Dodik održao državničku lekciju opoziciji\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik je na zasjedanju Narodne skupštine Republike Srpske održao državničku lekciju opozicionima partijama, saopšteno je iz Pokreta za Bijeljinu.\nIz Pokreta napominju da namjera da se Republika Srpska zaštiti, ojača, osiguraju njene nadležnosti i vrati ono što joj pripada - mora dobiti podršku svih partija, uz punu slobodu da svaka pruži svoj doprinos u izboru načina ostvarenja.\n"Narod očekuje jedinstvo po ovakvim bitnim pitanjima, a ne borbu za vlast. Samo sloga donosi snagu u stavovima i učvršćuje poziciju za pregovore", navedeno je u saopštenju.\nU ovoj stranci ukazuju da Republici Srpskoj u bitnim, istorijskim momentima, treba zajednička mudrost svih predstavnika naroda, koja je bila postignuta na početku ovog procesa.\n"Prikupljanje jeftinih predizbornih političkih poena, jurišanje na vlast po svaku cijenu, slanje oprečnih poruka i sijanje podjela u narodu tokom istorije samo je otežavalo sticanje i odbranu slobode", ukazali su u Pokretu.\nIz ove političke opcije izrazili su uvjerenje da će sve partije pronaći potrebnu snagu i mudrost, te još jednom pozvali na jedinstvo svih političkih snaga i preuzimanje pune odgovornosti za najvažnije interese naroda.\nNarodna skupština Republike Srpske održala je juče sjednicu o vraćanju prenesenih nadležnosti i usvojila Deklaraciju o ustavnim principima i četiri informacije sa zaključcima o vraćanju nadležnosti prenesenih sa Republike Srpske na nivo BiH.


MANjE GUŽVE, BRŽI SAOBRAĆAJ - Glas Podrinja\nJP “PARKING“ ŠABAC\nMANjE GUŽVE, BRŽI SAOBRAĆAJ\nOd 1. septembra u Šapcu 499 novih parking mesta. Naplata parkinga vršiće se u ulicama: Miloša Pocerca, Pop Lukinoj, Masarikovoj (deo do gradskog stadiona), Sremskoj, Kralja Aleksandra, delu Cara Dušana i platou između zgrada “Dunava“ i “NAVIP“-a\nProteklih meseci radili smo na realizaciji projekta povećanja broja parking mesta pod naplatom. Njemu su predhodili zahtevi stanara određenih ulica, potom zahtevi građana koji iste te ulice koriste samo za prolazak ali i naša stručna analiza zasnovana na konstantnom nadzoru parkiranja u našem gradu. Tom analizom smo došli do podatka koje su to ulice gde se stavara najveća saobraćajna gužva prouzrokovana parkiranjem. Sve to ćemo pokušati da rešimo obeležavanjem parking mesta i uvođenjem organizovane naplate parkinga na spornim mestima ““ istakao je direktor JP “Parking“ Dragan Ninković.\nPo završetku projekta, koji je trenutno pri kraju faze prikupljanja potrebne dokumentacije, Šabac će dobiti 499 novih parking mesta. Što ga sa postojećih 700 dovodi vrlo blizu cifre od 1.500 naplatnih mesta za parkiranje koliko gradovi veličine našeg treba da imaju. Pored približavanja propisanom standardu broja parking mesta, poduhvat po kojem će se od 1. septembra sprovoditi naplata parkiranja u ulicama Miloša Pocerca, Pop Lukinoj, Sremskoj, delu Masarikove, delu Cara Dušana, Kralja Aleksandra i Kraljice Marije, bi kako navodi Ninković, JP“Parking“ i u narednim godinama trebao da omogući uspešno finansijsko poslovanje.


JP za izgradnju opštine spremno za zimsku sezonu – GM Press\nJP za izgradnju opštine spremno za zimsku sezonu\nJavno preduzeće za izgradnju opštine Gornji Milanovac obavilo je danas smotru mehanizacije za zimsku sezonu, koja je zvanično počela 15. novembra i trajaće do 15. marta 2021. Ovom prilikom sa pripremljenošću zimske službe upoznali su se predsednik opštine Dejan Kovačević i pomoćnik predsednika za saobraćaj i infrastrukturu Branko Martinović. Direktor JP za izgradnju Božidar Vučetić, kaže da su uprkos lepom vremenu u preduzeću već uvedene dežurstva kao i da je opremljenost mehanizacijom i posipnim materijalom na zadovoljavajućem nivou.\nBožidar Vučetić, direktor JP za izgradjnu\n-U ovom trenutku raspolažemo sa 250 tona indistrujske soli i 2000 tona rizle, smešetenih u magacinskom prostoru u „Graditelju“. Nabavljeno je i 70 tona šljake koja će biti upotrebljena na nekategorisanim putevima u mesnim zajednicama. Količine posipnog metarijala su dovoljne a pripremljen je i plan održavanja ulicama, koji obuhvata prvi, drugi i treći prioritet. Prvi prioritet čini 14 ulica među kojima je Kneza Aleksandra zajedno sa najfrekventnijim saobraćajnicama, ukupne dužine oko 25 km, drugi 20 ulica, ukupne dužine 33 km a treći prioritet obuhvata 27 ulica čija je ukupna dužina 25 kilometara – rekao je danas Božidar Vučetić, direktor JP za izgradnju.\nVučetić je dodao da je preduzeće obogatilo vozni park novim kamionom „Iveko“, nosivosti 25 tona koji je prema ugovoru trebalo da stigne do 1.11. Zbog celokupne situacije isporuka je odložena za kraj meseca. Za kamion su obezbeđeni novi posipač i raonik .\nU ovom trenutku JP za izgradnju raspolaže sa 6 kamiona, od kojih je 5 opremljeno raonicima i posipačima, zatim sa 4 skipa opremljeni h raonicima i 2 traktora sa ciklonima i raonicima.\n– Ukoliko imamo padavine u okviru proseka raspoloživa mehanizacija bile dovoljna , ali ako bude obilnih padavina , smetova i ledene kiše, bićemo prinuđeni da angažujemo privredna i društvena lica koja raspolažu teškom mehanizacijom – naglasio je Vučetić.\n– Zadovoljan sam stanjem mehanizacije i svim što sam danas video na terenu, sva vozila su spremna i vraćena iz seoskih mesnih zajednica gde smo završili naspianje lokalnih i nekategorisanih puteva za ovu građevisnku sezonu i potpuno smo opremljeni za zimsko održavanje. Ukoliko budemo imali enormne padavine, angažovaćemo dodatnu mehanizaciju da bi sve bilo očišćeno na vreme – istakao je Dejan Kovačević.\nFOTO GM PRESS\n-Ostalo je da asfaltiramo manji krak ulice Miše Lazića, uz izradu trotoara i postavljanje ivičnjaka, što je bilo uslovljeno otvaranjem Shop parka. Po završteku ovog posla, zaključujemo ovu rekordnu sezonu kada je u pitanju infrastruktura u gradu –kaže Kovačević i dodaje da je Budžetom za sledeću godinu obuhvaćen novi ambiciozni plan za dalju izgradnju ulica i puteva.\nTags: božidar vučetić, dejan kovačević, JP za izgradnju, zismka sezona\nOnlajn nastava obavezna za 2 odeljenja\nVISOK STEPEN POŠTOVANjA MERA U MORAVIČKOM OKRUGU


► Policija u Karakasu suzavcem rasterala protest opozicije\nFoto: Beta, AP / Matias Delacroix\nDemonstranti, okupljeni na poziv lidera opozicije Huana Gvaida, pokušali su da se prošetaju do parlamenta ali je policija blokirala pristup. Gvaido je potom pokušao da pregovara sa policijcima na licu mesta ali je policija tada počela da baca suzavac.\n"Ta blokada (policije) ne predstavlja Venecuelu, već diktaturu", rekao je Gvaido.\nPrema snimcima privatne televizije VPI, neki demonstranti su gađali policiju kamenicama.\nNa protestu je bilo nekoliko hiljada ljudi. Gvaido je tim okupljanjem želeo da oživi proteste protiv vlasti.


DSK: Tacija pred Ustavni sud zbog 'korekcije granica'\nZbog izjava predsednika Kosova Hašima Tačija o "korekciji granice" Kosova i Srbije, treba tražiti mišljenje Ustavnog suda Kosova, smatra najveća opoziciona partija, Demokratski savez Kosova (DSK). Ova stranka je takve izjave ocenila kao "nesmotrene". Stručnjaci za ustavno pravo tvrde da predstavnici kosovskih institucija moraju da vode računa o tome kakve izjave daju, jer u Ustavu piše da je suverenitet i integritet države "neosporiv, neotuđiv i neodvojiv i štiti se svim merama".\nTači je izjavio da je predlog o korekciji granice sa Srbijom izneo kao jedinu mogućnost za legitimizaciju političkog zahteva albanskih lidera Preševske doline.\n"To ne podrazumeva podelu Kosova, razmenu teritorija ili autonomiju za Srbe", kazao je Tači na konferenciji za novinare u sredu.\nKako je objasnio, korekcija granice predviđa potpuno pripajanje i u celosti Preševa, Medveđa i Bujanovca Republici Kosovo.\n"To bi bio transparentan i odgovoran, mirovni proces između Kosova i Srbije. Ako se obe strane slože sa tim, niko neće moći da se tome usprotivi", dodao je on.\nTači je kazao da će ako je potrebno, Kosovo izmeniti i svoj Ustav u slučaju pripajanja Preševske doline. "Ako Skupština Kosova nije spremna to da uradi, onda je i referendum ustavna kategorija", dodao je.\nS druge strane, Demokratski savez Kosova je najavio je da će od Ustavnog suda zatražiti mišljenje u vezi "nesmotrenih izjava" predsednika Kosova o korekciji granice između Kosova i Srbije. Takve izjave, smatraju u ovoj partiji, su u suprotnosti sa Ustavom Kosova i ustavnim mandatom predsednika i one ugrožavaju ustavni poredak.\nDemokratski savez Kosova tvrdi da Tači, pre svega, ne može da predstavlja Kosovo u dijalogu budući da nije dobio taj mandat od Skupštine Kosova. Ova partija tvrdi i da su granice Kosova određene u Deklaraciji o nezavisnosti i u mišljenju Međunarodnog suda za pravdu.\n"Konačan sporazum sa Srbijom treba da se postigne ali bez ugrožavanja teritorijalnog integriteta Kosova, tako što će se očuvati jedinstveni karakter države Kosovo i u poštivanju duha Ustava Kosova", navodi se u saopštenju.\nProfesor Ustavnog prava na Kosovu Mazlum Baraliu u izjavi za Radio Slobodna Evropa (RSE) navodi da Demokratski savez Kosova, kao parlamentarna grupa u Skupštini Kosova, ima pravo da pred Ustavnim sudom inicira bilo kakvo pitanje za koje smatraju da je neustavno ili nezakonito.\n"U tom smislu, oni imaju to pravo i naravno da u Ustavu Kosova piše da su suverenitet zemlje i teritorijalni integritet neotuđiv. Niko nema prava da oko toga, sa bilo kojom snagom, bilo kojom zemljom ili bilo gde na političkoj sceni, trasira nekakav dogovor ili bilo kakav sporazum. Oni imaju to pravo i mislim da zaista bilo ko da je, ne govorim sada za predsednika, nego bilo koji predstavnik zemlje mora strogo da vodi računa da ne daje olake izjave koje nisu u saglasnosti sa Ustavom i pravnim poretkom zemlje", kaže Baraljiu.\nBaraljiu dodaje da, budući da u slučaju da se utvrdi da je Tači prekršio Ustav takvim izjavama, poslanici Skupštine imaju pravo da sakupe potpise i traže razrešenje predsednika.\n"U slučaju gaženja ustavnih načela, predviđa se i razrešenje predsednika. Ako dobiju većinu glasova, predsednik može da se suoči sa eventualnim zahtevom za razrešenje dužnosti", kazao je Baraljiu.\nPremijer Kosova Ramuš Haradinaj prethodno je izjavio da su "granice Kosova uspostavljene ratom i da samo rat može da ih pomeri".


