusija ne vodi pregovore sa talibanskim pokretom i ne pruža im podršku. Istovremeno, mi smatramo da ne postoji vojno rešenje avganistanskog sukoba i da je postizanje mira u zemlji moguće samo putem pregovora“.\nOna je dodala da su Rusija i Avganistan postigli sporazum o vojno-tehničkoj pomoći, uključujući i održavanje ruskih i sovjetskih helikoptera.\nObamina administracija nastavlja anti-rusku histeriju u stilu „lova na veštice“\nZaharova je istakla da administracija američkog predsednika Baraka Obame nastavlja da vodi politiku „lova na veštice“ i anti-rusku histeriju.\n„Moramo da kažemo da žalimo što uz podršku odlazeće administracije Baraka Obame, koja je nedavno uplašila Amerikance ruskim hakerima, Vašington nastavlja anti-rusku histeriju stvorenu pre nekoliko godina i to počinje da liči na ’lov na veštice‘“, rekla je Zaharova.\nOna je dodala da Rusija ne odbacuje mere odmazde ukoliko ruskim diplomatama bude zabranjeno da napuste diplomatske misije u Sjedinjenim Američkim Državama.\nRanije je američki Predstavnički dom usvojio zakon o osnivanju posebne međuministarske grupe za „otkrivanje tajnog uticaja“ Rusije. Ova odredba uključena je u predlog zakona o finansiranju obaveštajnih agencija u 2017. godini.\nU dokumentu se govori o borbi protiv sprovođenja aktivnih koraka za osiguravanje tajnog ruskog uticaja na narode i vlade. Nacrt zakona, posebno, sumnjiči Rusiju za manipulisanje medijima i finansiranje uticajnih agenata. Sada ovaj dokument treba da razmotri Senat.


PRECIZNIJI USLOVI BANKARSKIH USLUGA\nOd ove nedelje banke su u obavezi da klijentima prilikom odobravanja kredita, kartica, otvaranja tekućih računa predoče sve uslove i precizno odrede troškove. Kada građanin želi da uzme kredit, karticu ili da uloži štednju, bankar je obavezan da ponudi ugovor u kome su odredbe jasne, nedvosmislene i razumljive, kao i u kojim slučajevima se mogu izmeniti, na koji način i pod kojim uslovima.Banke više ne mogu da pokazuju samo nominalnu, već su dužne da klijentu predoče efektivnu kamatnu stopu, u koju ulaze svi prateći troškovi. Takođe, treba da prikažu da li je kamata fiksna, ili promenjiva, u kom periodu se menja i zbog čega. Prema odluci NBS, bankari više ne mogu da tokom otplate kredita menjaju kamatu, navodeći kao razlog finansijsku krizu, ili da je to u skladu sa „poslovnom politikom“. U obavezi su da klijenta 15 dana pre promene obaveste i upoznaju sa preciznim razlozima, kao i da zatraže saglasnost.\nUkoliko građanin ne želi da prihvati izmenu svojih obaveza, banka mora da mu da rok od mesec dana za poništenje ugovora. Takođe, banke su u obavezi da prilikom menjanja kamate zbog promene referentne kamate naznače: njenu visinu, period na koji će se menjati, kao i koliko iznosi njihova marža.\nUkoliko je zajam vezan za stranu valutu, u ugovoru mora da se naznači po kom kursu se obračunava rata. Kada građani polažu štednju, banke su obavezne da u ugovoru istaknu vrstu kamate, pod kojim uslovima se menja, kao i da li klijent ima dodatnih troškova, koji su i koliko koštaju.


Radio Novi Grad - Preminuo Momčilo Krajišnik\n15 septembar 2020 10:11\nMomčilo Krajišnik (75), prvi predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske, preminuo je jutros od posljedica virusa korona.\nOva informacija potvrđena je u Univerzitetsko kliničkom centru Republike Srpske (UKC RS).\nKrajišnik je rođen 1945. godine u sarajevskom naselju Zabrđe. Završio studije i magistrirao na Ekonomskom fakultetu u Sarajevu. U politiku se uključio u višestranačkom sistemu kao finansijski direktor radne organizacije u okviru kompanije "Energoinvest". Bio je jedan od pionira Srpske demokratske stranke.


Dodik: Ovdje neće biti rata, pijandure po Beogradu svašta pišu o nama\nINTERVJU Član Predsjedništva BiH\nStepen sigurnosti u Republici Srpskoj visok, građani nemaju razloga za brigu\nČlan Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da je stepen sigurnosti u Republici Srpskoj, uprkos "brojnim zlonamjernim napisima u nekim medijima i ogromnim pritiscima koji svakodnevno stižu sa Zapada", visok te da građani nemaju razloga za brigu.\n- U RS ne može doći do sukoba, građani treba da žive smireno, ja im garantujem da ovdje nikakvih sukoba neće biti. Može biti podvala, imamo mi terorista u BiH koji mogu nešto da naprave, ali ovdje, u RS, niko nikoga neće slati u rat. Ovdje neće biti rata, RS će se braniti i odbraniti i dodatno ojačati i osamostaliti putem političkog procesa - rekao je Dodik u intervjuu za "Alo".\nNa konstataciju da RS sada ima i Žandarmeriju, Dodik je rekao da taj bh. entitet ima "svašta što vi ne znate i ne treba da znate".\nOn je naglasio da, od momenta kad je prvi put stao na čelo RS, nijedan njegov dan nije prošao bez raznih pritisaka, koji nerijetko stižu sa Zapada.\n- I dan-danas je tako, oni nađu neke kvaziintelektualce, kvazinovinare, pijandure po Beogradu, koji pišu svašta o nama, a niko nije došao ovdje da vidi kako se mi borimo, da vide grad koji smo napravili u posljednjih 20 godina, a koji izgleda kao pravi evropski grad, čist, uredan, fin, ljudi su fino obučeni, zadovoljni i, naravno, sa željom da bude bolje - rekao je Dodik.\nKako je dodao, "oni iz ćumeza i kafana u Beogradu pišu razne negativne tekstove, a nema šanse da se u bilo kom mediju u Sarajevu nađe Srbin da piše i podržava RS, dok u Beogradu možete da nađete medije gdje dođu Bošnjaci novinari koji kleveću RS".\n- Beograd pokazuje svoju veličinu u činjenici da može i to da istrpi, a mi, u RS, pokazujemo snagu da nam takvi napisi ne mogu ništa, pa ni da nas iznerviraju - rekao je Dodik.\nČlan Predsjedništva BiH rekao je da je opozicija u Srbiji, dok je bila na vlasti, imala priliku da uradi nešto po pitanju Kosova, ali to nije učinila. Ocijenio je da je Kosovo bilo izgubljena priča dok ga predsjednik Srbije Aleksandar Vučić nije postavio kao najvažnije srpsko pitanje.\n- Vidio sam da nisu imali nikakve kuraži. Kad god je trebalo neku važnu odluku tog vremena donijeti, uvijek su govorili: "A stranci..." Šta stranci? Ako je Vučić išta uradio, a jeste mnogo, učinio je to da Srbija vodi autentičnu srpsku politiku - rekao je Dodik.\nNaglasio je da su nekada strane ambasade određivale s kim će se predstavnici Srbije sastati i da li će se sastati, ko će biti predsjednik vlade...\n- Sada svi govore da je Kosovo tema. Vučić je na neki način sam sebi napravio problem. On dok nije postavio Kosovo kao najvažnije srpsko pitanje za razgovore, Kosovo je bilo izgubljena priča. Bilo je izgubljeno za svakog Srbina, svi su smatrali da je to gotova priča i da samo još nešto malo treba završiti oko one četiri općine, a i za to se vjerovalo da će se nekom intervencijom stranaca integrisati u toku noći - rekao je Dodik.\nDodao je da je Vučić, kada je došao na vlast, rekao da niko ne može ponižavati Srbiju i da nije dozvolio da na taj način Srbija izgubi sve.\nStanišić - Dodik: Gradnja novog puta Foča - Šćepan-Polje početkom sljedeće godine\nDodik: Nema formiranja vlasti dok iz Ustavnog suda ne odu strane sudije


Izvor: SrbijaDanas.com, 19.Maj.2022, 23:49\nAmerički savetnik za nacionalnu bezbednost Džejk Saliven izjavio je danas da su lideri Švedske i Finske nagovestili da planiraju da razgovaraju direktno sa predsednikom Turske Redžepom Tajipom Erdoganom i da je Vašington spreman da podrži taj proces.\n- Verujemo da se turska zabrinutost oko pristupanja Švedske i Finske koju su izrazili predsednik Erdogan i drugi mogu rešiti i da se to može rešiti - rekao je Saliven, preneo je Rojters.\nUpitan da li postoje planovi da predsednik SAD Džozef Bajden direktno stupi u...\nNezavisne Novine: Lideri Švedske i Finske nagovijestili razgovor s Erdoanom\nZelenski: Donbas pretvoren u pakao; Senat odobrio najveći paket pomoći Ukrajini\nIzvor: RTS, 20.Maj.2022, 05:53\nRat u Ukrajini ušao je u osamdeset šesti dan. Više od 1.900 "ukrajinskih nacionalista", blokiranih u fabrici "Azovstalj" u Marijupolju, predalo se ruskim snagama, tvrdi ruski ministar odbrane Sergej Šojgu. Američki senat je odobrio skoro 40 milijardi dolara pomoći Ukrajini, što je do sada...\nIzvor: B92, 20.Maj.2022\nVašington -- Američki savetnik za nacionalnu bezbednost Džejk Saliven izjavio da su lideri Švedske i Finske nagovestili da planiraju da razgovaraju direktno s Erdoganom...Turski predsednik, podsetimo, odlučno je protiv ulaska te dve nordijske zemlje u NATO, a Erdogan je više puta ponovio da Ankara...


Kako je nastala “Dr Bogdanović Care” - vrhunska linija antiage krema? - Diva poliklinika\nKako je nastala “Dr Bogdanović Care” - vrhunska linija antiage krema?\nNakon više od 25 godina iskustva i rada sa pacijentima, dr Svetlana Bogdanović, estetski hirurg i vođa stručnog tima poliklinike “Diva”, odlučila je da svoje znanje pretoči u kreme kako bi omogućila produženo trajanje rezultata dobijenih nakon laserskih procedura, bilo da one imaju za cilj podmlađivanje ili lečenje problema sa kožom. A evo i šta ju je inspirisalo.\n„Dugi niz godina koristila sam dve prestižne kolekcije krema koje kao osnovne komponente imaju ši buter i hijaluron„, otkriva dr Bogdanović. „Rezultati, nakon dugogodišnjeg korišćenja, bili su i više nego zadovoljavajući i tako sam došla na ideju da bi bilo idealno spakovati ih u jednu kremu koja bi ujedno štitila kožu od negativnih spoljašnjih uticaja, hidrirala je i ublažavala bore, ali i odlagala njihovu pojavu.“\n„Kao dodatni podstrek bila su učestala pitanja pacijenata u vezi sa tim koje kreme bi bile idealne kao nastavak terapije nakon urađenih laserskih procedura u poliklinici „Diva“. Tada sam shvatila da sam prinuđena da ih savetujem da koriste nekoliko različitih krema. I počela sam da razmišljam u pravcu stvaranja krema čije bi dejstvo trajalo ceo dan, a koje bi imale više funkcija, kako bih olakšala pacijentima da redovno imaju neophodnu negu kože.“\n„Znala sam i da najvažniji sastojci krema treba da potiču iz prirode„, zaključuje dr Bogdanović.\nRad na stvaranju kolekcije antiage krema počeo je onog trenutka kada je dr Bogdanović svoju viziju saopštila stručnom timu poliklinike „Diva“ i tada je krenula potraga za adekvatnom i renomiranom farmaceutskom kućom koja bi sve sprovela u delo. Odluka je pala – biće kreirane dve kreme kojima je baza ši buter, ali koje sadrže i hijaluron, dok će treća kao osnovu imati hijaluron i vitamin E, kako bi se dobile kreme prilagođene različitim tipovima kože.\nHijaluron u kremama je veoma važna supstanca, s obzirom na to da on pomaže koži da održi vlažnost, što je i svrha antiage kozmetike, a uz to, blokira štetne slobodne radikale.\nI ostali sastojci koji se nalaze u kremama su pažljivo odabrani, a biljke koje se koriste su ORGANSKI UZGOJENE.\nSve 3 kreme namenjene su za 24-časovnu negu i prilagođene su različitim tipovima kože.\nKako deluju “Dr Bogdanović Care” kreme?\nHydra Care krema\nDr Bogdanović Hydra Care krema sadrži hijaluron, vitamin E, esencijalna ulja i peptide koji deluju na ćelijskom nivou te omogućavaju duboku hidrataciju, dovode do značajnog smanjenja finih bora i usporavaju starenje kože.\nOvu kremu koža brzo upija, a fini transparentni sloj štiti je od spoljašnjih uticaja. Namenjena je za negu svih tipova kože lica i vrata.\nUltra Care krema\nDr Bogdanović Ultra Care krema sadrži ši buter, hijaluron i esencijalna ulja, te dovodi do regeneracije na ćelijskom nivou. Kožu hidrira, hrani, štiti, umanjuje bore, dovodi do prevencije starenja kože i stvara zaštitni, a transparentan, film.\nŠi buter oporavlja i štiti kožu, popravlja njenu vlažnost, tonus i elastičnost, te sprečava isušivanje kože. A tu su još i ulje jojobe koje ima antiupalna svojstva, zatim ekstrakt proteina pšenice koji kožu hrani, slobodne masne kiseline iz ulja semenki grožđa koje popravljaju oštećenja na koži nastala usled UV zračenja, redukuju bore i neguju kožu sklonu perutanju i pucanju. Pantenol B5 hrani kožu i sprečava crvenilo i perutanje, a vitamin E je sjajan antioksidans. Da ne zaboravimo i susamovo ulje, kao i srebro.\nOva krema je namenjena za negu lica, vrata i područja oko očiju suve i osetljive kože.\nPerfect Care krema\nDr Bogdanović Perfect Care krema takođe dovodi do regeneracije kože na ćelijskom nivou, a sadrži ši buter, hijaluron i esencijalna ulja.\nOna kožu hidrira, smanjuje bore, ali njihovu pojavu, hrani je i štiti od negativnih spoljašnjih uticaja. Uz to, pomaže prilikom održavanja tonusa mišića što znači i značajno manje opuštenu kožu. U njoj se nalaze i ulje jojobe, koje pojačava hidrataciju, slobodne masne kiseline iz ulja semenki kajsije koja hrane kožu, štite je, daju joj vlažnost te zatežu kožu i imaju ulogu u uklanjanju bora, dok slobodne masne kiseline iz ulja semenki grožđa saniraju povrede kože nastale pod uticajem UV zraka. Pantenol B5 kožu regeneriše i neguje, a tu je i snažan antioksidans – vitamin E.\nOva krema je namenjena za negu lica i vrata normalne, masne i mešovite kože.\nJoš jedna važna informacija je da kolekcija antiage krema „Dr Bogdanović Care“ NIJE testirana na životinjama.\nI tako su nastale 3 “Dr Bogdanović Care” kreme koje su dostupne na zvaničnom sajtu www.drbogdanovic-cosmetics.rs, gde možete saznati više o njima.