Danski profesor o koroni: Treba da sledimo primer Švedske - Jutarnje.rs\nProfesor na Institutu za biomedicinu Univerziteta Arhus u Danskoj Soren Ris Paludan ocenio je da će Danska “biti prinuđena da prihvati da postoji određeni broj Danaca koji je zaražen koronavirusom”.\nPaludan je za jednu od vodećih danskih televizija TV2, u petak rekao da svako društvo ima svoj “prag bola” i da treba da bude omogućena diskusija o tome koliki je taj “prag bola” u Danskoj.\n“Mi prihvatamo da određen broj ljudi strada u saobraćaju ili da dobije stres na poslu, ali ne ukidamo zbog toga saobraćaj, niti zatvaramo radno tržište”, rekao je Paludan, kritikujući nove mere vlade protiv koronavirusa.\nDanska premijerka Mete Frederiksen najavila je ove nedelje, između ostalog, obavezu nošenja zaštitnih maski u svim zatvorenim javnim prostorima (ne u osnovnim školama i vrtićima) i zabranu prodaje alkohola posle 22 časa.\nPaludan smatra da je vlada odjednom promenila fokus sa kapaciteta zdravstvenog sistema na ukupan broj zaraženih, “jer to je, naravno, udarna vest – veliki broj zaraženih – i nešto mora da se uradi, inače izgledaš kao loš političar”.\n“Taj fokus je sada promenjen i iako zdravstveni sistem bez problema može da prati (broj zaraženih), odlučujemo se na ograničavanje slobode pojedinca”, rekao je Paludan i ocenio da je vreme da se sledi “švedski primer”.\n“Mislim da treba da radimo kao što se radi u Švedskoj. Odluka da se proširi obaveza nošenja zaštitnih maski je pokazatelj da se (vlada) više ne rukovodi (naučnim) dokazima”, zaključio je Paludan.\nU Danskoj je u subotu od 46.906 testiranih na koronavirus, registrovano 789 novozaraženih, na bolničkom lečenju je 120 pacijenata sa koronom, njih 17 na intenzivnoj nezi, a od početka pandemije preminulo je 700 osoba koje su imale koronavirus.\nPrethodni tekstVažna vest za sve vas koji planirate da podignete kredit\nSledeći tekstStanić: Obračunavaju se sa umetnicima, a ne sa zločincima


Nenad Vanić - Blic Sport\nIZAZOV NA "KROVU" Vanić: Ekipa mora da bude iznad situacije u klubu\nTrener fudbalera Vojvodine Nenad Vanić smatra da je njegova ekipa prebrodila težak prvenstveni poraz od Spartaka i da očekuje da će protiv Voždovca opravdati dosadašnje rezultate u Superligi i trenutno drugu poziciju na tabeli.\nVanić: Imamo svoj cilj i put, to se neće promeniti ni protiv Borca u Lučanima\nTrener fudbalera Vojvodine Nenad Vanić rekao je da njegova ekipa ima svoj cilj i put i da joj je u ovom trenutku prioritet da nastavi pobednički niz i na utakmici protiv Borca u Lučanima.\nLAKŠE BEZ EVROPE Vanić: Igrači misle samo na fudbal, očekujem da to pokažu i protiv Bačke\nTrener fudbalera Vojvodine rekao je da bi njegova ekipa u predstojećoj utakmici protiv Bačke trebalo da pokaže da je na pravom putu i da prethodne dve pobede u Superligi nisu bile slučajnost.\nPRED RADNIK Vanić najavio promene: Igraće samo 100 odsto spremni\nTrener fudbalera Vojvodine Nenad Vanić rekao je da će njegova ekipa ići na pobedu protiv Radnika iz Surdulice u drugom kolu Superlige Srbije.\nTrener fudbalera Vojvodine Nenad Vanić ocenio je da je njegova ekipa zasluženo pobedila Čukarički, u prvoj utakmici prvog kola Superlige Srbije i da će joj taj trijumf biti veliki podstrek za nastavak sezone.\nKOLIKO MOŽE VOŠA? Partizan brani titulu, Zvezda napada, a Vojvodinu tradicija obavezuje da se umeša\nOkršajem Vojvodine i Čukaričkog ovog petka od 20 sati na “Karađorđu” startuje trka za šampiona Srbije u fudbalu.\nPosle sramnih dešavanja u Ružomberoku u okviru prvog kola kvalifikacija za Ligu Evrope, kada su navijači Vojvodine napali fizički napali Nikolu Trujića, predsednik Nadzornog odbora FK Vojvodina Dragoslav Vuković najavljuje neke radikalne promene i igračkom sastavu crveno-belih.\nSKANDAL Trener Ružomberoka vređao Srbe i Vanića\nTrener Ružomberoka Norbert Hrnčar vikao je na srpske novinare i delegaciju Vojvodine posle revanš utakmice prvog kola kvalifikacija za Ligu Evrope.\nVanić: Idemo na pobedu i u Slovačkoj, rival preteruje kada tvrdi da je Malbašić kao Mesi\nTrener fudbalera Vojvodine Nenad Vanić rekao je da njegova ekipa ima veliku želju da u predstojećoj utakmici revanša protiv Ružomberoka ostvari pobedu i izbori plasman u drugo kolo kvalifikacija za Ligu Evropa.\nVanić: Vojvodina napada "duplu krunu" u Srbiji\nNovi trener fudbalera Vojvodine Nenad Vanić rekao je da je cilj u novoj sezoni borba za oba trofeja u Srbiji i što duže učešće na međunarodnoj sceni.\nBLICSPORT SAZNAJE Vanić novi trener Voše\nTek što je Radoslav Batak otišao, Vojvodina je već pronašla novog trenera, na klupu “lala” seda Nenad Vanić.\nVanić: Trebalo je ubedljivije da pobedimo, puni smo samopouzdanja pred Zvezdu\nTrener fudbalera Metalca Nenad Vanić rekao je da žali što pobeda nad Borcem nije ubedljivija, ali da je zadovoljan zbog trijumfa.\nNEMILE SCENE NA VOŽDOVCU Treneru Metalca Vaniću vređali decu\nTrener Metalca, Nenad Vanić, našao se na meti domaćih navijača, koji su ga tokom 21. kola Superlige, u kome je Voždovac savladao Metalac sa 1:0, vređali pominjavši decu.\nVanić: Metalac ima kvalitet, moramo da vratimo samopouzdanje\nTrener fudbalera Metalca Nenad Vanić rekao je da njegov tim želi da vrati samopouzdanje i pobedom nad Novi Pazarom u 20. kolu Superlige krene sa uspesima.\nBOŽOVIĆ ŽESTOKO: Najvažnije da je bilo struje i da neko uđe u "Farmu" ili "Velikog brata"\nTrener fudbalera Crvene zvezde Miodrag Božović je posle pobede nad Metalcem (2:0) u 17. kolu Superlige pričao u svom stilu. Malo o utakmici, a više o dešavanjima oko "Marakane" i, prema njegovim rečima, pokušajima destabilizacije lidera domaćeg prvenstva.\nVanić: Zvezda je apsolutni favorit\nTrener fudbalera Metalca Nenad Vanić izjavio je da je Crvena Zvezda apsolutni favorit u utakmici 17. kola Superlige Srbije.\nVanić: Igrači su dali i više od maksimuma da pobede Partizan\nTrener fudbalera Metalca Nenad Vanić bio je euforičan posle pobede nad Partizanom sa 1:0 u 16. kolu Superlige.\nTrener Metalca Vanić: Spremni smo za revanš OFK Beogradu\nTrener fudbalera Metalca Nenad Vanić izjavio je da će njegova ekipa učiniti sve da savlada OFK Beograd u šesnaestini finala Kupa Srbije.


M. D. 27. jula 2015. 21:00\nBivši grčki ministar finansija Janis Varufakis tvrdi da ga je premijer Aleksis Cipras, pre pobede na izborima u januaru, ovlastio da osmisli paralelni platni sistem, javlja britanski list Telegraf, pozivajući se na procurele transkripte razgovora Varufakisa i grupe investitora objavljene u grčkom listu Katimerini.\nU telefonskom razgovoru sa grupom investitora iz Londona, vođenom nedelju dana pošto je podneo ostavku na funkciju ministra finansija, Varufakis je otkrio da je u saradnji sa petočlanim timom mesecima radio na rezervnom planu za stvaranje paralelnog platnog sistema, u slučaju da Evropska centralna banka (ECB) obustavi isplatu hitnih sredstava za grčki finansijski sistem, kao što je to uradila nakon kolapsa pregovora sa grčkom vladom, navodi britanski list.\nParalelni platni sistem bi mogao da funkcioniše u evrima, ali bi preko noći mogao da se prebaci na drahmu, ako za to bude bilo potrebe, objašnjava se u tekstu Katimerinija.\n„Premijer mi je, pre pobede na izborima u januaru, dao ‘zeleno svetlo’ da izradim Plan B. Okupio sam veoma sposoban tim, koji je morao biti mali, jer smo delovali pod velom tajne iz očiglednih razloga“, rekao je Varufakis.\nOn je precizirao da je angažovao stručnjaka za informacione tehnologije sa Kolumbija Univerziteta koji bi rešavao pitanja logistike, i koji je, prema rezervnom planu, trebalo da upadne u softverski sistem grčke poreske uprave – koja je u tom trenutku bila pod kontrolom „trojke“ (Evropske centralne banke, Evropske komisije i Međunarodnog monetarnog fonda) – kako bi prikupio registarske brojeve poreskih obveznika.\n„Odlučili smo da hakujemo softverski program mog ministarstva“, rekao je Varufakis.\nBivši grčki ministar finansija je u izjavi za Telegraf priznao da su procureli transkripti razgovora tačni, ali da su grčki mediji izvrnuli izvesne tvrdnje.\n„Smisao svega ovoga je da me predstave kao lošeg ministra finansija i da budem optužen za izdaju. To je sve deo pokušaja da se poništi prvih pet meseci rada vlade i da završi na smetlištu istorije. Potpuno je iskrivljeno značenje moje želje za uvođenjem paralelne valute. Oduvek sam u potpunosti bio protiv demontaže evra, jer nikada ne znamo kakve bi to mračne sile oslobodilo u Evropi“, rekao je Varufakis britanskom listu.


PLES SUDBINE - i-kamen-zaplace - Blog.hr\nKao kapljica sreće\nkoja klizi niz ogledalo\ni za sobom ostavi\ntrag bolan i neizblediv,\nmoje jutro je\nsumorno i bolno,\nskriveno negde iza stvarnosti,\nkrije samo iskru žara\ni zelje neke daleke,\ndaleke kao beskraj.\npuna nemira i nemoći,\nda nekuda istekne\nu neke svodove večne,\nda nestane sa linije ove sudbine.\nnikuda ne odmiče,\nživi, ali i sluti,\nda kraj se nazire\njednom osmehu što nikada\nne izbi na usne umorne,\nosta' u ćutnji dubokoj,\nda vlada i dane pretvori\nu čežnju najtežu,\nonu koja traži odgovor,\nda gresi nisu namerni.\nSve je u meni teret pretežak,\nsećanje mi u očima živi,\npuno trena i nade,\nda moglo je drugačije biti,\ntrajati kao neka muzika tiha,\nmuzika za ples ljubavi i istine.\nmi bili smo u nekom svetu\nbliski i znani,\nu pogled uvili svaki drhtaj\njednog neostvarenog sna,\nostali bez osećaja,\nda odigramo taj ples,