Specijalna ponuda Kredi Agrikol banke - Nira Press\nPočetna » Specijalna ponuda Kredi Agrikol banke\nKredi Agrikol banka pripremila je za 47. međunarodni Sajam lova, ribolova, sporta i automobilizma, koji se održava od 1. do 5. oktobra u Novom Sadu, specijalnu ponudu za kreditiranje kupovine novih automobila\nOva ponuda važiće do kraja oktobra, a najatraktivniji deo čine proizvodi indeksirani u evrima, jer se kamate kreću od 5,9 odsto za Limited edition kredit (rok otplate 36 meseci) do 7,95 odsto za kredit sa maksimalnim rokom otplate do 84 meseca. Kod svih kredita indeksiranih u evrima minimalno učešće klijenta iznosi 30 odsto, administrativni trošak je od jedan do dva odsto i ne postoje troškovi prevremene i delimične otplate. Bez obzira za koji tip kredita se odluči, klijent nema obavezu prebacivanja zarade u Kredi Agrikol banku.\nU ponudi je i dinarski kredit sa fiksnom kamatom od 15,45 odsto, uz rok otplate do 72 meseca. Obrada zahteva iznosi jedan do dva odsto, a za ovu vrstu pozajmice nije potrebno učešće.\nPonudu auto kredita zaokružuje depozitni auto kredit indeksiran u evrima, sa kamatom od 3,51 do 5,51 odsto koja zavisi od visine depozita – može biti u rasponu od 31 do 100 odsto vrednosti vozila, a trošak obrade iznosi jedan odsto.\nPored navedenih kredita Kredi Agrikol banka je sa najpoznatijim auto brendovima pripremila i specijalne uslove finansiranja, u zavisnosti od brenda i modela vozila.


BMW, Volkswagen, Audi i Porsche moraju da plate kaznu od 1,3 milijarde dolara - Zanimljivosti o automobilima\nFoto: Woman and Wheels\nDaimler, BMW, Vokswagen (VW), Audi i Porsche su na taj način izbegli da učestvuju u konkurentskoj utakmici s tehnologijama za ograničavanje zagađenja vazduha iz automobila na benzinski i dizel pogon, saopštila je EK, a prenosi agencija AP.\nDaimler nije kažnjen jer je EK razotkrio postojanje kartela i tako stekao ulogu zaštićenog „zviždača“.\nŠefica antimonopolskog regulatora EU i izvršna potpredsednica EK Margret Vestager (Margrethe Vestager) izjavila je da su te kompanije, iako su imale tehnologiju za veće smanjenje štetnih emisija od propisanih limita, izbegavale učešće na tržištu u toj oblasti čime su uskraćivale potrošačima šansu da kupuju automobile koji manje zagađuju životnu sredinu.\n„Fabrike se međusobno takmiče i kada je u pitanju smanjenje emisije ugljen-dioksida iz automobila. Ovi proizvođači su namerno izbegavali nadmetanje s filterima za bolje prečišćavanje nego što to zahtevaju EU standardi o emisiji. I to su činili uprkos tome što je odgovarajuća tehnologija dostupna. Ta njihova praksa je nelegalna“, rekla je Vestager.\nOvo je prvi put da je Evropska komisija izrekla novčane kazne zbog kočenja i neučestvovanja u tehnološkom razvoju, a ne zbog uobičajenih slučajeva, kao što je kartelsko dogovaranje cena.\nČetiri nemačka proizvođača su zbirno kažnjena 1,3 milijarde dolara, s tim da će najveći udeo morati da plati VW – 799 miliona dolara. BMW je postigao nagodbu te je njegova novčana kazna niža, sa 442 miliona dolara.\nKompaniji VW ovo nije prvi put, obzirom da je na kazne EK i privatne sudske tužbe morala da plati oko 47 milijardi evra tokom protekle decenije, zbog tzv. „dizelgejt“ skandala, kada je utvrđeno da je u 11 miliona svojih modela stavila softver koji je prikazivao manju emisiju štetnih gasova od realno ostvarene.


VIJEĆE MINISTARA BIH: Donijeta odluka o kriterijumima raspodjele 70.000 KM grant sredstava\nVijeće ministara BiH je na vanrednoj telefonskoj sjednici donijelo Odluku o kriterijima za izbor jedne ili više nevladinih organizacija kojima će se rasporediti sredstva tekućeg granta "Smještaj za strance žrtve trgovine ljudima" za 2020. godinu.\nRiječ je o 70 hiljada KM osiguranih Zakonom o budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2020. godinu na poziciji, "Tekući transferi i grantovi - grantovi neprofitnim organizacijama - Smještaj za strance žrtve trgovine ljudima."\nMinistarstvo sigurnosti BiH će na svojoj web-stranici i u tri dnevna lista objaviti javni poziv za izbor jedne ili više nevladinih organizacija koje će vršiti uslugu smještaja i zbrinjavanja stranaca žrtava trgovine ljudima.\nKriteriji definirani ovom odlukom, između ostalog, uključuju podatke o smještajnim kapacitetima, zaposlenom osoblju i sigurnosnom aspektu skloništa, kao i vrstama usluga koje se pružaju za smještaj strancima žrtvama trgovine ljudima.\nOdluka je donesena u skladu sa Zakonom o strancima ("Sl. glasnik BiH", br. 88/2015) i Pravilnikom o zaštiti stranaca žrtava trgovine ljudima ("Sl. glasnik BiH", br. 79/2016).\nIZVOR: Vebsajt Vijeće ministara, 15.11.2020.


Kulturni centar "Laza Kostić" Sombor organizovao je 7. i 8. maja projekcije dokumentarnog filma "Srbija i Braničevo u Velikom ratu (1914-1918.godine)" u OŠ “Ivan Goran Kovačić” Stanišić i "Petar Kočić" Riđica. Učenici sedmih i osmih razreda su pogledali film i učestvovali u diskusiji o istom. Film "Srbija i Braničevo u Velikom ratu (1914-1918.godine)" je dobitnik nagrade na Međunarodnom filmskom festivalu vojno-patriotskog filma u Rusiji, u konkurenciji više od 300 ostvarenja tog žanra iz celog sveta. KC "Laza Kostić" je tokom aprila organizovao više projekcija ovog filma u Somboru.\nPozivamo Vas na otvaranje izložbe slika Sylvie Kovjenić, pod nazivom "Kvadrati: Merna jedinica za zamišljenu površinu između", koje će se održati u petak - 27. aprila u 19h, u Galeriji KC "Laza Kostić" Sombor. Postavka će trajati do 18. maja.\nSylvia Kovjenić rođena je 1976. u Newcastle, Južnoafrička Republika. Učestvovala je na oko 50 grupnih izložbi u zemlji i inostranstvu. Živi i radi u Beogradu.\nOtvaranje izložbe "Kontinuitet prostora", autora Natalije Jovanović i Predraga Maksića, biće održano u utorak 24. aprila u 19h, u Galeriji Kulturnog centra "Laza Kostić" Sombor\nIzložba se realizuje povodom desetogodišnjice dizajnerskih inicijativa i projekata u studiju "Pilastro", koji sarađuje sa mladim arhitektama i dizajnerima, a koji su osnovali autori izložbe.\nAutorska izložba "Kontinuitet prostora" posvećena je oblikovanju prostora i stvaranju relacija unutar arhitekture - između enterijera, dizajna nameštaja, dizajna svetla i prostorne grafike.


Osnovna škola „Jova Jovanović Zmaj“, koja je nasljednik nekadašnje Prve osnovne škole Trebinje, obilježila je 35. godina rada u školskom objektu u kome se sada nalazi, a povodom ovog jubileja je ozvaničen i kraj radova na uređenju novog školskog dvorišta, koje je po prvi put i ograđeno.\nZa uređenje dvoršta je, kako je ovom prilikom istakao direktor škole Darko Jegdić, izdvojeno 50.000 maraka i to polvinu je uložilo resorno ministarstvo, a polovinu Grad Trebinje.\n„Na ovaj je način školski objekat, po prvi put od preseljenja u ovu zgradu, dobio pravo školsko dvorište, sa travnatim površinama i mjestima za igru i što je najbitnije, ograđeno je i u dvorište se više ne može ulaziti bez nadzora“, kazao je Jegdić, podsjetivši da su učenici „Jove Zmaja“ ponovo pokrenuli i školski časopis, u znak velikog školskog jubileja.\nOsnovna škola „Jova Jovanović Zmaj“ u Trebinju je, osim što je oduvijek bila najbrojnija, centralna gradska škola, bila i vaspitno-obrazovna ustanova u kojoj su se uvijek unosile novine i progres u radu, pa je prva u istočnoj Hercegovini uvela eksperimentalnu nastavu, pa i danas ima 19 posebnih timova, u kojim se radi sa nadarenim učenicima, izvodi posebna inkluzivna nastava i sl.\nŠkola sa 115 zaposlenih, u centralnom i dva područna odjeljenja, Dražin Do i Lastva, broji 1.101 učenika i najbrojnija je od sve tri trebinjske škole, a kao takva slovi i za školu koja je u istočnoj Hercegovini opismenila najviše đaka...