Битка за Републику Српску\nOzbiljna politička kriza, koja polednjih nekoliko nedelja zahvata Republiku Srpsku u vezi sa odlukom Narodne Skupštine RS da sprovede referendum kojim bi se građanima omogućilo izjašnjavanje prema nametnutim centralnim pravosudnim ustanovama BiH, u centar pažnje opet postavlja donedavno zapostavljeno pitanje „Bonskih ovlašćenja“ visokog predstavnika.\nU Bosni i Hercegovini skoro svako zna na šta se odnose „Bonska ovlašćenja“. U Srbiji to verovatno nije slučaj i zato bi kratko objašnjenje bilo umesno. Prema opšteprihvaćenom tumačenju, „Bonska ovlašćenja“ su regulativni mehanizam koji stoji na raspolaganju visokom predstavniku u slučaju da se ostala sredstva ubeđivanja, zastrašivanja i prisile – pokažu nedovoljnim. Pre nešto više od deset godina visoki predstavnik je posegao za ovom prerogativom kada je naredio smenjivanje i udaljavanje iz javnog života nekoliko desetina redovno izabranih ali „nepodobnih“ funkcionera Republike Srpske. Na isti način 1999. godine bio je smenjen tadašnji predsednik RS Nikola Poplašen. „Bonska ovlašćenja“ su, prema tome, krajnje sredstvo za nametanje volje „međunarodne zajednice“ u Bosni i Hercegovini preko kancelarije visokog predstavnika, ili OHR. Kao što smo naveli, za to postoji nekoliko značajnih presedana, i uz jedan izuzetak, uvek su bili na štetu Republike Srpske i pojedinaca iz reda srpskog naroda u BiH.\nDa li će visoki predstavnik primeniti takozvana „Bonska ovlašćenja“ da poništi referendumsku odluku Narodne skupštine Republike Srpske i preduzme druge represivne mere kojima se preti, i da li on uopšte ima pravo da to učini? Reći da „neće“, ili da ne bi mogao da pokuša, bilo bi verovatno netačno i u najmanju ruku krajnje neodgovorno. Visoki predstavnik Valentin Incko je nedavno javno saopštio da, što se njega tiče, dugogodišnje nekorišćenje ovaj navodni institut ni u kom slučaju ne stavlja van snage. U julu ove godine Incko je izjavio da je za primenu ovog sredstva „još uvek rano“, ali to ne isključuje mogućnost da bi do toga moglo doći kada se, sa stanovišta protivnika referenduma, od kojih je on jedan od najistaknutijih, steknu okolnosti. \n„BONSKA OVLAŠĆENJA“ PROTIV REFERENDUMA\nPrema tome, pretnja da bi se „Bonska ovlašćenja“ mogla aktivirati da se spreči održavanje referenduma u Republici Srpskoj, ili da se rezultati ponište, nije puka teoretska mogućnost. Štaviše, ovakav scenario sasvim je realan i rukovodstvo i javnost Republike Srpske moraju biti spremni da na njegovo eventualno aktiviranje reaguju na odgovarajući način. U najmanju ruku, pozivanje na ovaj mehanizam da se referendum spreči, združeno sa drugim blokirajućim potezima koji su na raspolaganju, bilo bi dovoljno da unutar Republike Srpske indukuje ozbiljnu političku krizu. Potpuno je druga stvar kakve realne mogućnosti visoki predstavnik i međunarodni faktori koji iza njega stoje stvarno imaju da u današnjoj konfiguraciji geopolitičkih snaga pomoću ovog mehanizma svoje namere i efektivno sprovedu.\nKada je reč o sprovođenju referenduma, Narodna skupština Republike Srpske artikulisala je suštinu načelnog pitanja još u Zaključku usvojenom 14. maja 2009. godine , i rečeno tada važi i danas. Tamo se besprekornom pravnom logikom konstatuje da su „Članom III Ustava Bosne i Hercegovine utvrđene (…) nadležnosti koje pripadaju institucijama Bosne i Hercegovine. Takođe je utvrđeno da ‘sve vladine funkcije i ovlašćenja, koja nisu Ustavom izričito data institucijama Bosne i Hercegovine, pripadaju entitetima’.“\nOvu odredbu dejtonskog ustava BiH pravnici će prepoznati kao bukvalni prevod Desetog amandmana Ustava SAD, kojim se pravi oštra distinkcija između ograničenih i jasno definisanih ovlašćenja delegiranih centralnim organima vlasti (express powers) i preostalih ovlašćenja (reserved powers), koja ostaju u nadležnosti „suverenih država,“ odnosno entiteta u bh kontekstu.\nDa bi se pravilno cenila utemeljenost tadašnjeg Zaključka Narodne skupštine, koji je mutatis mutandis do najsitnijih pojedinosti primenjiv i na referendumsku kontroverzu danas, nije zgoreg navesti i ključne članove 4. i 5. tog Zaključka, gde je sporno pitanje u vezi sa protivzakonitim prenosom nadležnosti sa entitetskog na nivo centralne vlasti u Bosni i Hercegovini sažeto i ubedljivo izloženo.\nKoliko je poznato, ovaj Zaključak Narodne Skupštine iz 2009. godine nikada nije bio opozvan, a razlozi na kojima počiva analitički su ispravni u svakom slučaju. To naročito važi za glavni argument da je prisilna izmena ustavnog uređenja (tj. Aneksa IV Dejtonskog mirovnog sporazuma) jednaka rušenju ustavnog poretka u Bosni i Hercegovini. Ono što nesporno važi za načelni stav Narodne skupštine Republike Srpske o otuđivanju ustavnih nadležnosti 2009. godine važi podjednako i za referendumsko pitanje 2015. godine.\n„BONSKA OVLAŠĆENJA“ RUŠE DEJTON\nŠto se tiče načelnog pitanja kako se ono postavlja danas, tekst Zaključka Narodne skupštine Republike Srpske iz 2009. godine je neophodno uvodno štivo. Politička javnost bi trebalo da ga pažljivo i kritički prouči i pokuša da u njemu pronađe bilo kakav stav ili aluziju kojima bi se, makar teoretski, sa stanovišta pravne teorije ili demokratske prakse, mogla staviti zamerka. Mislimo da u tome neće uspeti. Razlog je jednostavan. Narodna skupština Republike Srpske ukazuje na načine kako su tokom proteklih godina, od okončanja rata, odredbe Dejtonskog sporazuma – a to je jedini merodavan dokument za uređenje posleratnog političkog sistema u BiH – bile narušavane i izigravane grubo i sistematski od strane dežurnih međunarodnih komesara. Naglasak je, naravno, na praksi nasilnog prenošenja onih ovlašćenja, koja, po Dejtonskom mirovnom sporazumu, isključivo pripadaju entitetima. U ovom slučaju to znači sa Republike Srpske na po Dejtonu minimalistički koncipiranu centralnu vlast u Sarajevu, a sve u funkciji protivdejtonske centralizacije u BiH. Uspostavljanjem ex nihilo, dekretom visokog predstavnika, ustavno nepoznatih centralnih pravosudnih organa, sa osloncem na nigde pomenuta „Bonska ovlašćenja“, ruši se Dejton, sa svim vrlo ozbiljnim posledicama koje iz toga proističu.\nU toj političkoj debati Narodna Skupština RS je branilac i pobornik važećeg međunarodno-pravnog dokumenta na temelju kojeg je u BiH 1995. godine bio postignut mir. Istovremeno, Skupština sasvim opravdano zahteva da budu uvažene sve političke ustanove i načela koji su na temelju tog opšteprihvaćenog dokumenta izrasli, a da bespravno nametnuti instituti, nakon demokratski izražene volje naroda, budu ukinuti. To je bila osnovna ideja neodržanog referenduma pre pet godina i to je osnovna zamisao referenduma koji uskoro treba da se održi.\nIz toga jasno sledi da su revizionisti i remetilački faktor u složenom bh političkom sistemu upravo oni koji Dejtonski sistem osporavaju i dovode u pitanje, i to potpuno mimo svake demokratske procedure, diktatom i nametanjem rešenja koja slobodnom voljom bar jednog od konstitutivnih naroda ne bi bila prihvaćena.\nOdgovor podrivača ustavnog poretka danas isti je kao 2009. godine: podizanje političke napetosti, pritisci, pretnje i vađenje iz naftalina njihovog poslednjeg i najsumnjivijeg aduta – „Bonskih ovlašćenja“ . Javnost ima pravo da bude obaveštena o sadržaju i poreklu tzv. „Bonskih ovlašćenja“, koja su do sada prebivala u kompletnoj tekstualnoj anonimnosti.\nTaj prinudni mehanizam visokom predstavniku u BiH navodno pruža dodatne mogućnosti za donošenje, tumačenje i sprovođenje i drugih vrsta odluka, pored onih koje su izričito navedene u Dejtonskom mirovnom sporazumu. Već godinama, prilikom svake nasilne intervencije u politički život BiH, visoki predstavnik se poziva na ta ovlašćenja ili njima preti i koristi ih da svoje postupke opravda. Sa srpske strane, koja od njihove primene najviše strada, čuli su se samo apeli za njihovo ukidanje, ali nikako ozbiljni zahtevi da se javnosti pokažu dokazi realnog postojanja, pravni izvori i konkretan sadržaj.\nPretraga na internet prezentaciji OHR u nastojanju da se ta pitanja razjasne ostaje bezuspešna. Kada se ukuca „bonska ovlašćenja“, dobija se samo spisak mera i odluka visokog predstavnika koje se na njih pozivaju. Međutim, teksta tog enigmatičnog, ali istovremeno po posledicama vrlo uticajnog, dokumenta – nigde nema. \nMisterija „Bonskih ovlašćenja“ najzad je na sasvim zadovoljavajući način razjašnjena, i za tu kapitalnu uslugu dugujemo zahvalnost britanskom politikologu i stručnjaku za Istočnu Evropu dr. Džonu Loklandu (na fotografiji ispod). Rezultat njegove stručne analize neke će frapirati, neke razbesneti, ali sigurno je da nikoga neće ostaviti ravnodušnim.\nU suštini, po pitanju Bonskih ovlašćenja Loklandova teza svodi se na sledeće. Ta ovlašćenja nemaju nikakav formalno-pravni status zato što svoje poreklo vode iz jednog „podsticaja“ PIC – Saveta za implementaciju mira, upućenog visokom predstavniku 1997. godine da „maksimalno koristi“ svoje već postojeće prerogative za tumačenje i primenjivanje odredaba Dejtonskog sporazuma. Međutim, pošto je formalno-pravni status samoga PIC prilično klimav, s obzirom na to da se takvo nadzorno telo nigde ne pominje u Dejtonskom sporazumu i da mu prema tome nisu dodeljene niti određene nikakve nadležnosti, sam PIC ne raspolaže punovažnim ingerencijama bilo kakve vrste koje bi mogao preneti na nekog drugog, a najmanje putem neformalnog „podsticaja“.\nSILEDŽIJA NA STUBU SRAMA\nPravno stanje u pogledu „Bonskih ovlašćenja“ moglo bi se rezimirati ovako. Jedna ustanova koju Dejtonski mirovni ugovor ne poznaje i koja u tom međunarodnopravnom aktu nema nikakvo uporište – Savet za implementaciju mira – prenosi ovlašćenja kojima ne raspolaže na drugu ustanovu, u ovom slučaju visokog predstavnika. On ih zatim koristi u svrhu vaninstitucionalnog – bilo bi pravilnije reći, samovoljnog – menjanja okvira i sadržaja ustavnog poretka u Bosni i Hercegovini.\nIz toga proizlazi zaključak da u formalno-pravnom smislu „Bonska ovlašćenja“ zapravo uopšte ne postoje. U doskorašnjem unipolarnom poretku ta činjenica možda nije značila mnogo niti je predstavljala posebnu prepreku samovolji u međunarodnim odnosima. Međutim, u svetu koji je u sve većoj meri multipolaran, uz obnovljenu i snažnu potvrdu načela međunarodnog prava, sredstva za efikasno suprotstavljanje bespravnoj prinudi sada su sve brojnija. Na Republici Srpskoj je da ta sredstva izabere i efikasno koristi. „Bonska ovlašćenja“ su jedan drski, bezobrazni blef. Žrtve bezobzirne primene tog blefa do sada su ga po inerciji prihvatale, neodgovorno propustivši da njegovu pozadinu istraže i na odgovarajući način problematizuju. Nesvesno i obezglavljeno time su doprinosile sopstvenom slabljenju i političkom samouništenju.\nSvojim prilježnim istraživačkim trudom dr Lokland je bio prvi da samozvanoj međunarodnoj zajednici uzvikne: car je go!, i da tu istu poruku pošalje njenom namesniku u Sarajevu. Svi srpski politički faktori i najšira javnost sada bi trebalo da mu se u tome pridruže, da svojim neumoljivim skandiranjem razgolićenog i osionog imperatora skinu sa prestola i da siledžiju postave na mesto koje mu stvarno pripada, a to je stub srama.\n Tanjug, 21. jul 2015: Incko: još je rano za primenu Bonskih ovlašćenja.\n Službeni glasnik Republike Srpske, 15. jun 2009, str. 3-4.\n Vidi: Dušan Janjić: Dodik u koordinaciji sa Rusijom cepa BiH, OHR ima pravo da suspenduje i njega i referendum, NSPM/Tanjug, 17. jul 2015.\nReferat pročitan na skupu o Referendumu u Republici Srpskoj, održanom u Beogradu 28. novembra 2015.