Ni grend slem, ni masters, ali turnir tako važan za Novakovu karijeru - Izazov\nRadio-televizija Srbije 26. oktobra 2020. 18:32\nĐoković se nalazi na prvom mestu ATP rang-liste sa nešto manje od 2.000 bodova viška u odnosu na prvog pratioca i najvećeg rivala Rafaela Nadala.\nZbog nesvakidašnjeg ispadanja u ranoj fazi Ju-Es opena, potom i poraza u finalu Rolan Garosa, ali i istorijske šanse da već sada matematički obezbedi nekoliko velikih rekorda, Novak je odlučio da prihvati "vajld kard" organizatora i vrati se u Beč posle punih 13 godina.\n"Beč ima veliku tenisku tradiciju. Ovo je jedna od najboljih teniskih dvorana, sa izuzetnom podlogom", istakao je po dolasku u austrijski grad.\nDavne 2007. je u svom drugom nastupu osvojio titulu pobedom nad Stanom Vavrinkom, dok bi ovoga puta bio zadovoljan i mnogo slabijim učinkom. Naravno, bez obzira na kvalitet protivnika, Đoković uvek cilja titulu, ali mu je u Beču potrebno da ostvari dve pobede kako bi obezbedio "broj 1" na kraju sezone.\nPrvo kolo donosi mu srpski derbi sa sunarodnikom Filipom Krajinovićem, a potom i pobednika meča Tejlor Fric – Borna Ćorić. Ukoliko preskoči prve dve prepreke i plasira se u četvrfinale, zvanično će šesti put godinu završiti na prvoj poziciji.\nTime bi se izjednačio sa jednim od idola Pitom Samprasom, koji je jedini u istoriji šest puta završavao godinu kao najbolji teniser sveta, i iza sebe ostavio spomenutog Nadala, Rodžera Federera, Džimija Konorsa…\n"Pariz preskačem, posle Beča idem u London. Ciljevi su jasni, želim da završim godinu kao broj jedan i da steknem značajniju prednost za prva tri meseca 2021. jer ću tako ostvariti jedan od dva najveća cilja… Moj cilj je da budem istorijski broj jedan i na tome radim."\nIako je više puta naglašavao da raspravu o GOAT tituli (najvećem svih vremena) ostavlja drugima, jasno je da u ovoj fazi karijere želi da se fokusira na to da je završi sa najvećim brojem nedelja na prvoj poziciji, kao i sa najvećim brojem grend slem pehara.\nŠto se drugog parametra tiče, trenutno zaostaje zaostaje tri za prvoplasiranim Federerom i Nadalom, ali bi po drugom mogao da postane neprikosnoven već u martu.\nU slučaju da sačuva prednost, tačno osmog marta, na Dan žena, izjednačio bi učinak Švajcarca od 310 nedelja na čelu ATP karavana. Rodžer je dugo godina bio prvi i činilo se da niko neće uspeti da skine njegovu cifru, ali mu je Srbin sada "za vratom".\n"Želim da rekord poklonim supruzi Jeleni i majci Dijani. Nadam se da ću u tome uspeti", istakao je između ostalog.\nVikend nakon tog mogao bi da bude istorijski, a ukoliko računamo da Novak ima još sigurno tri-četiri sezone na vrhunskom nivou, ne bi bilo začuđujuće da postane prvi koji je probio magičnu granicu od 400 nedelja kao najbolji teniser sveta.\n"Prepuštam raspravu o GOAT-u drugima… Pokušavam da zadržim prvo mesto, Sampras mi je bio idol dok sam odrastao i bilo bi neverovatno da stignem taj rekord."\nMeđutim, posao u Beču neće biti nimalo jednostavan – predstojeća "petstotka" biće verovatno najjača otkad se igra tenis u ovom rangu. Petorica iz top 10 će se naći na plavom betonu u gradskoj hali, mogli bismo u četvrtfinalu da gledamo i okršaj Đokovića i Dušana Lajovića, dok je projektovani rival za polufinale Stefanos Cicipas.\n"Trenirao sam sa Filipom i šalili smo se na temu žreba i toga da bismo mogli da se susretnemo u prvom kolu. Šanse su bile male, ali eto nas. Imamo sličan stil igre, on voli tvrde podloge, može da igra brzo na njima i veoma je talentovan."\nNi druga polovina kostura, koju predvodi Dominik Tim, nije naivna – tu su imena poput Keija Nišikorija, Stana Vavrinke, Kaspera Ruda, Janika Sinera, Danila Medvedeva, Gaela Monfisa, Pabla Karenja Buste…\n"Hotel u kome smo smešteni je odličan, kao i tereni, dobra je hrana, imamo sve uslove koji su nam potrebni da se takmičimo. Na dva turnira do sada (u Njujorku i Parizu) su pravila bila ista. Sjajno je što imamo priliku da se takmičimo, moramo da budemo zahvalni na tome", pohvalio je Novak organizatore turnire.\nZbog promenjenog sistema bodovanja, najbolji igrač planete odlučio je da preskoči masters u Parizu na kojem je prošle sezone osvojio pehar. Ostaće mu 1.000 bodova iz "grada svetlosti" i takmičarsku godinu bi trebalo da završi nastupom na Završnom turniru u Londonu.\nTek u prestonici Engleske ima šansu da poveća bodovnu razliku, pošto je pre nešto više od 12 meseci ispao u grupi, uz samo jednu pobedu, pa ga čeka potencijalnih 1.250 bodova.\nĐoković nije trijumfovao na turniru najbolje osmorice još od 2015, što će mu sigurno biti dodatni motiv da gas stisne do kraja, ali pre toga mora da ostavi dobar utisak u Beču i rivalima pošalje jasnu poruku. Kada to bude učinio, ostaće samo ciljna ravnina do novih rekorda…\nOtkazan ATP kup, teniserima dozvoljeno da treniraju pred Australijan…


Jugpress: Sinoć na klinici u Nišu preminula Vranjanka | Slobodna reč\nJugpress: Sinoć na klinici u Nišu preminula Vranjanka\nVRANJE – Prema pisanju portala Jugpress, juče ujutru je na niškoj Klinici za anesteziju i intenzivnu terapiju preminuo muškarac star 57 godina sa teritorije grada Leskovca, koji je iz leskovačke bolnice na nišku Kliniku prebačen 20. maja u “teškom opštem stanju“, kako se navodi u otpusnoj listi, sa dijagnozom COVID-19. U tekstu se navodi da je sinoć na istoj klinici u Nišu preminula S.Đ (56) iz Vranja, kao i da je tamo bila prebačena 10. maja. Zvanične informacije Ministarstva zdravlja od juče su da do 15:00 časova nije bilo smrtnih slučajeva, a čeka se današnji zvanični presek. Inače, podaci o broju novih zaraženih po gradovima su juče u popodnevnim časovima ažurirani na sajtu Ministarstva i u Vranju je 10 novih zaraženih osoba.\nPrethodni članakSvilena buba uzgajana u Vranju izvozila se u Evropu\nSledeći članakVeć doleću izborne laste (Slobodna reč, 1969.)


Test snage Nemačke\nU znatiželjnoj igri političkog optuživanja koja je dnevni hleb i buter Evropske unije, čini se da jedna zemlja nikada ne može da pobedi: Nemačka, piše Kvintin Pil (Quentin Peel) u britanskom “Fajnenšel Tajmsu” (The Financial Times).\nZemlja sa najvećim brojem stanovnika i ekonomski najmoćnija u Evropi, može biti bez premca najveći garant fondova za spasavanje svojih partnera u evrozoni čije su kase prazne. Ali to nije poštedelo Berlin od žestokih kritika iz Grčke, Irske i sada Portugalije, gde preovladava osećanje da je nemačka pakost a ne velikodušnost – delimično odgovorna za rigorozne programe štednje koje su bile primorane da usvoje.\nErer: Prvo pravilo kada je reč o Nemcima jeste da nikada nisu u pravu, isto kao što Francuzi doživljavaju Amerikance.\nTo je poslednja manifestacija dileme očigledne od poraza Nemačke u Drugom svetskom ratu.\n“Prvo pravilo kada je reč o Nemcima jeste da nikada nisu u pravu, isto kao što Francuzi doživljavaju Amerikance”, kaže Žerar Erera (Gérard Errera), bivši generalni sekretar francuskog ministarstva inostranih poslova. “Ako su puni samopouzdanja, optužuju ih da grade Četvrti rajh. Ako su protiv rata u Libiji, onda su beskorisni”.\nOva dilema je zaoštrena u poslednjih 12 meseci. Kriza u evrozoni je ubrzala jačanje pozicije Nemačke kao ključnog partnera u EU, što je uznemirilo mnoge članice. Berlin je optuživan da je arogantan i škrt, namećući svoj model striktne budžetske discipline a istovremeno igrnorišući svoje propuste. Ova promena je uzdrmala ravnotežu moći u Briselu. Zvaničnici Evropske komisije ispredaju viceve, da je prvo pitanje koje se postavlja oko bilo kog akta: “Kakav je stav Berlina o tome?”\nŠto je najvažnije, Francuska je prinuđena da igra drugorazrednu ulogu u odnosu na svog najbližeg partnera. Za sve članice EU, uspon Nemaćke je izazov prilagođavanju na koje se tek navikavaju. Za Nemačku, kao hegemona koji nerado gleda na tu ulogu, to je takođe nepoznata i neprijatna pozicija.\n“Retko kada je Nemačka bila tako važna a tako izolovana u Evropi kao sada”, ističu Urlike Guro (Guérot) i Mark Leonard u tekstu za Evropski savet za spoljne poslove.\n“U pitanju je vrsta ‘unipolarnog trenutka’ unutar evrozone: nije moguće bilo kakvo rešenje za krizu bez Nemačke, ili protiv Nemačke”.\nU rukama Nemačke je budućnost Evropske centralne banke. Do februara je predsednik Bundesbanke (po čijem uzoru je i napravljena ova evropska finansijska institucija 1990-ih) Aksel Veber (Axel Weber), bio glavni kandidat da nasledi Žana Kloa Trišea (Jean-Claude Trichet), koji treba da se povuče krajem oktobra. No, Veber je šokirao Berlin – i evrozonu – saopštavajući da nije zainteresovan za tu poziciju. Sada je favorit Mario Dragi (Draghi). On sebe predstavlja kao striktnog pobornika finansijske discipline, što je pozicija svakog nemačkog bankara – a što je nužan kriterijum za dobijanje ključne podrške Berlina.\nZnak evra ispred sedišta Evropske centralne banke u Frankfurtu\nOd toga kako će Nemačka i njeni partneri sprovesti ovu tranziciju, zavisiće budućnost EU i opstanak evra. Nemačka je dugo doživljavana kao jedan od najvatrenijih pobornika evropskih integracija. Pojedini nemački analitičari se pribojavaju da ako se ona nađe u poziciji da dominira, ali i da nije omiljena, može da odustane od posvećenosti tom cilju.\nNakon što je pre više od 20 godina ujedinjenjem povratila nacionalnu suverenost, i dalje ostaje neizvesna međunarodna uloga Nemačke. U međuvremenu, mada je od Vašingtona do Pekinga nemačka ekonomska moć izvan svake sumnje – njen politički uticaj je pod znakom pitanja.\nIsto kao što dominira u utvrđivanju mera za izlazak evrozone iz krize, Berlin apstinira u Libiji – odbijajući da učestvuje sa svojim najbližim NATO saveznicima u uspostavljanju UN-ove zone zabranjenog leta.\nDrastičan zaokret nemačke kancelarke Angele Merkel prošlog meseca u stavu prema nuklearnoj energiji i odluka da zatvori sedam nuklearnih elektrana nakon zemljotresa u Japanu, šokirala je njene susede, kao što je Francuska koja je usredsređena na nuklearnu energiju. To je pokazalo da Nemačka stavlja u prvi plan domaće prioritete, kao i Velika Britanija i Francuska.\nMerkelova je takođe otuđila, odnosno zaobišla članice EU koje nisu u evrozoni, pokrećući sa Francuskom “savez za konkurentnost”, koji počiva na monetarnoj uniji koju čini 17 zemalja, a ne na 27-o članoj Evropskoj uniji. Strahuje se da to može voditi stvaranju EU u “dve brzine”. Donald Tusk, umereni poljski premijer – čija zemlja nije članica evrozone – nazvao je to “ponižavajućim”.\nKao što Guro i Leonard ističu: “Mada Nemačka signalizira da će učiniti sve da spase evro, veći deo Evrope brine na koji način će to biti učinjeno, i čak je ozlojeđen zbog pravca u kome se, kako se čini, Nemačka kreće”.\nS obzirom da je dužnička kriza u Grčkoj podstakla suštinsku debatu o budućnosti evra, Berlin određuje fokus i tempo rešavanja ovih problema. Merkelova je odlagala spasavanje Grčke sve dok nisu dogovorene drastične mere štednje. Uprkos žestokom protivljenju francuskog predsednika Nikolasa Sarkozija (Nicolas Sarkozy), Evropske centralne banke i sopstvenog ministra finansija, ona je insistirala da bude uključen i Međunarodni monetarni fond.\nOnda je odobrila najveću sumu novca, jednog traumatičnog vikenda u maju prošle godine, kao garanciju ogromnog fonda za osiguranje u iznosu od 440 milijardi evra, kako bi se sprečilo širenje krize iz Atine što bi podrilo celu monetarnu uniju. Merkelova je uspela da ubedi veoma skeptične sledbenike u Bundestagu da podrže ove mere.\nHoće li euro preživjeti\nOna je takođe insistirala na amandamnu na evropske ugovore – uprkos protivljenju skoro svih lidera članica Unije – kako bi se ustanovio stalni “stabilizacioni mehanizam” u cilju izbegavanja budućih kriza.\n“Nemački rukopis je bio svuda prisutan”, na prošlomesečnom sporazumu EU o sveobuhvatnoj strategiji za evrozonu, kazali su ponosno visoki zvaničnici u Berlinu.\nNajbliži savetnici kancelarke odbacuju stavove kojima se dovodi u sumnju evropska “vokacija” Nemačke, kao i privrženost tom cilju same Merkelove. “Svi kritikuju kancelarku zbog odlaganja paketa za spasavanje Grčke. Ali, upravo je Merkelova spasila Evropu”, kaže jedan od njenih savetnika.\nAngela Merkel, februar 2011.\nProšlog maja, sedmicu nakon što su lideri EU skrojili plan za spasavanje evrozone u iznosu od 750 milijardi evra, kancelarka je branila sporazum pred domaćom javnosti. “Ako bi evro propao, to ne bi bio samo krah valute, već i mnogo više od toga”.\nOna je taj stav ponavljala više puta, uveravajući svoje birače da EU nije samo “unija za transfer” u kojoj se prebacuje novac poreskih obveznika rasipnim “grešnicima” na periferiji evrozone.\nOvaj argument nije prihvaćen sa blagonaklonošću u EU. “Ako postoji primer da Nemačka ‘miriše’ na hegemona, ali je obučena kao računovođa, onda je to ovaj”, kaže Ana Palasio, bivša ministarka spoljnih poslova Španije.\nGuro i Leonard se pribojavaju “dijaloga gluvih” u EU. “Mnogi Nemci se osećaju više kao žrtve nego agresori”, ističu ova dva analitičara. Oni su “ponosni na reforme koje je Nemačka sprovela u poslednjoj deceniji, a koje su povećale produktivnost i konkurentnost njene ekonomije koja je prethodno bila opterećena troškovima ujedinjenja. Međutim, kriza u evro zoni je izazvala talas nezadovoljstva zbog troška koji, kako to oni vide, Nemačka treba da plati zbog raskalašnosti drugih”.\nMerkelova i kritike\nGledano sa strane, opravdano se zavidi učinku nemačke ekonomije. Njen oporavak od globalne krize je izuzetan. Raste poslovno poverenje, zatim industrijske porudžbine za 2,4 odsto u februaru, a izvozne porudžbine su dostigle nivo od pre krize. Nezaposlenost je najniža od ujedinjena zemlje.\nU istraživanjima je utvrđeno da su nezaposlenost, strah od inflacije i opadanje kvaliteta javnih usluga, najvažnija pitanja za većinu birača. Sada ujedinjena zemlja ima starije i siromašnije stanovništvo nego bivša Zapadna Nemačka. Nedostaju visokoobrazovani, kvalifikovani radnici. Birači su zabrinuti zbog imigracije i opadanja kvaliteta školskih programa.\nPertes: Postoji zabrinutost zbog populističkih reakcija protiv evra i EU u drugim zemaljama, kao što je Holandija i Švedska.\nPolitički poredak - u kome ključnu ulogu imaju Hrišćanska demokratska unija Angele Merkel, koja je pozicionirana desno od centra, zatim Socijaldemokratska partija levo od centra i mala liberalna Slobodarska demokratska partija – pocepao se u sistem od pet partija sa jačanjem Zelenih i ultralevičarske Linke partije, koja uključuje bivše istočnonemačke komuniste.\nKoalicije na državnom i lokalnom nivou postaju sve komplikovanije, a donošenje odluka sve više paralizovano. Protesti građana – kao što je pokret protiv nuklearne energije – ponovo se vraćaju u modu.\nMerkelova se suočava sa kritikama i desnice i levice u zemlji zbog njene evropske politike. “Postoji zabrinutost zbog populističkih reakcija protiv evra i EU u drugim zemaljama, kao što je Holandija i Švedska”, kaže Volker Pertes iz nemačkog Instituta za međunarodna i bezbednosna pitanja, čije je sedište u Berlinu.\nJoška FIšer - fotografija iz arhive\nNo, za sada nema nagoveštaja da će se pojaviti populistički lider koji bi predvodio takav pokret u Nemačkoj. Joška Fišer, bivši ministar inostranih poslova i jedan od osnivača Stranke zelenih, smatra da je takav strah preteran. Međutim, on ističe da Merkelova nije uspela da obezbedi jasno vođstvo.\n“Ona nikada nije pokušala da učini ljude ponosnim zbog naše obnovljene snage. Ona bi trebalo da ukazuje da je naš ključni nacionalni interes uspeh Evrope – u koji treba da investiramo, jer smo najjači”, naglašava Fišer.\nOn se pribojava da nemačka spoljna politika nema “strukturu”. Nakon Drugog svetskog rata, Nemačka je trebalo da opet stane na noge – moralno, politički i ekonomski.\n“Korak po korak (želeli smo) da učinimo sve da budemo opet prihvaćeni i zaštićeni od Rusije, kao i da pokušamo da uverimo naše susede da smo naučili lekciju i da smo sada dobre komšije”.\nTaj period je okončan ujedinjenjem Nemačke i povratkom potpunog suvereniteta 1990. “Kada je to shvaćeno, postavilo se pitanje šta je Nemačka tradicija? Imate veliku zemlju, jaču neko ikada od 1990, u centru Evrope, koja ne zna šta da čini. Nemačka reakcija je provincijalizam: ostavite nas same, na miru. Nemojte nas mučiti sa svim ovim problemima koji proizilaze iz vođstva”, ocenjuje Fišer.\nErer: Francuska nije opsednuta nemačkom diplomatskom moći, kao i njenom pozicijom u svetu, već ekonomskom.\nFrancuska se suočila sa najvećim problemom kako da se prilagodi novoj nemačkoj realnosti, jer je posleratno pomirenje Pariza sa bivšim neprijateljem uvek bilo u središtu projekta EU.\n“Francuska nije opsednuta nemačkom diplomatskom moći, kao i njenom pozicijom u svetu, već ekonomskom. Francuska je opsednuta kako da smanje negativne efekte (décrochage). Pre 10 godina svi pokazatelji su išli nama u prilog – zaposlenost, rast, spoljna trgovina, sve. Sada je situacija potpuno drugačija”, smatra Erera.\nOn ukazuje da je problem Nemaca što su “nezgrapni”. “Oni ne znaju kako da izbegnu ove protivrečnosti. Oni su uvek prezirali i zavideli načinu na koji se ponašaju Francuzi”, ističe Erera.\nNemačka politika predstavlja još jednu veliku komplikaciju.\n“Mi uvek zaboravljamo da je Nemačka federalna zemlja sa koalicionom vladom. Ako britanski predsednik ili naš predsednik nešto kažu, to je obično politika. Ako Merkelova nešto želi da kaže, ona mora da se konsultuje sa koalicionim partnerima i Ustavnim sudom”, naglašava Erera.\nPertes smatra da je problem povezan sa protivrečnim spoljašnjim očekivanjima od Nemačke. “Ona je pod pritiskom da, sa jedne strane, pokaže veće liderstvo. No, sa druge, naši partneri su zabrinuti i očekuju od Nemačke da pokaže određenu rezervisanost, kao što je to činila pre ujedinjenja”.\nPo njegovom mišljenju, nemačko oklevanje se delimično ogleda u nedostatku strateškog razmišljanja. “Mi imamo odlične stručnjake za internu situaciju, na primer, u Rusiji. Međutim, nema mnogo eksperata koji mogu da iskoriste to znanje i izvuku strateške zaključke”.\nIzazov za partnere je da odluče kakvu Nemačku žele: kao neodlučnu ili samopouzdanu državu. Izazov za Nemačku je da pomiri instiktivni provincijalizam sa svojom globalnom ulogom.\nStrah od nove "čelične dame"\nKada je nemačka kancelarka Angela Merkel govorila prošlog novembra na evropskom koledžu u Brižu, morala je da ima u vidu da je prethodno najpopularnija evropska žena političar koristila istu pozornicu da saopšti strateške odluke.\nMargaret Tačer (Margaret Thatcher) je odabrala 1988. ovaj grad na severozapadu Belgije za svoj čuveni – neki smatraju sramotan – “govor iz Briža” u kome je definisala britanski evroskepticizam.\n“Mi nismo započeli poduhvat uklanjanja državnih granica, samo da bismo ih ponovo uspostavili na evropskom nivou, sa novom evropskom super državom koja dominira iz Brisela”, rekla je tada britanska premijerka.\nOvaj govor je duboko uvredio britanske evropske partnere. To je bio ključan trenutak za britansko pozicioniranje prema Evropi.\nTaj govor je izazvao podele u samoj Konzervativnoj partiji i zamenik premijera i ministar inostranih poslova Džefri Hau (Geoffrey Howe) je podneo ostavku. To je dve godine kasnije dovelo do okončanja ere Margaret Tačer, koja se povukla sa premijerske pozicije. Odnosi Velike Britanije sa Briselom više nikada nisu bili isti.\nGovor Angele Merkel studentima u Brižu nije imao za cilj da izazove tako dramatične efekte. No, nakon njenog nastupa zazvnonila su zvona za uzbunu, a žestoko ju je kritikovao i Žak Delor (Jacques Delors), bivši predsednik Evropske komisije i tvorac evra.\nNemačka kancelarka je govorila samo nekoliko dana nakon samita EU u Briselu u oktobru, na kome je dato zeleno svetlo za promene Lisabonskog ugovora – koje je inicirala sama Angela Merkel – da bi se omogućilo uspostavljanje stalnog “mehanizma za rešavanje kriza” u evrozoni.\nOna je iskoristila govor u Brižu da ukaže na novu poziciju Berlina, mada je najpre servilno, ali neiskreno istakla važnost EU u omogućavanju reunifikacije Nemačke 1990.\n“Ujedinjene Nemačke i Evrope su dve strane istog novčića. Nemačko ujedinjene ne bi bilo moguće bez evropskog”, kazala je tada Angela Merkel. No, ona je nastavila govor dovođenjem u pitanje samog metoda koji studenti koriste u učenju, a mnogi će u budućnosti raditi u birokratiji EU.\nOna je kritikovala ograničenost “metoda zajednice”, prema kojem evropske institucije – pre svega Evropska komisija i Evropski parlament – su istinski zastupnici EU protiv uskih nacionalnih interesa njenih članica. Umesto toga, po njenom mišljenju, postoji “metod unije” koji se fokusira na države članice zastupljene u Evropskoj komisiji.\nOn je u najmanju ruku bitan kao i “metod zajednice”, ako ne i važniji, smatra Merkelova. Za istinske pobornike EU, ove reči su skoro alarmantne kao i govor Margaret Tačer.