LETNJA BIBLIOTEKA U KAMPU „OTVORENO SRCE – ŠUŠARA 2011.“\nGradska biblioteka u Vršcu se aktivno uključila u rad ovogodišnjeg dečjeg kampa „Otvoreno srce“ u Šušari. Dva puta nedeljno, tokom čitavog trajanja kampa (od 11. jula do 14. avgusta), bibliotekari Gradske biblioteke će dolaziti u kamp i organizovati druženje dece sa pesnicima kao i različite edukativne radionce: radionicu kreativnog pisanja , engleskog jezika, kviz znanja.... Biblioteka će, takođe, formirati malu, „letnju biblioteku“ u kampu pa će tako deca moći da čitaju svoje omiljene pisce dok borave u Šušari.\n„Biblioteka se, kao socijalno odgovorna ustanova, uvek rado priključuje ovakvim akcijama. U kampu u Šušari boraviće deca iz hraniteljskih porodica kao i deca iz socijalno ugroženih porodica sa teritorije opštine Vršac. Posebno nam je zadovoljstvo, što smo u mogućnosti da takvoj deci približimo pisanu reč i da im na kreativan i kvalitetan način ulepšamo raspust. Takođe, spremili smo i stotinak knjiga koje ćemo pokloniti svakom detetu – učesniku ovogodišnjeg kampa u Šušari“, rekla je Darinka Mihajlović, direktorka Gradske biblioteke u Vršcu.\nOvo je druga godina zaredom, kako Centar za socijalni rad iz Vršca organizuje dečji kamp u Šušari. Ove godine, kamp će trajati pet nedelja i kroz njega će proći oko stotinu dece uzrasta od 9 do 14 godina. Osim dva vaspitača i jednog lekara koji neprekidno borave u kampu, ovde svakodnevno dolaze volonteri koji osmišljavaju različite krativne radionice i tako kroz igru i smeh podučavaju naše najmlađe sugrađane.


Radna grupa za isplatu ratnih dnevnica – VAmedia – info portal\n28/01/2020 28/01/2020 Нема коментара на Radna grupa za isplatu ratnih dnevnica\nUdruženje boraca rata od 1990 godine izdalo je saopštenje u kome se navodi da je Valda RSS imenovala radnu grupu koja će se baviti problemom I rešavanjem isplate ratnih dnevnica. Saopštenje prenosimo u celosti.\n“23.01.2020 godine Vlada Republike Srbije imenovala je radnu grupu povodom iznalaženja rešenja i načina isplate ratnih dnevnica.\nBorci imaju tri člana i to su Dejan Milošević Kuna iz Kuršumlije, Dejan Veličković iz Niša i Miroslav Živković iz Beograda advokat.\nPored boračkih predstavnika imenovani su po dva člana ministarstva odbrane, pravde, boračkih pitanja i 2 člana iz kabineta Vlade Srbije.\nGodinama smo predlagali ovaj model i na svim štrajkovima to nam je bio prvi zahtev. Konačno je imenovana radna grupa, Bradić Ljubomir je bio predložen da predstavlja borce ali zbog zauzetosti i trenutnog zdravstvenog stanja nije mogao da prihvati još jednu odgovornu obavezu. Dva dobra člana radne grupe ispred boraca oba Dejana dobro poznaju tu materiju oko neisplaćenih dnevnica i to nas za sada zadovoljava i daje nadu da se rešenje nazire. Nadamo se dobrom rešenju i da konačno stavimo tačku na ratne dnevnice.


Svetlani Bojković "Velika povelja Brankovog kola"\nJun 30, 2021 10:09\nDramska umetnica Svetlana Bojković ovogodišnji je dobitnik "Velike povelje Brankovog kola".\nŽiri je jednoglasno odlučio da se "Velika povelja Brankovog kola" za 2021. godinu dodeli Svetlani Bojković za uzvišenu saradnju tokom proteklih decenija.\nOvo prestižno priznanje pored ostaloga, Brankovo kolo dodeljuje "za nadahnuti doprinos lepoti poezije, stvaralačku radost i ljubav prema pesnicima i ljudima na tragu božanskog dara Branka Radičevića".\nO nagradi je odlučivao žiri u sastavu Nenad Grujičić, Vesna Čipčić i Milan Pletel, koji je u obrazloženju naveo da je Bojković kao višegodišnji saradnik i graditelj Brankovoga kola, neprekidno odana profesiji i poeziji, svoj nesvakidašnji talenat prinosila Stražilovu i Sremskim Karlovcima kao žrtvenu lepotu čiste ljubavi.\nSve ove decenije, razumevanje vrhunskih pesnika i prvorazredno kazivanje poezije pritom odlikovalo je aurom višeg reda celinu umetničkog bića Svetlane Bojković, naveo je žiri.\nPesnički jezik bi u tim trenucima u paramparčad razbijao okamenjene oblike kolokvijalne nesavršenosti i dnevnopolitičke ograničenosti govora, istakao je žiri u obrazloženju i dodao da je Bojković primer čvrstine i dostojanstva umetničkog Ja, neugasive slobode stvaralaštva u neprekidnoj žudnji za svežim i novim izazovima, u savladavanju beslovesnih i trenutnih prepreka na maskembalu vašarske svakodnevice.\nSvaki njen dolazak na Brankovo kolo oplemenjivao je ovaj jedinstveni kulturni prostor i uvek se osećalo puno srce obostrane sreće i uzrastanja.\nPublika je uživala u nastupima koji slave vrhunsku poeziju i pesnike, umetnost i kulturu, Branka Radičevića i srpski Parnas.\n"Radujući se njenom dolasku na jubilarno 50. Brankovo kolo, širimo ruke u veliki zagrljaj ljudske prisnosti i ljubavi, pobede nad demonskim silama u našem vremenu, božanskog trijumfa istinskih pesnika i umetnika nad iracionalnim potezima farisejskog kameleonstva i hohštapleraja", navodi se u obrazloženju.\nMeđu dosadašnjim laureatima ovog visokog priznanja Brankovoga kola nalaze se Vladeta Jerotić, Mihailo Miša Janketić, Ljiljana Petrović, Vesna Čipčić, Bogdan Vinokić, Vera Kovač Vitkai, Milan Pletel, Ksenija Maricki Gađanski, Vico Dardić i Matija Bećković.\n"Velika povelja Brankovoga kola" biće uručena na Svečanom otvaranju jubilarnog 50. Brankovog kola, desetog septembra, koje će trajati do dvadesetog u Sremskim Karlovcima, na Stražilovu i u Novom Sadu.


JAVNI POZIV ZA SUBVENCIJE ZA ELEKTRIFIKACIJU POLjA U 2021. GODINI - Televizija K-1\nJAVNI POZIV ZA SUBVENCIJE ZA ELEKTRIFIKACIJU POLjA U 2021. GODINI\nNakon sprovedenog administrativnog postupka, direktor Uprave za agrarna plaćanja rešenjem utvrđuje pravo na korišćenje podsticaja i iznos podsticaja i nalaže isplatu podsticaja na namenski račun korisnika podsticaja. Podnosiocu se određuje rok u kojem je dužan da u potpunosti realizuje prihvatljivu investiciju iz predračuna i podnese Upravi propisanu dokumentaciju kojom se dokazuje realizacija investicije.\nPodsticaji se utvrđuju u procentualnom iznosu od 90% vrednosti prihvatljive investicije u skladu sa zakonom kojim se uređuju podsticaji u poljoprivredi i ruralnom razvoju, odnosno posebnim propisom kojim se uređuje raspodela podsticaja u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Najviši ukupni iznos podsticaja koji korisnik podsticaja može da ostvari u 2021. godini je 800.000 dinara.\nSve informacije u vezi sa raspisanim Javnim pozivom, svim zainteresovanim poljoprivrednim proizvođačima, kao i stručna pomoć prilikom popunjavanja, obrade obrazaca i provere potrebne dokumentacije za podnošenje zahteva za ostvarivanje prava na subvencije, dostupne su u Odeljenju za privredu i poljoprivredu – Odsek za poljoprivredu i razvoj sela grada Leskovca, Trg revolucije 45, kontakt telefon 016/ 241-914 ili 016/245-517,svakog radnog dana od 7:00 do 15:00 časova.\n← DONACIJA SPORTSKOG SAVEZA SRBIJE LESKOVAČKIM ŠKOLAMA\nPODNOŠENjE ZAHTEVA ZA PODSTICAJE PO GRLU STOKE ZA 2021. GODINU →\nNA BOJNIČKOM PUTU, IZA BENZINSKE STANICE „KNEZ PETROL“ IZBIO POŽAR\n10 септембра, 2021 10 септембра, 2021 TV K-1\nU MUZEJU OTVORENA IZLOŽBA SLIKA ZORANA KOSTIĆA\n4 марта, 2022 4 марта, 2022 TV K-1


Poslednji u nizu je šok sa Apenina, Masimo Ferero je uhapšen. Čovek koji je hteo šampionu Srbije da "ukrade" trenera.\nNa sreću pristalica Zvezde nije uspeo. Prema saznanjima "Mocartsporta" Stanković će sedeti na klupi crveno-belih do maja naredne godine.\nStanković je konačnu odluku, prema saznanjima pomenutog portala, doneo u toku noći između nedelje i ponedeljka, kada se konsultovao sa suprugom Anom.\nSaopštio je potom najbližim prijateljima i saradnicima da želi da ostane u Crvenoj zvezdi do maja naredne godine, kako bi pokušao da uzme još jednu titulu i napravi iskorak u Evropi.\nNije tajna da je Stanković bio na korak da preuzme kormilo Sampdorije, pošto je klub iz Đenove, posle dva neuspešna pokušaja, i treći put želeo da privoli trenera crveno-belih. Pregovori su bili dugi i iscrpljujući i na kraju je pobedila ljubav prema crveno-beloj boji.


Prijava za 60 evra pomoći počinje 28. aprila | Bujanovačke\nPočetna EKONOMIJA Prijava za 60 evra pomoći počinje 28. aprila\nBujanovac, Beograd, 1 april 2021.(foto ilustracija)- Prijavljivanje građana za pomoć od 60 evra, koja će biti isplaćena u dva dela, počinje 28. aprila, rekao je ministar finansija Siniša Mali, prenosi RTS.\n„Punoletni građani moći će da se prijavljuju za uplatu novčane pomoći u periodu od 28. aprila do 15. maja ove godine, i to elektronski preko portala Uprave za trezor ili telefonskim putem, preko kontakt centra. Korisnici penzija, primaoci novčane socijalne pomoći i lica u zavodu za izvršenje krivičnih sankcija neće morati da se prijavljuju, već će se njima pomoć uplatiti bez podnošenja prijave“, navodi Mali.\nDodaje da će prva isplata ove pomoći početi u maju.\nŠto se tiče pomoći za nezaposlene, Mali je istakao da će oni dobiti dodatnih 60 evra u junu. Dodao je i da će dodatnih 100 evra dobiti naši građani na Kosovu i Metohiji, uključujući i decu, odnosno 200 evra ukoliko su nezaposleni.\nTAGPenzioneri pomoć Siniša mali\nPrevious PostMart završen sa 300 kovid pozitivnih u Bujanovcu Next PostNekontrolisana seča šume kod Bujanovačkog jezera, nadležno ministarstvo ne reaguje (video)


GIGMETAR IZVEŠTAJ FEBRUAR 2021\nU najnovijem izdanju Gigmetra, koji analizira podatke sa opšte globalne platforme na kojoj radi najviše gig radnika iz Srbije, uzorkom je obuhvaćeno ukupno 8,469 ispitanika i ispitanica, što je najveći do sada analizirani broj radnika.\nNakon inicijalnog šoka prouzrokovanog izbijanjem COVID-19 pandemije početkom 2020. godine, tražnja za gig radnicima se oporavila, ali je i konkurencija povećana zbog sve većeg broja gig radnika kojima je ovo primarni ili sekundarni izvor prihoda. Konkurencija će, očigledno, i ubuduće imati snažan uticaj na uslove poslovanja gig radnika, jer se procenjuje da će samo na tržištu u SAD-u, do 2027. godine broj frilensera porasti sa aktuelnih 57,3 miliona, na 86,5 miliona ljudi. S druge strane očekuje se da će se usled procvata rada na daljinu, kompanije u poslovanju sve više oslanjati na gig radnike. Ipak, ostaje pitanje intenziteta tog rasta. Što se tiče gig radnika, onima koji imaju značajno radno iskustvo i kontinuirano unapređuju veštine u skladu sa potrebama tržišta, biće daleko lakše da odgovore na konkurentske pritiske koji će se pojaviti.\nAmbivalentan uticaj kretanja na svetskom tržištu uparen sa regulatornim naporima, pre svega u vezi sa formalizacijom poreskog statusa srpskih gig radnika, ostavio je uticaj na obim njihovih aktivnosti – u trenutku merenja samo njih 23,3% je radilo nasuprot 44,8% onih koji su bili aktivni u oktobarskom merenju. Međutim, činjenica je da je poslovna aktivnost u trenutku merenja i u drugim zemljama regiona bila na relativno niskom nivou. Moguće je da je usled uticaja pandemije i sezonskih oscilacija došlo do smanjivanja uposlenosti srpskih gig radnika u najnovijem merenju. Međutim, u slučaju da se i u narednom merenju identifikuje značajno smanjen obim aktivnosti, neophodno je ispitati uzroke manje zaposlenosti na platformama.\nNakon godinu dana praćenja gig populacije u Srbiji čini se da postoji čvrsta regionalna struktura kada je reč o lokacijama na kojima gig radnici žive i rade. Naime, ukoliko se posmatraju 4 regiona u Srbiji, proporcije su praktično ostale na nivou na kojem su bile u prethodnim merenjima. S obzirom na daleko najveći obuhvat u ovom merenju, te proporcije su tačnije procenjene. Iz regiona Vojvodine dolazi 28,1% gig radnika, dok u regionu Beograda živi i radi 42,5% gig populacije. U odnosu na prethodno merenje, skromno su se povećali udeli regiona Južne i Istočne Srbije i Šumadije i Zapadne Srbije – za po 1%, što je, dominantno, posledica preciznijih procena u najnovijem merenju.\nOko 65% gig radnika u Srbiji se nalazi u administrativnim centrima u posmatrana četiri regiona (Beograd, Novi Sad, Niš i Kragujevac). Interesantan je i odnos između glavnih administrativnih centara – koji bi mogli nazvati 3-2-3. Naime, Beograd ima 3 puta više radnika od Novog Sada, Novi Sad dva puta više od Niša, a Niš skoro 3 puta više od Kragujevca.\nUključujući gig radnike u administrativnim centrima u ova četiri regiona, u Srbiji postoji svega 7 gradova kod kojih je udeo gig radnika u ukupnoj populaciji veći od 1%. Preostala 3 se nalaze u regionu Vojvodine. Reč je o Subotici (1,91%), Pančevu (1,73%) i Zrenjaninu (1,30%). Sa po 0,98% pojavljuju se još tri grada u regionu Šumadije i Zapadne Srbije: Kraljevo, Čačak i Kruševac. Detaljnije ...\nGlavna promena u odnosu na prethodno merenje jeste da u regionu Južne i Istočne Srbije jedino grad Niš ima populaciju gig radnika iznad 1%. Leskovac koji je u prethodnom merenju imao 1,6%, sada ima udeo od oko 0,9%.\nZanimljivo, kada se uporedi relativno učešće regiona u ukupnoj populaciji i samo u populaciji gig radnika sa potvrđenim iskustvom u radu preko platforme (ostvarenim prihodima), povećavaju se udeli svih regiona, osim regiona Beograda. Međutim, iako je grad Beograd najveći „rezervoar“ nove radne snage za rad preko platformi, to nije tako izraženo jer se njegov udeo u populaciji, ukoliko se uključe i radnici bez iskustva, povećava za svega 1,3%.\nGrafici prikazuju raspodelu gig radnika u Republici Srbiji po profesijama po OLI klasifikaciji. Najnovije merenje je potvrdilo činjenicu da su kreativne usluge i multimedija i razvoj softvera i dalje dve najdominantnije profesije u Srbiji. Na svakih 10 radnika, u proseku, dolazi 4 radnika koji su angažovani u oblasti kreativne industrije i multimedije, kao i 2,4 radnika koji se bave razvojem softvera. U ova dva domena, udeli su ostali praktično identični.\nInteresantna je činjenica da se u prethodnih nekoliko meseci desila značajna promena kada je u pitanju odnos radnika sa iskustvom na onlajn platformama i onih bez u oblasti razvoja softvera – sada na jednog radnika koji je etabliran na tržištu dolazi tek 0,57 radnika koji je nov na onlajn tržištu. Ovo je veliko smanjenje u odnosu na prethodno merenje, kada je ovaj odnos bio 1:0,8. Ovo može biti posledica i nove (poreske) regulacije koja je nametnuta, pa između ostalog, ovakav vid rada nije više atraktivan za nove IT stručnjake, već se oni dominantno zapošljavaju u firmama ili prave alternativne poslovne aranžmane sa poslodavcima – van regularnog onlajn tržišta. S druge strane, kada se pogledaju udeli novih i starih radnika u drugim profesijama, oni su ostali relativno stabilni.\nS obzirom da je prilikom najnovijeg merenja radio manji deo populacije u odnosu na oktobarsko merenje, to je ostavilo različite posledice na nivou pojedinačnih profesija. Detaljnije ...\nU svim profesijama bez izuzetka, smanjen je broj pojedinaca koji su radili. Na svakih 100 radnika u oblasti profesionalnih usluga radilo je njih 17, 22 u oblasti marketinga i prodaje, 23 u oblasti unosa podataka i administrativnih poslova, dok je taj broj bio 26 u oblasti pisanja i prevođenja. Najviše su radili stručnjaci iz oblasti multimedije i kreativnih usluga – njih 39 od 100, dok je najmanja aktivnost bila u oblasti IT – svega 16 radnika.\nUočeni pad aktivnosti po pojedinim oblastima, u odnosu na prethodni period, može se, delimično, objasniti i time što je prethodno, oktobarsko merenje rađeno u trenutku kada je postojao naglašen rast aktivnosti na međunarodnom tržištu (bilo je više poslova) – što proizilazi na osnovu višegodišnjeg istraživanja OLI-a.\nI u najnovijim merenju, udeli regiona u ukupnoj radnoj snazi ostali su identični kao i u prethodnim merenjima. Grad Beograd ima najveće relativno učešće u odnosu na druge regione u svim profesijama, što je očekivan rezultat s obzirom na činjenicu da je gig populacija najbrojnija u ovom regionu.\nS obzirom na brojnost gig populacije u regionu Beograda, ovi radnici dominiraju u svim profesijama. Poređenjem odnosa gig radnika iz pojedinih regiona u ukupnoj populaciji i njihovog relativnog udela po pojedinim profesijama, mogu se izdvojiti relativne komparativne prednosti kada se upoređuju gig radnici među regionima. Po ovom kriterijumu je došlo do određenih promena.\nU najnovijem merenju u Gradu Beogradu se kao relativne komparativne prednosti mogu izdvojiti profesionalne usluge, marketing i prodaja i pisanje i prevođenje, pri čemu je najizraženija komparativna prednost u oblasti profesionalnih usluga – čak 54% svih gig radnika u ovoj oblasti dolazi iz regiona Beograda. To je, međutim, i oblast u kojoj se pojavljuje i najmanji broj gig radnika u ukupnoj populaciji – svega 3,9% ukupne populacije. U odnosu na prethodno merenje, region Beograda je izgubio prednost u domenu razvoja softvera – očigledno da za IT stručnjake u glavnom gradu postoje lukrativne poslovne mogućnosti u tradicionalnim firmama. Detaljnije ...\nU regionu Vojvodine su promene još izraženije. Naime, kao komparativne prednosti se izdvajaju samo dve oblasti – prodaja i marketing i razvoj softvera. Vojvodina je izgubila komparativnu prednost u domenu administrativnih usluga i unosa podataka. Međutim, specifičnost Vojvodine je što u oblastima u kojima ima komparativnu prednost, ta prednost nije naročito izražena, dok, s druge strane, u oblastima u kojima se njen udeo nalazi ispod proseka za nacionalni nivo, nije značajnije manji. Drugim rečima, region Vojvodine najbliže korespondira proporcijama gig radnika po pojedinim profesijama nacionalnom proseku.\nU regionu Južne i Istočne Srbije pojavljuje se komparativna prednost u domenu unosa podataka i administrativnih poslova, kao i u oblasti multimedije i kreativnih usluga. Ovaj region je izgubio komparativnu prednost u oblasti profesionalnih usluga u odnosu na prethodno merenje, kao i u oblasti prodaje i marketinga. Pritom, najizraženija prednost je u oblasti administrativnih usluga i unosa podataka, gde skoro svaki 5 radnik dolazi iz ovog regiona.\nU regionu Šumadije i Zapadne Srbije postoji nešto izraženija prednost u domenu unosa podataka i administrativnih usluga, kreativnih usluga i multimediji, kao i razvoju softvera. Ipak, prilikom ovih procena treba imati u vidu da je reč o regionu sa malim brojem radnika u ukupnoj populaciji.\nNa graficima je predstavljena disperzija gig radnika po profesijama u okviru svakog regiona. Kao i u prošlom merenju, u svim regionima dominantan deo populacije gig radnika angažovan je u oblasti multimedije i kreativnih usluga, dok je najmanji deo populacije angažovan na poslovima profesionalnih usluga. Ono što je razlika, jeste da je došlo do većeg stepena homogenizacije kada su u pitanju ostale profesije. Naime, u svim regionima slede gig radnici iz oblasti razvoja softvera, unosa podataka i administrativnih poslova, zatim pisanja i prevođenja, i marketinga i prodaje. U prethodnom merenju u različitim regionima je bio različit redosled pojedinih profesija po važnosti, ukoliko se izuzmu najviše i najmanje zastupljene profesije.\nU proceni celokupne populacije najznačajnije obeležje i specifičnost gig radne snage u Srbiji je relativno visoko učešće gig radnica. Ženska gig populacija u Srbiji čini 34,18% ukupne gig populacije, dok njihov udeo blago raste.\nU odnosu na prethodna merenja, gde je bio prisutan trend kontinuiranog smanjenja udela novih gig radnica, u najnovijem merenju je ovaj trend zaustavljen. Na primer prema oktobarskom merenju one su činile 30,5% ukupne populacije novih gig radnika, dok je prema aktuelnom merenju njihov udeo 31,27%. Time se, delimično, usporava tendencija kontinuiranog smanjivanja učešća žena koju smo identifikovali u prethodnim merenjima.\nAko se posmatra ukupan broj gig radnika, žene su malo brojnije u odnosu na muškarce u oblasti unosa podataka i administrativnih usluga (ima ih 4% više), dok su znatno nadmoćnije u oblasti usluga pisanja i prevođenja, gde ih ima čak 34,1% više. U ostalim profesijama dominiraju muškarci. Ta dominacija se kreće od umerene – u oblastima prodaje i marketinga (9,1%) i profesionalnih usluga (13,8%), do značajne razlike, kada je u pitanju oblast multimedije i kreativnih usluga (više nego dvostruki broj muškaraca). Posebno je izražena dominacija u oblasti razvoja softvera, gde su muškarci brojniji više nego 6,5 puta. Značajno je napomenuti, da dok je muška populacija dominantno skoncentrisana u oblastima kreativnih usluga i multimedije i razvoja softvera – 74% radnika dolazi iz ove dve oblasti, dotle je distribucija gig radnica mnogo ravnomernija po pojedinim profesijama, pa se tek nešto više od polovine radnica nalazi u pomenute dve oblasti. Detaljnije ...\nAko se posmatraju samo oni gig radnici koji su radili u trenutku merenja, njih skoro Od ukupnog broja žena, 83% njih su radile na poslovima multimedije i kreativnih usluga (45%), u oblastima unosa podataka i administrativnih usluga (19%) i pisanja i prevođenja (19%). S druge strane, svaki drugi muškarac je radio na poslovima iz oblasti kreativnih usluga i multimedije, a izraženija je bila aktivnost i u domenu razvoja softvera.\nPrihodi gig radnika po polu odslikavaju polnu strukturu gig populacije u kojoj dominiraju muškarci i, manjim delom, razlike u zaradama koje su, u proseku, veće kod muškaraca. Iako žene čine preko 34,2% radne snage, one učestvuju u prihodima sa svega 26,1%. Pošto je reč o raspodeli ukupnih prihoda između žena i muškaraca, koja je podložna relativno malim promenama u kraćim vremenskim intervalima, nejednakost u ovom domenu se pojavljuje kao relativno trajna karakteristika.\nDakle, trend koji je otpočeo izbijanjem pandemije i koji se ispoljio kroz pad prosečne cene gig rada, u najnovijem merenju je zaustavljen, iako je rast bio skroman. Interesantno je naglasiti da su dve profesije izuzete iz ovog opšteg trenda. Reč je o najslabije plaćenim poslovima unosa podataka i administrativnih usluga, odnosno oblasti profesionalnih usluga. Naime, u proseku su zarade u ovim oblastima po satu pale za 0,23, odnosno 1,76 centi. Najsnažniji oporavak je doživela oblast razvoja softvera, gde je zarada po satu porasla 5,3%.\nS druge strane, medijalna cena rada ostala je na istom nivou kao i u prošlom merenju – 15$. Time je i jaz između srpskih gig radnika i radnica u odnosu na globalni prosek ostao isti kao i u prethodnom merenju, jer je u SAD-u medijalna cena rada gig radnika 20$. Detaljnije ...\nAko se posmatra medijalna cena rada po polovima, i medijalna gig radnica i medijalni gig radnik je u najnovijem merenju zarađivao manje nego u prethodnom merenju. Naime, u prošlom merenju razlika između medijalnog gig radnika i medijalne gig radnice iznosila je gotovo 5$, dok je u najnovijem merenju ta razlika značajno smanjena i iznosi 3$. Drugim rečima, medijalna gig radnica zarađuje 12$, a medijalni gig radnik 15$. Činjenica je da je ovakav razvoj situacije vodio većoj dohodovnoj jednakosti na tržištu gig radnika. To, između ostalog, može biti posledica činjenice da je globalna konkurencija među gig radnicima porasla, pa su i bolje plaćeni muški gig radnici (u bolje plaćenim poslovima) bili primorani da adaptiraju cenu rada kako bi (lakše) dolazili do poslova. S druge strane, veći stepen i dalje ujednačavanje cene rada po satu je upitno jer muškarci dominiraju u profesijama koje su bolje plaćene, poput razvoja softvera.\nMožda najznačajnija i najinteresantnija promena u ovom domenu jeste smanjivanje jaza između medijalne cene rada novih radnika i onih sa iskustvom. Naime, u odnosu na prethodno merenje došlo je do približavanja u medijalnoj ceni rada kod ove dve grupe – ona je sada kod novih radnika manja za 2$, odnosno svega 13% u odnosu na radnike sa iskustvom. Razlika je smanjena za čitavih 20% (u prethodnom merenju razlika je bila 33%). Ovo može biti, značajnim delom, neposredna posledica državne intervencije, odnosno činjenice da je poreska regulacija uticala na to da se pri ranijim nivoima cene rada, potencijalnim gig radnicima više ne isplati biti frilenser u Srbiji.