Nacionalni operatori gasnih transportnih sistema Republike Hrvatske i Federacije Bosne i Hercegovine, Plinacro i BH-Gas, održali su danas u Mostaru sastanak o nastavka saradnje na razvoju projekta Južne interkonekcije na pravcu Dugopolje – Zagvozd – Imotski – Posušje – Tomislavgrad – Novi Travnik i odvojkom za Mostar.\nKako Bosna i Hercegovina za sada ima samo jedan ulaz u gasni transportni sistem, projekat Južne interkonekcije predstavlja stratešku važnost za bezbednost snabdevanja prirodnim gasom jer obezbeđuje diverzifikaciju pravaca i izvora snabdevanja (preko LNG terminala na ostrvu Krk, budućeg Jonsko – jadranskog gasovoda koji će dobavljati gas iz Kaspijske regije, te ostalih pravaca snabdevanja koji idu preko Hrvatske), te daljnju gasifikaciju BiH, a što će rezultirati i povećanjem tranzita prirodnoga gasa kroz Hrvatsku.\nNa sastanku je rečeno da se realizacijom tog projekta otvara mogućnost pozitivnog ekonomskog učinka na područje duž cele trase budućeg gasovoda. Razvoj gasne mreže u skladu je s politikom Evropske unije „Green Deal“ jer posledično rezultira smanjenjem emisija stakleničkih gasova.\nNa sastanku je potpisana Izjava o interkonekcijskoj tački magistralnog gasovoda između hrvatskog i BiH gasnog transportnog sistema.\nDo sada su Plinacro i BH-Gas potpisali nekoliko pisama namere i memoranduma o razumevanju i saradnji na osnovu kojih se provode zajedničke aktivnosti vezane za razvoj međudržavnih spojnih gasovoda između susednih zemalja, saopšteno je iz BH-Gasa.


Objavljen OGLAS za prodaju „Marine Dorćol” | Mondo Portal\nGrad Beograd ponovo prodaje Dorcol Marinu\nObjavljen OGLAS za prodaju „Marine Dorćol” 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nBeograd 14.08.2019. / 12:15\nAutor mondo.rs 14.08.2019. / 12:15\nMaksimalna bruto površina objekata koji se grade na lokaciji je 76.000 kvadratnih metara. Na tehničku dokumentaciju za sve objekte i sadržaje koji se budu gradili saglasnost će davati Komisija za planove Skupštine grada Beograda.\nTakođe, budući investitor će morati da se pridržava uslova nadležnih institucija u pogledu zaštite okoline spomenika kulture Termoelektrana „Snaga i svetlost“, kako se ne bi ugrozile njene vrednosti.\nObaveza investitora biće i da izgradi sve komunalne instalacije u okviru kompleksa radi povezivanja sa javnom infrastrukturom i da o svom trošku rekonstruiše kran stare centrale i crpnu stanicu.\nKOMPLEKS SAMO NA PAPIRU\nModerna marina planirana je za izgradnju 2007. godine, i u prvoj fazi bilo je predviđeno 150 vezova za svako "sidro", kao i priključci za vodu, struju i telefon. Iza luksuznog doka sa servisom i benzinskom pumpom za brodove i nautičkim klubom izdizalo bi se naselje od pet stambenih zgrada sa šetalištem. Osim poslovne kule od 11.000 kvadrata, za treću fazu planirana je izgradnja luksuznog hotela od pet zvezdica.\nPonovni pokušaj da se "Dorćol Marina" pretvori u ekskluzivan kompleks\nRešenjem gradonačelnika iz 2006. godine, investitoru "Engel marina Dorćol" d.o.o. dodeljeno je u zakup na 99 godina 2,5 hektara građevinskog zemljišta, kako bi ovaj deo priobalja dobio svoju stambeno-poslovni kompleks od 76.000 kvadrata. Ipak, mediji navode da je zastupnik investitora zastao je sa plaćanjem obaveza.\nNaime, Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda pokrenula je početkom 2010.godine tužbu protiv zakupca "Engel marina Dorćol" za 1,3 milijarde dinara neplaćenih obaveza.\nbeograd prodaja oglas goran vesić\nObavezno ovo ispratite,da se vidi ko je kupac i koliko je bilo ponuda!!!


Siniša Kostrešević kandidat za direktora Policije Republike Srpske – Prva.ba\nSiniša Kostrešević prvorangirani je kandidat za direktora Policije Republike Srpske, potvrđeno je iz Nezavisnog odbora.\nIntervju je obavljen danas, Odbor je završio rangiranje i zatražio mišljenje ministar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragana Lukača o kandidatu Siniši Kostreševiću.\nNakon dostavljenog mišljenja, ime kandidata biće dostavljeno Vladi Republike Srpske. Drugi kandidat za direktora policije je bio i Vlado Jovanić.\nKostrešević trenutno obavlja funkciju savjetnika ministra unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragana Lukača.