Japanci prave najbrži kompjuter na svetu\nM. D.\t 29. novembra 2016. 23:00\nJapan je decenijama jedan od svetskih lidera u tehnološkim inovacijama, a tu poziciju učvrstiće i ukoliko se ostvare namere tamošnjih naučnika da naprave najbrži kompjuter na svetu.\nSuperkompjuter bi služio za istraživanja koja bi omogućila dalji razvoj i unapređenje medicinske dijagnostike, automobila bez vozača, robotike… Država će u ovaj projekat uložiti oko 170 miliona evra da bi povratila prednost u mnogim poljima elektronike koju im je prethodnih godina ugrozila konkurencija iz Kine i Južne Koreje.\nOčekuje se da će već sledeće godine inženjeri stvoriti mašinu sposobnu da napravi 130 miliona milijardi (130 kvadriliona, odnosno, u naučnom žargonu 130 petaflopa) radnji u sekundi, preneo je Rojters.\nTime bi ta super mašina bila brža od trenutno najbržeg svetskog računara, napravljenog u Kini, koji dostiže brzinu od 93 kvadriliona operacija u sekundi. Ta mašina koristi se, između ostalog, za što preciznije vremenske prognoze, istraživanja u farmaciji, industrijskom dizajnu.\nJapan: U naletu tajfuna povređena 51 osoba\nCilj japanskih stručnjaka jeste da pomoću ultrabrzih računarskih radnji unaprede veštačku inteligenciju, podražavanjem nervnih puteva u mozgu, i primene ta dostignuća u procesu automatizacije u fabrikama ili za unapređenje samovozećih automobila. Ovaj kompjuter mogle bi da koriste i japanske korporacije koje sada takve usluge plaćaju „Guglu” i „Majkrosoftu”, navodi se u izveštajima.\nNajbrži kompjuter u zemlji izlazećeg sunca do sada napravila je kompanija „Fudžicu” i njegova brzina je 13,6 petaflopa.


DSK: Ljatifi većinu vremena provodi van Kosova, a lekari nam odlaze - Kosovo Online\n22. Maj 2022. • 15:15\nDemokratski savez Kosova kritikovao je rad ministra zdravlja Rifata Ljatifija istakavši da je do sada radio samo na posetama u inostranstvu, dok sve veći broj doktora napušta Kosovo, prenosi Reporteri.\nU objavi DSK na Fejsbuku se navodi da ministar Ljatifi većinu vremena provodi van Kosova, iako se ono suočava sa velikim problemima u zdravstvenom sistemu.\n"Prošlo je šest meseci od kada je Rifat Ljatifi postavljen na čelo Ministarstva zdravlja. Jedini konkretni rezultati do sada su samo dolasci i odlasci ministra u inostranstvo. Ministar zdravlja najviše vremena provodi van Kosova, iako se naša zemlja suočava sa velikim problemima u zdravstvenom sistemu", objaveljeno je na Fejsbuku DSK.\nDSK je naveo da lekari odlaze sa Kosova, a da se sve veći broj građana leči u inostranstvu.\n"Preko 1.000 zdravstvenih radnika je već tri meseca bez plate, 45 lekara je otišlo sa Kosova za samo mesec dana. Već godinu dana Ministarstvo zdravlja nije raspisalo nijedan konkurs za specijalizacije iz oblasti medicine, dok je za samo dva meseca preko 200 građana naše zemlje potražilo lečenje u inostranstvu", naveli su iz DSK-a.\nDSK Rifat Ljatifi zdravstvo\nDemokratski savez Kosova raspisuje interne izbore u 11 opština\nRukovodstvo Demokratskog saveza Kosova je na današnjem sastanku odlučilo da zatraži od Generalnog veća stranke da raspiše izbore u 11 opština.\n3. Februar 2022.\nLjatifi: Situacija stabilna, antikovid mere ostaju na snazi\nLjatifi: Međunarodna saradnja će biti ključna za razvoj zdravstva Kosova


Dragan Marković Palma: Jagodinski turisti pune budžet Katerinija (FOTO) | Novosti.RS\n29. 11. 2019. u 14:54\nGrčka delegacija u poseti Jagodini\nPredsednik Skupštine grada Jagodine Dragan Marković Palma primio je delegaciju Grčke i razgovarao o turističkoj saradnji.\n- Od 86 miliona evra budžeta opštine Katerini, 60 odsto dolazi od turizma. Zato je za nas veoma važno da svi turisti koji dolaze iz Srbije i Jagodine, isključivo zbog rada predsednika Skupštine grada Dragana Markovića Palme, nastave da dolaze, da pomažu našu opštinu. Budite sigurni da će nova vlada Katerinija imat u vidu da uradi sve kako bi srpski turisti imali što bolji godišnji odmor – rekao je na današnjoj konferenciji za novinare gradonačelnik Katerinija u Grčkoj Konstandinos Koukodimos i dodao da će naredne godine turiste dočekati čistije more, asfaltirani parkinzi i osvetljeno šetalište.\nMarković je podsetio da su poslednjih 15 godina srednjoškolci o trošku opštine Jagodina letovali u Paraliji i dodao da će od naredne godine i svršeni osnovci letovati u Grčkoj.\n- Pošto je reč o maloletnoj deci, sa njimaće moći da pođe po jedan roditelj. Na taj način će 1.300 roditelja besplatno neplanirano letovati – ocenio je Marković i pozvao sve gardonačelnike borda Grčke, među kojima je i Koukodimos, da dođu u Srbiju kako bi videli šta oni uvoze i šta je to što Srbija može da im ponudi.\nPročitajte još: Palma: Srbija i Grčka nekim zemljama trebaju samo kada treba da reše svoj problem\nKako je u delegaciji bio i vlasnik lanaca supermarketa u oblasti Pieria Konstantinos Pitsia, Marković je predložio da se srpska roba nađe na rafovima njegovih marketa.\nGrčka delegacija danas je obišla nekoliko jagodinskih fabrika i turistički kompleks.


Turističkim agencijama premija povećana šest puta - Daljine.rs\nOsiguravajuće kuće u Srbiji će uvećati iznos godišnje premije osiguranja turističkim agencijama čak šest puta, zbog propusta u njihovom radu koji su doveli do toga da su putnici prethodnih godina ostajali bez uplaćenog aranžmana.\nO ovom problemu raspravljalo se u Privrednoj komori Srbije, na sastanku na kom su prisustvovali predstavnici više od 100 agencija članica Nacionalne Asocijacije turističkih agencija Srbije (JUTA), Asocijacije nezavisnih turističkih agencija Srbije (ANTAS) i Agencije turističkih agencija Srbije (ATAS).\nVećini turističkih agencija koje su organizatori putovanja polisa osiguranja na 300.000 evra isteklo je 25. januara, a više od 120 turističkih agencija prihvatilo je novu ponudu osiguravača. Međutim, predstavnici asocijacija turističkih agencija upozoravaju da će odluka o povećanju premije ugroziti opstanak malih i srednjih turističkih agencija koje, kažu, ne mogu da ostvare prihod koji može da pokrije vrednost godišnje premije.\nSekretarka Udruženja za turizam u PКS Tijana Maljković najavila je da će do kraja nedelje biti organizovana dva sastanka, jedan sa predstavnicima Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, a drugi sa osiguravajućim kućama o visini premije, s obzirom da novi zakon o turizmu koji je trebalo da uredi ovu oblast, još nije usvojen. Prema njenim rečima, na tim sastancima očekuje se objašnjenje za takvu odluku osiguravajućih kuća.\nPredlog odluke osiguravajućih kuća napravio problem malim turističkim agencijama\nPredlog odluke osiguravajućih kuća napravio problem malim turističkim agencijama zbog čega treba raditi na tome da one opstanu.\nPredsedik Upravnog odbora ANTAS-a Gordana Prodić istakla je da je problem nastao posle 15. januara, dodavši da je ove godine godišnja premija osiguranja iznosila između 70.000 i 100.000 dinara, zavisno od osiguravajuće kuće, prometa, i toga da li je agencija imala odštetne zahteve, dok u poslednjih desetak dana osiguravajuće kuće najavljuju novu cenu od 3.500 evra, što je šest i više puta veći iznos od onog koji su plaćali godinama unazad.\n“Кolege u manjim sredinama su ovom odlukom najviše pogođene, jer bi za njih najniži iznos premije bio 3.500 evra plus pet odsto poreza. Oni nemaju toliki promet jer ne žive u sredinama od milion ili pola miliona stanovnika”, rekla je Prodićeva.\nTurističke agencije zato traže da se visina premije određuje prema prometu, da se trenutna cifra premije smanji i da se premosti period do donošenja novog zakon koji se očekuje do 1. oktobra.\nDirektor YUTA Aleksandar Seničić ukazao je da je novi zakon o turizmu trebalo da donese i novi pravilnik koji bi regulisao obaveze prema osiguravačima i sistem garancije putovanja. Zbog toga što nije usvojen novi zakon sve je ostalo isto, uprkos velikom broju štetnih dogadaja koji su se desili ne samo prošle, već i u protekle tri godine.\n“Zbog toga su osiguravajuće kuće sa kojima mi radimo izašle sa cenama koje su značajno veće nego što je to bilo prošle godine. Razloga za povećanje premije ima jer su odluke o iznosu prethnodne premije donete pre situacija kada su putnici ostajali bez aranžmana”, rekao je Seničić.\nOn je objasnio da je otpočelo relicenciranje po aktuelnim cenama, kao i da su pregovori sa osiguravačima i dalje u toku jer se radi na pronalaženju kriterijuma po kojima će se valorizovati male agencije i omogućiti im se da uz značajno smanjene premije ostanu u poslu.\nAir Serbia od juna leti za Madrid, Barselonu, Nicu, Zadar i još kojekude