"Sagem" počinje izgradnju pogona električnih brojila u Nišu\n“Sagem” počinje izgradnju pogona električnih brojila u Nišu – Personal magazin\n“Sagem” počinje izgradnju pogona električnih brojila u Nišu\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije za evropske integracije Božidar Đelić, predsednik Upravnog odbora kompanije “Sažem” Patrik Sevijan i gradonačelnik Niša Miloš Simonović potpisali su Protokol o saradnji kojim je predviđeno da…\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije za evropske integracije Božidar Đelić, predsednik Upravnog odbora kompanije “Sažem” Patrik Sevijan i gradonačelnik Niša Miloš Simonović potpisali su Protokol o saradnji kojim je predviđeno da “Sažem” izgradi pogon električnih brojila u Nišu.\nĐelić je nakon potpisivanja ovog protokola precizirao da će “Sažem” u prvoj godini uložiti milion evra, a u narednih pet godina još najmanje šest miliona evra u opremanje tog pogona.\nOn je naveo da će u početku u tom pogonu raditi približno 250 radnika, dok “Sažem” planira da se u Nišu nalazi centar proizvodnje i distribucije električnih brojila, odakle će biti organizovan izvoz za Bugarsku, Grčku, Rusiju i zemlje bivšeg Sovjetskog Saveza.\nPotpredsednik Vlade ukazao je na to da je ta francuska kompanija, koja je prošle godine ostvarila promet u iznosu od 1,6 milijardi evra i koja zapošljava više od 6.500 radnika širom sveta, planira da osim električnih brojila razvije i posao u oblasti širokopojasnog interneta i digitalizacije.\nĐelić je podsetio na to da je “Sažem” pre četiri godine u Tunisu započeo posao pogonom u kome je radilo 40 zaposlenih, dok je to sada firma u kojoj radi više od 3.500 radnika.\nPrema njegovim rečima, za našu zemlju je dobro da jedan od svetskih lidera u proizvodnji električnih brojila bude prisutan kod nas, pri čemu će Sažem”, koji od danas postaje domaći proizvođač električnih brojila, potpuno ravnopravno sa ostalim proizvođačima učestvovati na tenderima koje u narednom periodu bude raspisivao EPS u pogledu zamene starih električnih brojila novim.\n“Sažem” ne dobija privilegiju na budućim tenderima, istakao je Đelić i dodao da će utakmica biti fer, otvorena i veoma jasna, sa tehničkim specifikacijama koje su unapred naznačene.\nOn je ukazao na to da bi Srbija do 2017. godine, prema ranije objavljenom planu, trebalo da zameni više od tri miliona električnih brojila.\nPotpredsednik Vlade ocenio je da je potpisivanje protokola značajan trenutak za Srbiju, Niš i Elektronsku industriju (EI), posebno ako se ima u vidu da se jedna ovakva investicija započinje u vreme ekonomske krize.\nGradonačelnik Niša Miloš Simonović naveo je da će “Sažem” u početku preuzeti sadašnji poslovni prostor EI od približno 8.000 kvadratnih metara, dok je kasnije u planu i grinfild investicija na placu EI.\nPredsednik Upravnog odbora kompanije “Sažem” Patrik Sevijan rekao je da je nova firma, čije će sedište biti u Nišu, već osnovana, a da će instalacija pogona započeti narednih meseci.\nSevijan je ukazao na to da se “Sažem” odlučio za investiciju u Nišu zbog ljudskih potencijala kojima taj grad raspolaže.\nBožidar Đelić i šef delegacije Evropske komisije u Srbiji Žozep Ljoveras potpisali su u Pirotu finansijski sporazum o projektima prekogranične saradnje Srbije sa Bugarskom, Rumunijom i Mađarskom vredan 50 miliona evra, koji će se sprovoditi u naredne tri godine.\nPotpredsednik Vlade Srbije je posle potpisivanja sporazuma u zgradi opštine Pirot izrazio očekivanje da će od toga imati koristi i Pirot i ceo jug Srbije.\n“Sagem” počinje izgradnju pogona električnih brojila u Nišu was last modified: April 1st, 2009 by Redakcija\nBlackBerry Curve 8900 i BlackBerry Bold smartphone-i od sada i u ponudi mt:s-a\nKING ICT u Makedoniji isporučio veliki projekt za Ministarstvo informatičkog društva


ISPLIVALA IZ JEZERA: Pravoslavna crkva iznenadila Turke (FOTO)\nNikeja / Iznik - Na iznenađenje turskih istraživača i stanovnika istorijskog vizantijskog maloazijskog grada Nikeje ( ili današnjeg Iznika ) u provinciji Anadoliji, jednog jutra se iz ispod površine jezera pojavili temelji veličanstvene vizantijske Grčke pravoslavne crkve.\nIz izveštaja nekih lokalnih listova, kao i domaće turske štampe i novina “ Milijeta “ i “ Zamana “, prvo što sam shvatio je postojanje temelja ove istorijske vizantijske crkve, o čemu su prvi ispričali neki piloti aviona za merenja i kartografiju koji su leteli iznad jezera.\nPrve reference su stigle od samih Turaka koji su pričali o postojanju velike istorijske crkve iz četvrtog veka posvećene svetom apostolu Petru, odnosno, smatra se da je to bio jedan od prvih velikih hramova koji su krasili ondašnju svegrčku pravoslavnu Malu Aziju.\nInformacija se odnosila na istorijski objekat koji se nalazio u jezeru na oko 20 metara od obale i dubini od dva metara ispod površine vode. Kako je saopštio predsednik Arheološkog odeljenja za Uludag Univerziteta u Bursi, Mustafa Sahin, na tom mestu, gde se nalaze ruševine crkve, bazilike, takođe treba da leže i temelji lokalnog parlamenta iz rimsko doba.\nProfesor Sahin smatra da je pored rimskog zdanja bila izgrađena i veličanstvena crkva, kao što je prikazana na fotografiji i verovatno je dominirala čitavim regionom.\n– Istorijski podaci nam govore, naglašava turski profesor, da se sa izgradnjom hrama započelo 313 godine, neposredno nakon što je hrišćanstvo sa Konstantinom Velikim odnelo pobedu.\nOvaj značajni događaj označava početak izgradnje i drugih velelepnih hramova uzduž i popreko po Maloj Aziji, u svim gradovima gde je živela hrišćanska populacija i u svim rimskim provincijama.\nPretpostavlja se, da je crkva nakon velikog zemljotresa koji je 740 godine posle Hrista pogodio regiju, potonula u jezero, da bi se nakon tolikog vremena, danas opet pojavila.\nOčigledno da je u prošlosti oko Nikeje bilo mnogo zemljotresa, kao i veliki zemljotres 1999 godine, koji je još više potonuo crkvu ispod površine jezera.\nDanas i pod nepoznatim uslovima, hram se ponovo pojavio baš na fotografijama opštinske ekipe iz Bruse prilikom snimanja terena u cilju “ istraživanja istorijskog nasleđa i snimanja iz vazduha “, kada je turski avion leteo nad jezerom i fotografisao okolinu.\nPrema istorijskim podacima, grad Nikeja je prevashodno poznat kao mesto održavanja dva istorijska vaseljenska sabora (Prvi i Drugi Nikejski Sabor) rane hrišćanske crkve.\nZgrada lokalnog senata, (Senato Saraj), kako govore sami Turci, izgrađena 325 godine u sastavu građevinskog kompleksa za bazilikom, ali je kasnije, zbog izgradnje Aja Sofije Senat prenet u Istanbul. Velelepna Sveta Sofija je danas pretvorena u džamiju.\n– Različiti iskazi lokalnih stanovnika, kaže univerzitetski profesor u Bursi, Bedri Jalman, o tome su nas izveštavali, a i ribari odavno su zapazili kako neke čudne ruševine leže na dnu jezera, ali im nisu pridavali istorijski značaj od arheološke vrednosti.\nIstorijska pojava crkve ispod površine nikejskog jezera iznenada je postala stvarnost slučajnim letom turskog kartografskog istraživačkog aviona nad ovom oblašću koji je pri tom i otkrio istorijsku Grčku pravoslavnu hrišćansku crkvu.\nPrve fotografije doprle do javnosti pokazuju izuzetnu lepotu i veličinu ovog hrama – bazilike. Kako i turski istraživači otkrivaju, uz Aja Sofiju, ova crkva pokazuje veliku istorijsku i versku vrednost.\nOvaj se hram smatra jednim od najvećih hrišćanskih centara u Maloj Aziji tog vremena i stoga bi mogao privući mnogo hodočasnika iz svih krajeva sveta.\nKada je crkva tačno potonula ispod površine jezera nije nam poznato, ali najvažnije je da se neočekivano ponovo pojavila, da još jednom pokaže, da se Grčki pravoslavni hrišćanski identitet u Maloj Aziji nikada nije izgubio, pa čak današnji razni “ znaci “ zadivljuju i tursko stanovništvo.


Oslobodite se negativne energije u 3 koraka- Povratak u lični mir | BG online\nOslobodite se negativne energije u 3 koraka\nPOVRATAK U LIČNI MIR\nMnogim ljudima je teško da se odupru negativnim mislima i osećanjima. Psiholozi kažu da ukoliko se već neko vreme ne viđate s onima koje volite, osećate da vas ljudi dovoljno ne poštuju, konstantno ste pod stresom, umorni ste, loše raspoloženi, takvi simptomi ukazuju na to da je negativnost prilično nadvladala vaš život. Ali, oblake negativnosti možete skloniti, pa samim tim promeniti i raspoloženje, ali i osloboditi se svih onih osećaja koji su remetili vaš mir,način i kvalitet života.\n1.“Razmrdajte” prostor u kojem živite\nDa li znate koliko prostor u kojem živite reflektuje stanje vašeg uma? Kada su nam dom, spavaća soba, kupatilo, automobil ili radno mesto u neredu, prljavi i neorganizovani, u njima se negativna energija oseća “kao kod kuće” i sa uživanjem zaposeda taj prostor. Što duže vremena provedemo u tim okolnostima, sve se lošije osećamo.\nZa početak pospremite i očistite prostor u kojem boravite, bacite stvari koje nikad ne koristite ili one pored kojih se ne osećate dobro. Bićete iznenadjeni rezultatima i osećanjem koje će vas obuzeti.\nOtvorite prozore i vrata kako bi svež vazduh ušao unutra, a negativna energija izašla. Pružite priliku sunčevoj svetlosti da obasja taj prostor kako bi ga istovremeno ispunila dobrim vibracijama, učinila vas srećnim i energizovala vas.\nDajući prostoru novi izgled pomeranjem nameštaja, dodavanjem boja, fotografija, biljaka ili umetničkih dela, i sebe ćete učiniti srećnijim.\n2. Provodite vreme sa ljudima koji vam prijaju\nBaš kao i vi, i drugi ljudi imaju svoje energetsko polje koje možete osetiti kad ste u njihovom okruženju. Ako želite da oslobodite svoj život negativne energije, od suštinske je važnosti da provodite vreme sa pozitivnim ljudima i izbegavate one koji vam kvare raspoloženje.\nAko neko stalno dorinosi tome da se osećate lose, taj neko troši vaše vreme i energiju. Provodite vreme sa srećnim ljudima u čijem društvu se osećate prijatno, budite sa onima koji vas poštuju i vole. To su ljudi sa kojima možete da se smejete, delite svoja osećanja i priče, a veoma je važno dopustiti sebi iradost i smeh, čak i kad je teško. Tako ćete se lakše osloboditi stresa, tuge ili frustracija.\nNajbolji način da vidite nešto dobro u lošoj situaciji je da se okružite pozitivcima koji čine da se osećate dobro. Što ste više okruženi takvim osobama, više će vaš život biti ispunjen radošću.\nNegativna energija hrani negativne emocije. Sasvim je normalno da se ponmekad osećate tužno, ljuto, frustrirano. Ali, problem je kad te emicije počnu da vas obuzimaju i “spustaju” vas duži vremenski period. Primera radi, ako stalno mislite loše o vašem poslu, veće su šanse da se osećate iz dana u dan sve lošije na tom radnom mestu, a motivacija i satisfakcija biće vam samim tim veoma niske.\nDa biste to predupredili veoma je važno da dopustite sebi da osetite svoje emocije i objasnite sebi zašto se tako osećate.\nAko se osećate tako kao da biste zaplakali, dopustite sebi to. Isplačite se.\nAko vam je potrebno da budete sami, učinite to.\nAko osećate da biste rado popričali sa nekim, dopustite sebi da se nekom poverite i verujete mu.\nJednom kad prihvatite to kako se osećate i preduzmete korake nakon kojih će vam biti bolje, sledeći korak je izbor da odbacite negativne emocije. Samo jednom dopustite sebi da se vratitie u tačku mira i bićete u stanju da započnete pozitivne promene u vašem životu.\nUmesto dopuštanja da vas kontrolišu destruktivne misli, postanite vlasnik svog načina razmišanja. Tada možete da kontrolišete vaše reakcije i u negativnim situacijama. Kad sve ovo preduzmete za kratko vreme bićete iznenađeni time kako dobre i pozitivne stvari ulaze u vaš život.\n27/07/2015 at 23:04\n3 koraka:1.uzmite pasos 2.sedite na avion 3.nadjite zemlju gde cete biti covek\nnegativni misli moze da se zamenat so pozitivni so pravenje na raboti koi vi se omileni vi ja vrakaat pozitivnata energija


Bulatović: Tužilaštvo nema pravo da zatraži od Skupštine da donese odluku o određivanju pritvora poslaniku – DNP\nDesio se nesvakidašnji slučaj da su poslanici DPS-a i HGI-a donijeli odluku o određivanju pritvora liderima DF-a i to preporučuju Skupštini. Svakom pravnom laiku je jasno da odluku o pritvoru donosi sud a ne DPS, Milivoje Katnić a posebno ne neligitimna Skupština . Tužilaštvo, pa ni SDT nema pravo da zatraži od Skupštine da donese odluku o određivanju pritvora poslaniku. Namjera je jasna da nakon ovakve političke odluke diretno u zatvor idu Andrija Mandić i Milan Knežević, iako to sud nije zatražio. Ovim činom komedija režiranog državnog udara ulazi u svoju završnu fazu i potpuno dokazuje da je riječ o brutalnom političkom progonu političkih neistomišljenika i to lidera najjačeg opozicionog političkog saveza.\nDruga povreda procedure, odnosno demokratije, a time i vladavine prava, jeste način zakazivanja vanredne sjednice Skupštine. Naime, Ustav definiše ko ima pravo da zakaže vanredno zasijedanje. Poslovnik razrađuje do detalja proceduru u tom pogledu. Ova sjednica nije mogla biti zakazana u roku kraćem od 15 dana i to Ivan Brajović veoma dobro zna. To znači da je svjesno i sa umišljajem postao dio političkog scenarija i pravnog nasilja nad Demokratskim frontom i njegovim liderima.\nDakle, ova sjednica nije mogla biti zakazana prije 1. marta što očigledno, kada se poveže sa odlukom o utvrđivanju pritvora, Ivan Brajović po nalogu Đukanovića, kršeći Ustav i Poslovnik, stvara pretpostavke da se nezakonito liše slobode predstavnici naroda i ključni lideri opozicije, Andrija Mandić i Milan Knežević.