NIS dobitnik prestižnih priznanja "Oskar kvaliteta" - Biznis Telegraf.rs\n09/11/21 | 15:56\nNIS je prva kompanija koja je u istoriji ovog takmičenja dva puta ponela titulu apsolutnog šampiona\nKompanija NIS postigla je izuzetan rezultat na takmičenju za poslovnu izvrsnost "Oskar kvaliteta" za 2021. godinu i osvojila peti nivo izvrsnosti i nagradu "Šampion izvrsnosti 2021". Nagradu "Oskar kvaliteta" dodeljuje Fondacija za kulturu kvaliteta i izvrsnost, u saradnji sa Privrednom komorom Srbije i pod pokroviteljstvom Ministarstva privrede Republike Srbije.\n-Ponosan sam na svoje kolege, na menadžment kompanije, koji se godinama suočava sa rizicima i rešava probleme efikasnim pristupom. Oni su skrenuli pažnju na to da su naše najveće bogatstvo ljudi, te da moramo da nastojimo da sačuvamo svako radno mesto. Danas, mi imamo jednu od najboljih rafinerija u regionu, zapravo ne jednu od najboljih, već najbolju, koja se može meriti sa bilo kojom rafinerijom u Rusiji i na to smo izuzetno ponosni. Kompanija NIS gleda u budućnost sa optimizmom. Mi smo velika kompanija i svesni smo svoje odgovornosti. Od sledeće godine naš fokus je ekologija i zelena tranzicija, te planiramo da ostanemo lideri u tom pogledu - izjavio je Vadim Smirnov.\nUspeh kompanije NIS je utoliko veći, jer je istovremeno i Goran Stojilković, zamenik generalnog direktora NIS-a za petrohemijske poslove, poneo specijalno priznanje "Lider poslovne izvrsnosti" za 2021. godinu.\n-Ovo priznanje na prvom mestu znači prepoznavanje organizacionih sposobnosti i kvaliteta korporativnih vrednosti koje imamo u kompaniji, pogotovo u ovom izazovnom periodu u kom smo se našli. Dodatno, biti lider u kompaniji veličine NIS-a znači i motivisati ljude da se, pored standardnih poslovnih zadataka, izbore i sa ličnim izazovima, da pronađete energiju u njima, kao i da postignete rezultate. Da biste ostvarili sve navedeno, morate da budete veoma jasni u postavljanju i integraciji sistema kvaliteta u svakodnevnim poslovnim aktivnostima - naveo je Goran Stojilković.\nNacionalna nagrada "Oskar kvaliteta" dodeljuje se profitnim i neprofitnim organizacijama, kao nezavisna nagrada za vrhunske rezultate postignute na unapređenju i razvoju organizacione i poslovne izvrsnosti. Nagrada se dodeljuje u tri kategorije: realni sektor, javni sektor i organizacije van teritorije Republike Srbije. Nagradu dodeljuje stručni žiri sastavljen od predstavnika državnih, naučnih i stručnih institucija, na osnovu ocena ocenjivačkih timova biranih sa liste registrovanih ocenjivača za poslovnu izvrsnost. Pri izboru dobitnika, stručni žiri ocenjuje rezultate organizacije u čak devet oblasti: liderstvo, strategija, ljudski resursi, partnerstvo i resursi, procesi, proizvodi i usluge, rezultati kod korisnika, rezultati kod ljudskih resursa, rezultati kod društvene zajednice i poslovni rezultati. Pre dve godine uvedene su nove kategorije nagrade: "Šampion izvrsnosti", za organizaciju koja osvoji peti nivo izvrsnosti i "Lider poslovne izvrsnosti", za prvog čoveka te organizacije, koji je na završnom ocenjivanju lično pokrivao kriterijume "Liderstvo" i "Strategiju".


Dragomir Tomić Potemkin - InfoVranjske\nDragomir Tomić Potemkin\nKamen temeljac prvi čovek „Simpa“ položio u kampanji za izbore 21. septembra 1997, ali su polja u vrtogoškom ataru i danas suva\n– Tog 16. septembra 1997. godine, u kampanji za republičke izbore, došao je Dragomir Tomić lično, tada ministar koordinator u vladi Mirka Marjanovića, u pratnji opštinskog rukovodstva i položio kamen temeljac za izgradnju brane na Djorđevačko-Vrtogoškoj reci radi navodnjavanja obradivih površina u ataru našeg sela. Taj projekat, svedoci smo, nikada nije realizovan, jer je opštinska vlast smatrala da je Prvonek u prvom planu – priseća se Stojko CVETKOVIĆ, glavni koordinator za izgradnju brane pri Mesnoj zajednici Vrtogoš.\n– Položili su kamen temeljac, slikali se, napravili promociju za izbore, a u branu na Vrtogoškoj reci za desetak godina nije ugrađen ni kamen, iako projekti u oblasti melioracija imaju prioritet u Ministarstvu poljoprivrede – kao da ga dopunjuje Željko RADOŠEVIĆ, izvršni direktor u Ministarstvu poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva.\nGodina 1997, 16. septembar. Kako na veliki praznik i priliči, u Vrtogoš, jedno od najvećih vranjskih sela sa blizu 400 domova i skoro 1400 žitelja, slegao se silan svet. Nizvodno od „streljane“, na reci koju meštani nazivaju Vrtogoška, a uzvodno, u ataru bujanovačke opštine nosi naziv Djorđevačka, po istoimenom selu u čijoj blizini izvire i teče znatnim delom svoga toka. Dragomir Tomić, prvi čovek „Simpa“ i ministar koordinator u ondašnjoj SPS-ovskoj Vladi Srbije, zasukao je rukave svog odela. Okupljen narod uzbuđen, deca dovedena iz škole, poslovični „simpovci“ i ostali radni ljudi i građani. Nije mala stvar, ministar koordinator polaže kamen temeljac za izgradnju brane na pomenutom vodotoku, a sve da bi njima, narodu, bilo bolje u svetloj budućnosti. A brana skoro k`o Djerdap, akumulacija iz koje će se navodnjavati blizu 1.000 hektara obradive zemlje oko Vrtogoša. Kampanja za republičke parlamentarne izbore, 21. septembra 1997. godine, u punom je jeku, pa pljušte obećanja Tomića i vranjske opštinske vrhuške, predvođene Stojadinom Stankovićem, predsednikom SO Vranje, da je u pitanju projekat od neprocenjivog značaja za Vrtogoš i celu opštinu, da aktuelna vlast ne žali novac kada se radi o razvoju naše poljoprivrede, da će navodnjavanje žednih polja u inače aridnom vranjskom kraju unaprediti život ljudi koji žive od fabrike pod vedrim nebom… Zauzvrat, sitnica, jer od svega toga neće biti ništa ako meštani na izborima ne glasaju za socijaliste. No, dok je ovaca za šišanje biće i makaza, kaže stara narodna, a na primeru brane kao da se još jednom potvrdila naivnost ovdašnjeg čoveka. Vrlo brzo, čak prebrzo za manire tada vladajuće stranke, pokazaće se da je u pitanju izborna obmana žitelja Vrtogoša, te da se radi o još jednom Potemkinovom selu Tomića i SPS na jugu Srbije. Jer, ako ne računamo kamen temeljac, do danas, dakle, 11 punih godina nakon za Vrtogoščane znamenite Velike gospojine 1997, ni jedan kamen nije ugrađen u branu na Vrtogoškoj reci, te je taj projekat ostao mrtvo slovo na SPS papiru. Čega se socijalisti dohvate, već je aksiom, tu ostaje pustoš pa je pravo čudo kako posle svega ni reka nije presušila.\nIpak, iako ga pamćenje baš ne služi najbolje, Stojadin STANKOVIĆ, tadašnji predsednik SO Vranje, pokušava da nađe opravdanje za izneverene nade žitelja Vrtogoša da će iz akumulacije iznad rodnog sela napajati svoje žedne oranice.\n– Ne mogu baš da se setim, odavno je bilo. Znam da je projekat uradio Institut za vodoprivredu „Jaroslav Černi“ iz Beograda, mada su pre toga to radili Novosađani iz „Geoinženjeringa“, ali je sa „Černijem“ bilo sigurnije. Brana je bila planirana za navodnjavanje, ali su usledile ratne godine, pa 1999. kada smo bombardovani, a od 2000. više nisam bio predsednik opštine – obrazlaže Stanković.\nA Boban STANKOVIĆ, aktuelni šef Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj u Skupštini grada Vranja, iako je na radu u opštini još od 1998. godine, radije govori o sadašnjem vremenu nego o za Vrtogoš „istorijskoj“ 1997. godini.\n– Znam da je urađen projekat za branu kod Vrtogoša radi navodnjavanja, ali se na tome stalo i u samom selu, kao da je prestala svaka inicijativa. A interesovanja ima i danas, jedino u javnoj raspravi niko nije spomenuo tu branu. Ono što znam to je da su iz Vrtogoša tražili da u okviru plana MIR 2 bude urađen bunar za vodosnabdevanje – saopštava Stanković.\nU samom Vrtogošu, Goran PETROVIĆ, predsednik Saveta MZ, međutim, žali zbog nerealizovanog projekta brane na Djorđevačkoj reci čiji bi značaj za razvoj poljoprivrede bio nemerljiv.\n– Posle polaganja kamena temeljca u septembru 1997. godine, u oktobru je bila održana prezentacija projekta u sali SO Vranje i tu je, pored ostalog, potencirano da će se navodnjavati komasirano zemljište u ataru Vrtogoša, jedinog sela u Pčinjskom okrugu gde je izvršena komasacija privatnog poljoprivrednog zemljišta. Na žalost, nikada nije započela izgradnja brane, jer je opštinska vlast u Vranju „gurala“ Prvonek. A nakon stvaranja akumulacije, planirana je izgradnja kanala za odvođenje vode do komasiranog zemljišta, što bi omogućilo dve do tri žetve godišnje – zaključuje Petrović.\nI Nenad TRAJKOVIĆ, aktuelni odbornik SPS u SG Vranja, žali zbog izborne obmane žitelja Vrtogoša iz 1997. godine.\n– Tomić je svečano otvorio gradilište, ali se ubrzo zastalo, što je šteta zbog potrebe za navodnjavanjem naših polja, gde bi ostvarili veliku proizvodnju, ali i zbog uslova, jer naša reka uvek ima vode, i u letnjim mesecima – kaže Trajković.\nA među onima koji nikako ne mogu da prebole iznevereno obećanje da će poljoprivredni proizvođači iz Vrtogoša moći da navodnjavaju svoje oranice je Stojko CVETKOVIĆ, glavni koordinator izgradnje brane iz MZ Vrtogoš i odbornik SPS u SO Vranje od 1996. do 2000. godine.\n– Sve je bilo urađeno, projekat je država platila četiri miliona dinara, ali se nije maklo od septembra 1997. godine, na našu žalost. Opštinska vlast u Vranju je sve bacila na Prvonek, ne shvatajući višestruki značaj buduće akumulacije na Vrtogoškoj reci. Planirano je da se akumulacija puni osam meseci, a u vegetacionom periodu koristi za navodnjavanje poljoprivrednog zemljišta. Kada sam nakon izvesnog vremena, već na početku 1998. godine, video da se ne ostvaruju obećanja iz izborne kampanje s jeseni 1997. godine, upozorio sam da to nije dobro, ali ništa od toga, niko nije reagovao. A moglo je da se navodnjava do 1000 hektara obradivog zemljišta, šteta, prevareni smo – ističe Cvetković.\nNa kraju, valja podsetiti da je Dragomir Tomić, prilikom polaganja kamena temeljca za branu na Vrtogoškoj reci, poručio žiteljima ovog sela „da je 16. septembar 1997. godine veliki dan za Vrtogoščane“. Taj dan, posle svega, a što se izgradnje brane tiče – traje i danas, kao najduži dan za obmanute meštane ovog velikog i vrednog sela!\nDA NE ZAKASNE\nDragomir Tomić je u februaru 1997. godine insistirao da stručnjaci Instituta „Jaroslav Černi“ projekat brane kod sela Vrtogoša obavezno završe do 1. maja iste godine, kako bi polaganje kamena temeljca bilo moguće do kampanje za predsedničke i parlamentarne izbore u Srbiji, 21. septembra pomenute godine.\nŽeljko RADOŠEVIĆ, izvršni direktor u Ministarstvu poljoprivrede, kritikuje inertnost lokalne samouprave u Vranju u vezi (ne)izgradnje brane kod Vrtogoša.\n– Napravili su promociju, slikali se, obećali pred izbore branu i bolji život, a od toga nije bilo ništa, što je šteta, jer su melioracije(navodnjavanje i odvodnjavanje) prioritetni projekti u Ministarstvu poljoprivrede – napominje Radošević.