Izvor: Danas, 09.Okt.2019, 16:23\nNova ambasadorka Velike Britanije u Srbiji Šan Meklaud posetila je danas redakciju lista Danas, što je, kako kaže, njena prva poseta nekom mediju u zemlji. Članak Nova ambasadorka Velike Britanije posetila redakciju Danasa se pojavljuje prvo na Dnevni list Danas.\nGetty ImagesKraljica je do sada održala 64 govora u Domu lordova Vlada Velike Britanije je suspendovala Parlament da dozvoli kraljici da održi govor. Za vladu je krajnje neobično da izgubi glasanje koji sledi nakon govora. Ali i to je moguće i moglo bi da ima ozbiljne posledice. Šta je kraljičin...


Zainteresovani za rad u Leoniju već mogu da popune formulare – Aleksinac biz\nZainteresovani za rad u Leoniju već mogu da popune formulare\nU sadašnjim pogonima Leonija u Nišu trenutno radi 1.200 radnika, a juče je rečeno da će do kraja 2019. godine u ovoj fabrici za proizvodnju automobilskih kablova bi trebalo da se zaposli još 1.000 radnika.\nAnica Divac, specijalista za komunikacije i ljudske resurse u „Leoniju“ kaže da će se do kraja 2019. godine zapošljavati radnici paralelno sa potrebama kupaca. Leoni proizvodi kablove za „Jaguar“, „Land rover“ i druge kompanije automobilske industrije.\nMi smo Nacionalnoj službi za zapošljavanje dostavili naše blanko formulare. Te formulare bi trebalo da zatraže od svog savetodavca i popune. kako se u novoj fabrici budu širili kapaciteti mi ćemo po tim formularima zvati na razgovore potencijalne radnike i radnice, zavisno od profila koji nam je potreban – rekla nam je Divac danas u telefonskom razgovoru.\nIzvor Gradjanin.rs , M. S\nBy Dušan Stevanović|Aleksinac, Društvo, Ekonomija, Naslovna stranica, Niš, Ostali gradovi|Коментари су искључени на Zainteresovani za rad u Leoniju već mogu da popune formulare


Jeftini letovi iz Quelimane do Palestine - Avio karte Quelimane Palestina - eSky.rs\nAvio karte iz Quelimane do Palestine\nPretražite letove iz Quelimane do Palestine\nProverite najbolje prilike za letove iz Quelimane do Palestine\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Quelimane do Palestine na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Quelimane do Palestine?\n✔ Ako rezervišem let iz Quelimane do Palestine, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Quelimane do Palestine?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Quelimane do Palestine uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nJeftini letovi do Mozambika Jeftini letovi iz Mozambika Jeftini letovi za Pembu Jeftini letovi iz Pembe Jeftini letovi za Kralendajk Jeftini letovi iz Kralendajka\nJeftini letovi do Austrije Jeftini letovi iz Austrije Jeftini letovi do Tambor Airport Jeftini letovi od Tambor Airport


Vašington traži odlučnije korake od EU po pitanju dužničke krize\nAmerički ministar finansija Timoti Gajtner zatražiće od francuskog predsjednika Nikole Sarkozija, tokom posjete Parizu, odlučnije korake u rješavanju rastuće evropske dužničke krize uoči ključnog samita EU ove sedmice. Gajtner, čija se posjeta Evropi vidi kao znak da Vašington na samit EU gleda kao na odlučujući potez ka rješavanju krize, rekao je juče da je ohrabren koracima u pravcu zajedničkih propisa za zemlje EU.\nOn je naglasio centralnu ulogu u rješavanju krize Međunarodnog monetarnog fonda /MMF/ i Evropske centralne banke, koja je oklijevala da preduzme odlučujuće korake dok se same vlade ne suoče sa svojim finansijskim problemima.\nGajtner će se tokom prijepodneva sastati sa francuskim ministrom finansija Fransoa Baronom u Parizu, prije razgovora sa Sarkozijem u predsjedničkoj palati. Američki ministar finansija podržao je francusko-njemački prijedlog za izmjenama Ustava EU nakon što je Agencija za kreditne rejtinge "Standard and Purs" stavila skoro sve članice evrozone, uključujući Njemačku, pod "kreditnu prismotru" zbog bojazni od uticaja dužničke krize.


Poštari ujedinjeni u zahtevima | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Poštari ujedinjeni u zahtevima\nVIDEO K9: bustava rada u JP Pošte Srbije je nastavljena. U Zrenjaninu trenutno umesto dvadeset osam poštara, penzije dostavlja samo pet radnika Pošte i to onih koji u preduzeću rade na osnovu ugovora na određeno vreme.\nObustava rada u JP Pošte Srbije je nastavljena, a u Zrenjaninu radnici kao i njihove kolege traže da im se poveća plata i to pre svega onim radnicima sa najnižim koeficijentima.\nRadnici JP Pošte Srbije u Zrenjaninu su kao i njihove kolege širom Srbije saglasni oko osnovnog zahteva – a to je povećanje plata koje nisu povećavane sedamnaest godina.\nRadnik Pošte Dragan Grujin je naglasio i da su radnici koji se nalaze u obustavi rada nezadovoljni obećanjima Vlade, sa kojom su se predstavnici radnika ranije dogovorili o tome da im se krajem godine povećaju plate.\nZrenjaninski poštari su saglasni da sadašnja status-kvo situacija mora da se završi što pre kako bi se radnici vratili svojim svakodnevnim obavezama.\nU Zrenjaninu trenutno umesto dvadeset osam poštara, penzije dostavlja samo pet radnika Pošte i to onih koji u preduzeću rade na osnovu ugovora na određeno vreme. Prema nezvaničnim informacijama koje su objavljene u javnosti, od oko petnaest hiljada zaposlenih u Pošti Srbije rad je obustavilo više od polovine zaposlenih.\nDirektori radnih jedinica zaposlenima izdaju radne naloge što većina njih odbija, pozivajući se na Kolektivni ugovor i Zakon o radu.\nInače, Radna grupa Vlade Srbije za „Poštu Srbije“ je apelovala na radnike da prihvate ponudu o povećanju zarada od deset odsto i prosečno povećanje zarade za sve zaposlene na tehnološkim poslovima za oko trinaest koma jedan odsto, počev od zarade za januar 2020. godine. (Prilog KTV Zrenjanin)\nPrethodni tekstMikulaš obradovao mališane\nSledeći tekstPaketići za decu iz Tiršove


Rezimei članaka iz broja NSPM sa temom Izbori\nPOLITICKE POSLEDICE IZBORNOG PRAVA\nSažetak: Autor analizira izborne sisteme kao pravilo odlucivanja i pravilo predstavljanja, ukazujuci na probleme klasifikacije razlicitih varijanti vecinskog i proporcionalnog izbornog sistema. Izbornu jedinicu, izborni prag, nacin glasanja i formula transponovanja glasova u mandate - autor potencira kao elemente izbornog sistema koji imaju najveci uticaj na politicke posledice izbornog sistema, na strancki sistem, parlament, vladu, itd. Interpretacijom izbornog determinizma Diveržea, Rea, Lijpharta, Sartorija i Nolena ukazije se na teorijsku i empirijsku argumentaciju konsekvenci razlicitih izbornih sistema, njihovih prednosti i nedostataka. Jednostavnost, participacija, agregacija i efektivnost, reprezentacija i legitimitet - kriterijumi su vrednovanja ocekivanih i realnih konsekvenci izbornog sistema kojima autor poredi razlicite vrste izbornih modela, ukazujuci da su izborne reforme parcijalne, stranacki motivisane, bez jasnih ciljeva, što cesto rezultira kombinovanjem protivrecnih elemenata koji proizvode suprotne efekte od željenih.\nKljucne reci: izborni sistemi, izborna jedinica, izborni prag, transponovanje glasova u mandate, politicke posledice izbornog prava, izborne reforme\nIZBORNI APSTINENTI SU PROTIV FASADNE DEMOKRATIJE\nPrilozi za razumevanje izbora u Srbiji\nSažetak: Tragajuci za realnijim pojmovno-metodskim okvirom za istraživanje izbornog ponašanja u post-komunistickim zemljama, u tekstu govorim pre svega o biracima u Srbiji, i devedesetim godinama minulog veka. Uoceni kontinuitet, kako u pogledu konceptualizacije glasa, tako i potiskivanja izbornih apstinenata u istraživanjima i literaturi, može da vodi do iskrivljene predstave o birackom telu kao celini, pa i do pogrešnih procena njegove zrelosti za demokratiju. Stoga raste znacaj šireg poimanja glasa (osim kao izraza podrške najboljoj stranci), i cešceg ukljucivanja apstinenata u analize (i kad nisu neposredni predmet istraživanja). Tada bi moglo da se realnije i preciznije izucava kako prošlo tako i, što je možda još znacajnije, buduce ponašanje biraca u Srbiji, pa i da se dublje razumeju rezultati izbora sa kraja 2003. godine. Pri tome, postojanost demokratije zavisice neumitno ne samo od biraca nego i od stranaka.\nKljucne reci: apstinenti, biracko telo kao celina, demokratija, stranke\nIZBORNE REFORME - SLUCAJ SRBIJA\nSažetak: Srbija je u jednoj deceniji primenila gotovo sve najrasprostranjenije varijante izbornih sistema. Samo dva izborna ciklusa za centralno predstavnicko telo održana su po istom izbornom sistemu. Posledice izbornog prava po stranacki sistem, funkcionisanje parlamenta i vladu nisu bile u skladu sa ocekivanjima stranaka, a reforme izbornog sistema bile su okosnica stranackih konflikata u poslednjoj deceniji. Nijedan izborni sistem nije ispunio više od dve funkcije od onih koje se od njega ocekuju: jednostavnost, participaciju, agregaciju i efektivnost, reprezentaciju i legitimnost. Sve izborne reforme bile su pod snažnim pritiskom stranackih interesa. Sada se, pored potrebe za celovitom reformom svih elemenata izbornog prava, pažnja fokusira samo na evidenciju biraca, visinu izbornog praga i testiranje javnosti za prihvatanje neke varijante kombinovanog vecinsko-proporcinalnog modela. Autor iznosi predloge za izradu evidencije biraca; ukazuje na probleme koje po fragmentaciju stranackog sistema može imati smanjivanje izbornog praga i iznosi predloge za smanjivanje "ucenjivackog" potencijala malih stranaka; upozorava na posledice koje može proizvesti uvo|enje rovovskog izbornog modela.\nKljucne reci: izborni sistem, politicke posledice izbornog prava, izborna reforma, evidencija biraca, izborni prag\nIZBORI NA KOSOVU 1990 - 2000.\nSažetak: Izbori na Kosovu i Metohiji u ovom periodu imaju, smatra autor, cetiri karakteristike: bojkot Albanaca, podrška srpskog stanovništva Miloševicu i socijalistima, partijska nezainteresovanost i neorganizovanost opozicije za Kosovo i izborna kra|a socijalista. Navedene karakteristike omogucile su socijalistima da Kosovo i Metohija deset godina bude njihov rezervoar glasova iz koga su zahvatali prema potrebama i tako ostajali na vlasti. Autor u kratkim crtama, objašnjava razloge za svaku od karakteristika, a preko sažetih opisa i analize izbora od 1990. do 2000. godine ukazuje na primere izbornih kra|a na Kosovu koje su svojim razmerama dovele u pitanje regularnost svih izbora održanih u Miloševicevoj Srbiji.\nKljucne reci: izbori, socijalisti, kra|a, manipulacija, Miloševic, Srbi, opozicija\nPOLITICKI SIMBOLI U PREDIZBORNOJ\nKAMPANJI VOJISLAVA KOŠTUNICE\nSažetak: U ovom radu razmotrice se uloga i znacenje nekih simbolickih i tradicijskih elementa koji su bili prisutni u govoru i ponašanju g. Vojislava Koštunice tokom predizborne kampanje, na jesen 2000. godine. Politicki simboli proisticali su iz najmanje dve ravni: iz odabranog korpusa istorijske, narodne i demokratske tradicije srpskog društva, zapostavljene tokom druge polovine 20. veka i na ciju je obnovu pozivao g. Koštunica; i s druge strane, na dimenziju transcedentnog kao oslonca u uspostavljanju legitimiteta vlasti.\nKljucne reci: predizborna kampanja, politicki legitimitet, politicki ritual, politicki simboli, istorijska, nacionalna i demokratska tradicija, transcedentna referencija u politickom cinu\nDžeb I. Adams\nSRPSKA TRANZICIJA KROZ PRIZMU PREDSEDNICKIH IZBORA 2002. - 2003.\nSažetak: Cilj ovog rada je da razmotri razloge zbog kojih Srbija u više navrata nije uspela da izabere predsednika, a zatim i da pokuša da proceni da li ta nemogucnost, kao što se to na Zapadu ocenjuje, nužno vodi u demokratsku stagnaciju. U prvom delu bavimo se politickim nasle|em Srbije, nastojeci da ustanovimo ima li Srbija demokratsku tradiciju. Drugi aspekt ovog rada tice se srpske politicke kulture. Stoga cemo u ovom delu utvrditi da li savremenu srpsku politicku kulturu odlikuje istorijom uslovljeni autoritarni konformizam, ili je pak krasi racionalnost u donošenju odluka. U poslednjem delu rada, fokus ce biti pomeren na period rašcaravanja (disenchantment/Entzauberung). Pojam rašcaravanja najbolje se može opisati kao socijalni pad nakon prvobitne euforije - u ovom slucaju, nakon uklanjanja bivšeg predsednika Slobodana Miloševica i dolaska na vlast nove prodemokratske vlade - što je i osnovni razlog zbog kojeg srpsko biracko telo tokom 2002. - 2003. godine nije moglo da izabere predsednika.\nKljucne reci: izbori, tranzicija, politicka kultura, rašcaravanje\nDecembar 2003: Alternativno prolece srpske demokratije\nSažetak: U ovom clanku autor analizira rezultate parlamentarnih izbora iz decembra 2003. i okolnosti koje su dovele do formiranja vlade Vojislava Koštunice. Autorova je teza da je ishod decembarskih parlamentarnih izbora u suštini odlucen tokom serije neuspešnih predsednickih izbora, zakljucno sa onim novembarskim, na kojima je radikal Tomislav Nikolic porazio kandidata DOS-a, Dragoquba Micunovica. Takode, konstatuje se da su ovi parlamentarni izbori bili prvi zaista slobodni, demokratski i fer izbori koje je Srbija imala, što je, uz okoncanje vladavine DOS-a, i njihova najznacajnija, nezasluženo zanemarena karakteristika. Najzad, autor zakqucuje da je, uprkos relativno lošem izbornom rezultatu, kao i rasprostrawenoj neverici u pogledu njegovih liderskih sposobnosti, Vojislav Koštunica veoma efektno uspeo da razreši postizbornu politicku krizu i tako za sebe i svoju stranku obezbedi novi politicki pocetak.\nKljucne reci: Srbija, izbori, parlament, vlada, demokratski blok, DOS, SRS, DSS, Koštunica\nSRBIJA MEĐU IZBORIMA:\nOD SKUPŠTINSKIH IZBORA 2003.\nDO PREDSEDNICKIH IZBORA 2004.\nSažetak: Rad objašnjava politicki razvoj doga|aja u Srbiji između skupštinskih izbora 2003. i predsednickih izbora 2004. godine. Dva kljucna doga|aja u kojima se prepoznaje strateško ponašanje glavnih politickih aktera u Srbiji jesu: 1. obrazovanje koalicione vlade, nakon skupštinskih izbora 2003, i 2. stvaranje politickih koalicija uoci predsednickih izbora 2004. Ponašanje aktera i biraca objašnjava se postojanjem triju glavnih linija rascepa u politickom tlu Srbije. Dve dublje linije rascepa nazvane su "Đinđicevom linijom" (na levici) i "Miloševicevom linijom" (na desnici), dok je ona plica linija razdvajanja (u centru) nazvana "Koštunicinom osom". Opšti zakljucak je da ce ovi rasedi verovatno i ubuduce suštinski odre|ivati ponašanje politickih aktera u Srbiji.\nKljucne reci: izborne koalicije, posleizborne koalicije, rascepi\nPREDSEDNICKI IZBORI 2004.\nKako je Srbija dobila prvog "postpolitickog" predsednika\nSažetak: U ovom tekstu razmatra se politicki uspon i pobeda na predsednickim izborima Borisa Tadica. Pretresaaju se razliciti aspekti njegove "formule uspeha": zadobijanje podrške mocnih i uticajnih, vešta predizborna strategija i pozitivna medijska slika u javnosti. Analizira se pojava Borisa Tadica kao novi trend na domacoj politickoj sceni, kao pobeda politickog marketinga, ali i kao ulazak postpolitike i postmoderne politike u Srbiju. Predmet analize je i odnos Tadiceve kampanje prema kampanjama politickih protivnika, kao i "istorijski" TV duel sa Tomislavom Nikolicem .\nKljucne reci: Boris Tadic, Demokratska stranka, strategija, marketing, postpolitika\nPREDSEDNICKI IZBORI U SRBIJI 2004: JEDAN FENOMENOLOŠKI PRIKAZ\nSažetak: Autor u prvom delu rada analizira neke aspekte predizbornog nastupa glavnih predsednickih kandidata pre prvog izbornog kruga. U drugom delu se socio-politicka situacija u Srbiji analizira preko paralelnog prikaza nacina na koji su vodeci predsednicki kandidati razumevali i predstavljali neke od kljucnih politickih tema (Evropa, istorija, funkcija predsednika) tokom predizborne kampanje 2004. godine.\nKljucne reci: kandidati, Tadic, Nikolic, Maršicanin, Karic, predsednik, istorija, Evropa\nPOLOŽAJ INTERNO RASELJENIH LICA SA KOSOVA I METOHIJE\nSažetak: Padom starog, socijalistickog društvenog poretka u Srbiji i Crnoj Gori došlo je do napuštanja starog sistema socijalne zaštite, što je u uslovima dugotrajne ekonomske krize, pracene visokom stopom nezaposlenosti, imalo za posledicu to da je veliki deo stanovništva Srbije i Crne Gore ostao bez osnovnih sredstava za život i prinu|en da se oslanja na strategije preživljavanja. Nakon promene režima u Beogradu 2000. godine, nade ugroženog dela stanovništva da ce putem ekonomskih reformi doci do znacajnog poboljšanja njihovog materijalnog položaja u velikoj meri su izneverene. Kako je danas svima postalo jasno da je sprovo|enje adekvatne socijalne politike preduslov uspešnog sprovo|enja društvenih reformi, u ovom tekstu se na primeru položaja i statusa interno raseljenih lica sa Kosova i Metohije (kao najugroženijem sloju stanovništva Srbije i Crne Gore), pokušalo pokazati da, na netacnoj definiciji položaja u kome se nalaze ugroženi slojevi stanovništva, nije moguce planirati i sprovoditi adekvatnu socijalnu politiku.\nKljucne reci: interno raseljena lica, granica siromaštva, strategije preživljavanja, pravo na povratak, solidarnost\nSRBIJA IZMEĐU EVROPSKE DEMOKRATIJE I BALKANSKOG SINDROMA\nSažetak: Tri godine nakon obaranja Miloševicevog režima, Srbija se nalazi u opasnosti da ozbiljno oboli od "balkanskog sindroma". NJega odlikuju slaba demokratija i neuspele privredne reforme. U ovom radu opisuje se stanje u kome se nalaze privreda i društvo Srbije. Srbija je na ivici da upadne u zacarani krug, u kome slabe institucije dovode do neuspeha reformi, a ove dovode do daljeg slabljenja institucija. Autor se zalaže za izlazak iz tog zatvorenog kruga, a on je moguc jedino raspisivanjem prevremenih izbora i postizanjem nacionalnog konsensusa o strateškim politickim i ekonomskim ciljevima. Taj konsenzus doveo bi do izgradnje cvrstih institucija demokratije, daljeg sprovo|enja reformi privrede i punopravnog clanostva u Evropskoj uniji.\nKljucne reci: tranzicija, reforme, makroekonomija\nINTELEKTUALAC I GLOBALNA POLITIKA\nO realnosti Gidensove kosmopolitske utopije\nu svetlu Blerovog "trezvenog pragmatizma"\nSažetak: Osnovni predmet ovog rada jeste angažman intelektualca u politici, koji autor razmatra na primeru Gidensove uloge savetnika T. Blera. Autor rekonstruiše vezu izme|u društvene teorije (Gidens) i relane politike (Bler) prvenstveno preko analize problema globalizacije. Angažman intelektualca u politici, smatra autor, ne razlikuje se od bilo cijeg drugog politickog angažmana, tako da se i politika intelektualnog diskursa uvek svodi na realnu politiku. Stoga ni Gidensov primer intelektualca-savetnika ne pokazuje u kojoj meri je politika potcinjena autonomnim saznajnim i moralnim imperativima, nego više to u kojoj meri su saznajna kompetencija i moralni nazori podvrgnuti imperativima realne politike.\nKljucne reci: intelektualac-savetnik, realna politika, realna utopija, "trezveni pragmatizam", kosmopolitska demokratija


Brnabić u Arilju: Prerada voća veća zarada - AGROPRESS - Udruženje novinara za poljoprivredu\nIlustracija: Pogon u Arilju započinje rad u oktobru\nBrnabić u Arilju: Prerada voća veća zarada Истакнут\nАутор Goran Djakovic jun 08, 2020\nULAGANjE u prehrambenu industriju je važno za naš bruto društveni proizvod, za ekonomski rast, i država će dati podršku svakoj dobroj incijativi - istakla je u nedelju premijerka Ana Brnabić u razgovoru sa privrednicima iz Arilja.\nOna je obišla fabriku za preradu voća H&S Fruits, koja je nastala kao rezultat saradnje Srbije i Mađarske, a zajednička je investicija ariljske firme i preduzeća iz mađarskog Kečkemeta. Prema njenim račima, cilj je da se tu proizvode kvalitetni sokovi i džemovi, a da mađarski partner obezbeđuju tržište, i biće fokusirani na izvoz u Rusiju.\n- Ova investicija je važna ne samo za Arilje i Zlatiborski okrug, već za celu Srbiju - istakla je Brnabićeva. - Za našu zemlju je značajno da ima takve pogone, gde se dobijaju poluproizvodi, a u ovom slučaju finalni proizvodi. To je mnogo veća dodata vrednosti, mnogo veći prihodi naših kompanija, što će uticati na BDP.\nPredsednik Opštine Arilje Miloš Nedeljković rekao je da očekuje da će fabrika početi da radi do jeseni. On je ocenio da će tada problem s preradom malina biti rešen, kao i da će plasman "crvenog zlata" biti bolji. Kompanija će imati između 25 i 30 zaposlenih, a njen kapacitet je 12 tona na sat i oko 120.000 teglica džemova nedeljno.\nMemorandum o saradnji potpisan je 2018. godine u Budimpešti, nakon zajedničke sednice srpske i mađarske vlade. Brnabićeva je istakla da će pokrenuti inicijativu da se ponovo sastanu predstavnici dveju zemalja. Ocenila je da to strateško partnerstvo treba da se nastavi i da je potrebno što više primera saradnje, kao što je to u ovoj opštini.\nOna je najavila i izgradnju regionalnog inovacionog startap centra u Arilju, kao i da će poziv za izvođača radova biti raspisan sledeće nedelje, što je, kako navodi, veoma dobar signal za sve mlade u toj opštini.\nARILjE će do kraja godine biti priključeno na gas, što će za privredu ovog kraja biti mnogo jeftinije, lakše i efikasnije - istakla je Ana Brnabić.\nOna je nakon razgovora sa ariljskim privrednicima i direktorom "Srbijagasa" Dušanom Bajatovićem kazala da je napravljen dogovor da se ova opština do kraja godine poveže na gas i ocenila da će zahvaljujući tome i zaštita životne sredine biti u znatno boljoj poziciji.\nBorovnica - eliksir zdravlja i mladosti\tTresač stabala za brzo branje voća\ndec 20, 2017 60542 Hortikultura


SRBIJI S LJUBAVLJU: Hemofarm donirao medicinsku opremu od 400.000 evra - eVršac\nPoruka ‘Srbiji s ljubavlju’ koja je ispisana na kamionu sa pošiljkom ove značajne medicinske opreme, sažima osećanje svih 6 hiljada radnika naše matične kompanije Štade i svih radnika Hemofarma koji su i u ovim vremenima radili u 3 smene, 7 dana u nedelji kako bi obezbedili sigurno snabdevanje lekovima, poručio je iz Nemačke, odakle je humanitarna pošiljka i krenula, dr Ronald Zeliger, direktor Hemofarma.\nU ime Republike Srbije ovu značajnu donaciju primio je ministar zdravlja Zlatibor Lončar, a primopredaji medicinske opreme prisustvovao je i ambasador Nemačke u Srbiji, Tomas Šib.\nZaključak svih medicinskih radnika tokom borbe protiv korone bio je da su im osim respiratora najviše značili monitori za praćenje vitalnih parametara pacijenata u realno vremenu, zbog čega iskazujem veliku zahvalnost Hemofarmu na ovoj donaciji, rekao je Lončar i najavio da će po završetku krize veliki deo monitora biti upućen odeljenjima za prevremeno rođenu decu.\nNemački ambasador Tomas Šib je konstatovao da je pandemija COVID-19 svima pokazala da je zajedništvo ključ rešavanja svih, pa i ovog izazova.\nNemačka će sigurno nastaviti saradnju sa Srbijom i u borbi protiv korone, ali i na ekonomskom planu, rekao je Šib i istakao sa Štada i Hemofarm predstavljaju simbol takve saradnje.\nSmatramo da je to naš najbolji aplauz podrške, ali i da podrška koju pružamo ne sme biti kratkog daha. Na taj način branimo zdravlje ljudi i čuvamo poverenje koje nam građani daju već 60 godina, koliko Hemofarm postoji, rekao je Marko Devrnja, direktor marketinga Hemofarma.\nOsim 110 monitora Srbiji, Hemofarm i Štada obezbedili su donaciju i u drugim zemljama gde imaju proizvodne pogone – 10 monitora Crnoj Gori i 30 Bosni i Hercegovini.


Mašine za hemijsko čišćenje - POP S oprema za hemijske čistione\nMašine za hemijsko čišćenje – POP S Oprema za hemijske čistione\nVi ste ovde: Početna / Mašine za hemijsko čišćenje – POP S Oprema za hemijske čistione\nIzabrati novu mašinu za hemijsko čišćenje koja će zadovoljiti potrošače a vas plasirati na tržište najboljih firmi za hemijsko čišćenje i pranje nije ni malo lak posao. Izbor prave mašine za hemijsko čišćenje je veoma važno, posebno ukoliko u posao hemijskog čišćenja ulazite kao početnik.\nFirma POP S je već dugi niz godina ekskluzivni zastupnik najpoznatijih brendova za hemijsko čišćenje i pranje u Srbiji, Crnoj Gori, BiH i Makedoniji. Sve što vam je potrebno za hemijsko čišćenje i nabavku opreme možete pozvati kontakt telefon 011 66 68 685, 060 02 86 050, tehnički servis 063 28 69 95.\nFirma POP S svakom svom kupcu pruža usluge isporuke mašine za hemijsko čišćenje direktno do adrese kupca. Uz kupovinu mašine za čišćenje obučeni majstori obaviće instalaciju opreme uz garanciju i održavanje van garantnog roka. Takođe, dobićete besplatnu obuku, savetovanje i logistiku u prvoj godini rad.\nNabavite mašine za hemijsko čišćenje, opremu i hemikalije u Pop S-oprema za hemijske čistione!


Očekuje se nastavak stope rasta u privredi – ASinfo Portal\n26.01.2022. / 13:15\nBANJALUKA – U Privrednoj komori Republike Srpske smatraju da je ohrabrujuće to što je došlo do značajnog privrednog oporavka Srpske u prošloj godini, uz nadu da će, uprkos brojnim izazovima u ovoj godini, biti nastavljeni pozitivni trendovi i zadržana stopa rasta iz prethodne godine.\nPortparol Privredne komore Vladimir Blagojević rekao je Srni da su među tim izazovima povećanje cijena energenata i sirovina, nedostatak sirovina, povećanja cijena transporta, nedostatak adekvatne radne snage, kao i postojeća epidemiološka situacija.\nPrema njegovim riječima, repromaterijalima i sirovinama, kojima su povećane cijene, na svjetskom tržištu se prvo namiruju veliki svjetski kupci, pa onda pod nepovoljnim uslovima na red dolaze male ekonomije i mali kupci poput Srpske.\n“To je dovelo do toga da privrednici moraju i da rezervišu pojedine sirovine i do šest mjeseci unapred, a neke i da avansno plate, što se sve negativno odražava i na likvidnost privrednih subjekata”, naglasio je Blagojević.\nOn je dodao da se značajni privredni oporavak do kojeg je došlo prošle godine ogleda kroz rast industrijske proizvodnje od 12,1 odsto, prema podacima Republičkog zavoda za statistiku.\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku, u prošloj godini je u odnosu na 2020. prerađivačka industrija imala rast od 11,5 odsto, proizvodnja i snabdijevanja električnom energijom, gasom, parom i klimatizacija od 16,7 odsto, dok je rast od dva odsto bio u vađenju ruda i kamena.\nBlagojević je naveo da su, prema nekim parametrima, na primjer vrijednost ostvarenog izvoza ili poreski prihodi u prošloj godini, dostignuti nivoi iz 2018. godine.\n“Tu godinu navodim jer je u 2019. godini bio značajan pad privredne aktivnosti u odnosu na 2018. godinu, a onda je došla 2020. – godina pandemije virusa korona. Imali smo pad dvije godine zaredom”, naveo je Blagojević.\nPrema podacima Poreske uprave Srpske, u prošloj godini je prikupljeno ukupno 2,740 milijardi KM javnih prihoda ili za 257,6 miliona KM više nego u 2020. godini, odnosno za 11 odsto više nego predpandemijske 2019. godine, uz rast naplate po svim vrstama prihoda.\nZvanična statistika pokazuje da je vrijednost izvoza u prošloj u odnosu na 2020. godinu veća za 30 odsto.\nTagovi: privredaprivredna komora


U Zrenjaninu voda za piće zabranjena već 16 godina - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » U Zrenjaninu voda za piće zabranjena već 16 godina\n3Piše: Beta 20. januara 2020. 20.16\nPrvo pilot-postrojenje za dobijanje zdrave pijaće vode u Zrenjaninu postavila je firma „Sop“ iz slovenačkog mesta Krška još 1979. godine i od tada je obavljeno desetak bezuspešnih istraživanja s pilot-postrojenjima kako bi se obezbedila zdrava pijaća voda iz gradskog vodovoda.\nSledeći je bio bezuspešan pokušaj francuskog „Degremona“ 1980. i 1981. godine. Potom su svoja tehnološka rešenja za prečišćavanje vode postavljali i isprobavali američki „Universal aqua tehnologic“, nemačko-mađarski „Vaterlink“, italijanski „Kaligen“, kanadsko-mađarski „Zenon“, slovački „Energocontrols“, mađarski „Hidrophil – KFT“, nemački „Linde“, uz dva domaća „pilota“ – beogradskih „Insituta za opštu i fizičku hemiju“ i „Slapa“.\nIzvršni odbor SO Zrenjanin te godine je prihvatio „Informaciju o aktivnostima na izgradnji fabrike vode“, a kasnije su razmatrane i mogućnosti snabdevanja grada vodom iz Dunava ili Tise.\nS nemačkim „VTE Vasertehnik“ potpisan je 2012. godine ugovor o izgradnji fabrike vode, zatim je voda za piće dobijena u pilot-postrojenju u Zrenjaninu, ali je kasnije nova vlast poništila taj ugovor, i sa italijanskom kompanijom „Grupo Zilio“ potpisala ugovor za uslugu prečišćavanja pijaće vode.\nGrupa „Zilio“ je oktobra 2015. godine počela radove na mestu gde će biti postrojenje za prečišćavanje vode, u nekoliko navrata završetka izgradnje je odlagan, te je zbog kašnjenja, kako je objašnjeno, nastai problem s davanjem garancije izvođaču radova za plaćanje obaveza italijanskom investitoru. Bilo je i teškoća s propisima po kojima investitor ne može da se bavi tom delatnošću.\nTako je 28. decembra prošle, 2019. godine, iz zrenjaninskog “Vodovoda i kanalizacije” stiglo saopštenje da je vodosnabdevanje grada vodom iz tog postrojenja prekinuto jer kvalitet vode ne zadovoljava potrebne standarde i vodosnabdevanje je u potpunosti preuzeo „Vodovod“.\nNekoliko dana pred kraj prošle godine, na novogodišnjem koktelu u Gradskoj kući gradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić rekao je da će „uz svu muku, probleme i opstrukcije, biti rešen i problem pijaće vode“ koja je stigla i do Vlade Srbije.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić je bila na zajedničkim sastancima investitora, gradskih čelnika i građana i pre nekoliko dana izjavila da fabrika ne radi jer su investitoru stalno potrebni dodatno ulaganje i dodatni filteri, ali je rekla da je voda ipak „mnogo bolja“ nego ranije.\nOglasio se i šef države Aleksandar Vučić koji je na pitanje novinara zašto Zrenjaninci još nemaju zdravu pijaću vodu, sredinom januara rekao da „nije upućen“ u to zbog čega je postrojenje prestalo da radi, a i da ko god da je prekršio zakon treba da ode „iza rešetaka“.\ninspekcija, Voda, Zrenjanin\n20. januara 2020. u 21.58\nA kad Kinezi krenu s proizvodnjom guma, biće zabranjeno i disanje.\nXXI vek kaže:\n21. januara 2020. u 01.47\nNeverovatno je koliko dugo u ovoj državi jedan problem ne može da se reši. Koliko sve ovo traje samo od kada je izgrađen novi pogon za preradu vode. Ponoviću svoje mišljenje jer sam iz ove oblasti: jedan od mogućih razloga je što pogon za preradu nema „ugrađenu“ tehnologiju za obradu arsena, bora i sl. elemenata. Razlog je jer je takva tehnologija skupa i neko je uzeo pare, a nije obavio posao. Ne znam zašto struka ćuti, zbog čega se ne oformi stručna komisija koja će za čas utvrditi razloge zbog kojih voda u Zrenjaninu, iz novog postrojenja nije i dalje za upotrebu za piće.\n21. januara 2020. u 02.43\n„Govorilo se tada da su vrednosti arsena ostale iste kao pre 10, 20, ili 50 godina, ali da su pooštreni kriterijumi…“\nA, šta je to, nego, „sa 50 mikrograma, po litru, NA 10 MIKROGRAMA PO LITRU“, a, dok je bilo „50“, bila je OK!!!???\nA, da li arsen „ispari“, kada voda iscuri iz česme!?


Vertiv: Tehnologije i data centri u 2019. godini | PC Press\nVertiv: Tehnologije i data centri u 2019. godini\n9. april 2019. 14. april 2019. PC Press\nNiz novih tehnologija i trendova delovaće međusobno, a ukupni učinci i disrupcije biće povećani. Današnji Edge igra kritičnu ulogu u data centru, mrežnom radu i isporuci važnih usluga potrošačima. IT industrija naviknuta je na brze promene i to je samo deo uobičajenog „business as usual“ poslovanja\nUticaj Moor‑ovog zakona na performanse čipova, virtuelizaciju, sveprisutnost mobilnih telekomunikacija i mnogobrojne inovacije svedoče kako gotovo decenijama IT oprema prolazi kroz drastične promene.\nMeđutim, za data centre može se reći da je tempo promena postepeniji, a usvajanje novih i disruptivnih tehnologija konzervativniji. Postoje naznake da se inovacija u tehnologiji postrojenja ubrzala poslednjih godina i da se taj trend nastavlja. Svake godine stručnjaci kompanije Vertiv analiziraju informacije kako bi razumeli kakav uticaj bi ti trendovi mogli imati u narednoj godini. Ove godine identifikovane tehnologije i trendovi su:\nPojednostavljenje Edge‑a (ivice): pametnija, jednostavnija, samodovoljnija ivica mreže približava se i usklađuje sa širim industrijskim i potrošačkim trendovima, uključujući Internet stvari (IoT) i dolazeću izgradnju 5G mreža kako bi pokrenula snažan computing s niskom latencijom i bliže krajnjem korisniku.\nZa mnoge kompanije, Edge je postao najvažniji deo njihovog digitalnog ekosistema. Inteligentni sistemi infrastrukture sa sposobnostima mašinskog učenja, radeći u paru s analitikom baziranom u cloud‑u, fundamentalno menjaju način našeg razmišljanja o edge computing‑u i edge uslugama. Rezultat će biti robusnija, efikasnija ivica mreže s pojačanom vidljivošću i sposobnostima samopopravljanja.\nVertiv partner program izgrađuje i nagrađuje\nRevolucija radne snage (Workforce Revolution): organizacije će početi da menjaju način na koji zapošljavaju osoblje za data centre, krećući se prema agilnijoj podršci specifičnoj za određeni posao i usmerenoj prema ivici (eng. Edge). Takođe, kompanije će se okrenuti inteligentnim sistemima i mašinskom učenju.\nPametniji, efikasniji UPS sistemi neprekidnog napajanja: nove alternativne baterije predstavljaće mogućnosti za široko usvajanje UPS sistema sposobnih za elegantnije interakcije s mrežom. Konačno, videćemo kako kompanije koriste deo sačuvane energije u svojim UPS sistemima kako bi povećale iskorišćenje rada električne mreže.\nNastavak normalizacije: data centar, čak i u doba modularnog i montažnog dizajna, previše je složen da bi se mogla očekivati potpuna standardizacija opreme. Međutim, postoji interes na dva fronta: standardizacija komponenti opreme i normalizacija u izgradnji data centara. Cilj je smanjiti troškove opreme, skratiti rokove isporuke i implementacije te pojednostaviti servis i održavanje.\nPročitajte i: Mozilla izdaje Firefox 91 sa Windows SSO podrškom\nProcesori velike snage i napredno hlađenje: potražnja za procesorima velike snage za AI stvoriće potrebu za inovativnim pristupima upravljanju toplotom (eng. Thermal management). Direktno vodeno hlađenje i inovacije u upravljanju toplotom, sve su popularnija alternativa tradicionalnom hlađenju vodom.\nEdge computing dovodi do drastičnih promena u načinu na koji se postrojenja dizajniraju, grade i upravljaju – prava promena doći će od interakcije višestrukih tehnologija. Na primer, zahtevi za edge computing će rasti, ali projektovanje jedinica kapaciteta data centara odvijaće se u fabrici od standardizovanih komponenti, a ne na licu mesta.\nU nastavku 2019. godine biće zanimljivo posmatrati ne samo kako su tehnologije i trendovi koje smo identifikovali uticali na industriju nego i na njihovu međusobnu interakciju, kako bi preoblikovali industriju data centara za izazove koji predstoje uz moguće nepredviđene događaje.\nKorisna adresa: vertiv.com\nTagovi: Data Centri, Edge, Edge computing, Internet of Things, IoT, vertiv\n← BiH konačno započela sa uvođenjem 4G mreže\nDvojica Kineza u SAD-u prevarili Apple za skoro milion dolara →