Istorijski dan za Kubu i SAD: Najavljena normalizacija odnosa | Tacno.net\nAutor 👤tačno.net 18.12.2014. u 10:17\nPosle više od pola veka, počinje normalizacija odnosa Amerike i Kube objavili su istovremenu američki predsednik Barak Obama u Vašingtonu i kubanski predsednik Raul Kastro u Havani.\n“Naložio sam državnom sekretaru Džonu Keriju da odmah počne razgovore o uspostavljanju diplomatskih odnosa koji su prekinuti januara 1961. godine. Amerika će otvoriti ambasadu u Havani i visoki zvaničnici će posetiti Kubu. Ono što su zajednički interesi sa Kubom je oblast zdravstva, migracije, terorizam, šverc droge i borba protiv posledica prirodnih katastrofa”, rekao je Predsednik Obama.\n“Ne očekujem”, dodao je, “da ovo što sam objavio donese preko noći promene, tranfromaciju kubanskog društva”.\n“Ali, uveren sam da ćemo kroz politiku promovisanja naših vrednosti pomoći kubanskom narodu da zakorači u 21. vek“, konstatovao je Obama.\nOtprilike u isto vreme kada se preko TV iz Bele kuće obratio javnosti američki predsednik, to isto je učinio i kubanski predsednik. On je izjavio da pozdravlja odluku o obnavljanju diplomatskih odnosa između dve zemlje i zatražio da Amerika odmah stavi van snage trgovnski embargo sa Kubom.\nIstovremeno je objavljeno da je oslobođen američki državljanin Alan Gros, nakon što ga je kubanska vlada držala u zatočeništvu od 2009. godine.\nAlan Gross na povratku u SAD, foto Bijele kuće\nOslobođen je i jedan američki agent koji je u kubanskom zatvoru 20 godina i čiji identitet nije saopšten. Istovremeno je u Americi pušteno na slobodu troje Kubanaca osuđenih zbog špijunaže.\nU utorak je predsednik Obama razgovorao telefonom sa predsednikom Kube Raulom Kastrom. To je prvi telefonski kontakt dva predsednika nakon Kubanske revolucije.\nMediji ovu vest prenose sa ocenom da je to istorijski dan za dve države i da je usledio nakon tajne diplomatije od pre godinu dana u kojoj su uloge imale Kanada i Vatikan, uz lično učešće pape.\nPapa Franja je tokom poslednjih meseci pisao američkom predsedniku Baraku Obami i kubanskom predsedniku Raulu Kastru, pozivajući ih da reše svoje razlike u korist humanitarnih pitanja, uključujući u to zatvorenike, objavila je Sveta stolica.\nFranja je, piše u komentaru Asošiejted pres (AP), pokazao da je voljan da iskoristi svoju popularnost i moralni autoritet da učini nezamislivo za dobru stvar. Ovog juna pozvao je izraelskog i palestinskog predsednika u Vatikan na zajedničku molitvu za mir.\nTakva međunarodnopravna intervencija Svete stolice podseća na dane papstva Jovana Pavla II, koji se smatra zaslužnim za rušenje komunizma u njegovoj rodnoj Poljskoj i hrabrenje pokreta Solidarnost.\nVisoka predstavnica Evropske unije za bezbednost i spoljnu politiku Federika Mogerini izjavila je u četvrtak povodom postizanja američko-kubanskog dogovora o novim odnosima da je to početak “pada joss jednog zida”, kao i da je otvaranje mogućnosti da Amerikanci i Kubanci pojačaju saradnju “istorijska prekretnica”.\nPodsetimo, posle dolaska na vlast kubanskih pobunjenika predvođenih Fidelom Kastrom 1. januara 1959. i bekstvom diktatora Fulgensija Batistute, Vašington je isprva brzo priznao novu vladu.\nU junu 1960. odnosi su počeli da se pogoršavaju kako je Kastro počeo da se okreće levici. Kuba je nacionalizovala naftne rafinerije u posedu Amerikanaca pošto su odbile da obrađuju naftu iz Sovjetskog Saveza.\nSkoro sve američke komanije su nacionalizovane do oktobra 1960. kada počinje američki embargo – Vašington je zabranio izvoz na Kubu sve robe osim hrane i lekova.\nSAD 3. janaura 1961. prekidaju odnose s Kubom i zatvaraju ambasadu. Kastro 16. aprila proglašava Kubu socijalističkom drzzavom, a dan kasnije kubanski imigrati obučeni u SAD poccinju neuspelu invaziju u Zalivu svinja s ciljem da svrgnu Kastra.\nNajava podizanja sankcija Kubi i uspostavljanje diplomatskih odnosa sa Amerikom označava kraj hladnog rata u ovom delu sveta.


Stanari ogorčeni: Godinu dana borbe sa fekalijama\nStanari zgrade u Ulici Nikole Pašića 26 u Doboju izrazili su danas nezadovoljstvo što ni nakon godinu dana nije utvrđeno ko je nadležan da sanira 30 metara oštećene kanalizacione cijevi, zbog čega imaju problem odvoda fekalnih voda iz podruma objekta.\nPredsjednik Zajednice etažnih vlasnika /ZEV/ Dragan Mišić rekao je novinarima da već četvrti put imaju problem izlivanja fekalnih voda u podrumske prostorije zbog oštećenja instalacije koja od zgrade vodi do glavnog kolektora, što su, kako navodi, u prethodnom periodu utvrdili i radnici dobojskog "Vodovoda".\n"Svima smo se obratili - i Odjeljenju za stambeno-komunalne poslove i Komunalnoj policiji ali ništa. Nama se već sugeriše da smo mi ti koji treba da mijenjamo cjevovod, a to nema logike, jer se instalacija nalazi ispod zelene površine i ulice što znači da mi kao ZEV nismo nadležni", izjavio je Mišić.\nOn kaže da su stanari prisiljeni da pronalaze privremena rješenja koja koštaju dosta, a danas su se okupili kako bi ukazali na ovaj problem. Mišić je najavio da će rješenje situacije oko nadležnosti tražiti od gradonačelnika Doboja Obrena Petrovića, s obzirom da nadležna gradska odjeljenja nisu ništa poduzela.\nČlan Upravnog odbora ZEV-a Mesud Mujaković rekao je da zgrada nema sredstava da samostalno sanira problem, ali i da nije njihova nadležnost.\nStanar Radenko Ivanović upozorava da se radi o ozbiljnom problemu jer zbog fekalnih voda može doći do pojave zaraznih bolesti, a Mladen Šumatić navodi da se zgradom širi nesnosan smrad i da moraju reagovati.\nPredsjednik ZEV-a u Ulici Svetog Save 99 Goran Božić pojašnjava da postojeći zakon nije dobro regulisao održavanje ZEV, zbog čega komunalne institucije često nastoje da troškove saniranja prebace na ZEV.\n"Po Zakonu, zgrade održavaju svoje instalacije u sklopu ZEV-a, međutim po zakonskoj regulativi zemljište koje je 30 centimetara od temelja zgrade je u državnom odnosno javnom vlasništvu", naveo je Božić, i podsjetio da su i oni nedavno imali sličan problem sa kanalizacionom instalacijom.\nPrisutni su naveli i da zgrada u Ulici Nikole Pašića 26 ima 36 stanova sa oko 70 stanara.


Udovičić čestitao Međunarodni dan obrazovanja – Balkanekspresrb.rs\n24/01/2021 Off By BERB\nMinistar omladine i sporta u Vladi Republike Srbije Vanja Udovičić čestitao je mladima Međunarodni dan obrazovanja, podsetivši na to da su mladi sadašnjost na koju smo ponosni i budućnost u koju verujemo.\n“Ministarstvo omladine i sporta kontinuirano ulaže u mlade, kroz institucionalnu podršku u sticanju novih znanja i negovanju talenata. Otkad je pod okriljem Ministarstva omladine i sporta, Fond za mlade talente je dodelio ukupno 33.125 stipendija i nagrada našim najuspešnijim studentima i srednjoškolcima.\nOvom prilikom podsećamo i na to da prijave na raspisani konkurs za stipendiranje do 1000 studenata završne godine osnovnih akademskih studija i do 500 studenata završne godine master akademskih studija sa visokoškolskih ustanova čiji je osnivač Republika Srbija za školsku 2020/21. godinu traje do 1. februara”, navodi se u čestitki.\nHospitalizovano je 4.693 (-25), na respiratorima je 178 (+13) osoba\nUhapšen maloletnik koji je pucao na dva lica


Trumpov reizbor određuje hoće li doći do američko-iranskog sukoba | Zaljevska kriza | Al Jazeera Balkans\nDonald Trump tvrdi da Iran potajno obogaćuje uranij te je obećao uvođenje dodatnih sankcija toj zemljiAl Jazeera\nSvega nekoliko sati nakon što je stiglo američko saopćenje upućeno Međunarodnoj agenciji za atomsku energiju - IAEA u kojem se navodi da je Washington spreman pregovarati o mogućoj potpunoj normalizaciji odnosa s Teheranom, stigla je objava američkog predsjednika Donalda Trumpa na Twitteru, u kojoj se naglašava da Iran potajno obogaćuje uranij i obećava uvođenje dodatnih sankcija toj zemlji.\nVojni ekspert David Des Roches, veteran i vanredni profesor Centra za Bliski istok i Južnu Aziju - NESA na Univerzitetu za nacionalnu odbranu SAD-a.\nPojašnjava da se stav Iranaca može sažeti u sljedeće: Teheran je primoran ići tim pravcem zbog "ludog" Trumpa. Dugoročni cilj Iranaca bio bi da ne dođe do ponovnog izbora Trumpa za drugi mandat, s ciljem da se politika intenzivnog pritiska smanji sa osam na samo dvije godine.\n"Postoji dilema u nametanju širokih sankcija tiranskim i korumpiranim režimima kao što je Iran. Da, možete vršiti ekonomski pritisak i izazvati veliku bol, ali kratkoročno to ne ostavlja traga na korumpiranu elitu klerika, Revolucionarnu gardu i one koji kontroliraju centre moći", kazao je u svojoj procjeni utjecaja američkih sankcija.\n"Moramo primjetiti da je Washington odlučio da ne reagira na obaranje drona, što je do sada najopasnija faza eskalacije iz Irana. Teheran nije odgovorio nikakvim pozitivnim koracima na ovakav američki potez", dodao je.\nDes Roches je kritizirao Teheran, rekavši da je on, umjesto toga, počeo poduzimati akcije koje "vode daljoj eskalaciji preko svojih agenata Husa u Jemenu, izvodeći učestale napade na jug Saudijske Arabije". Ovaj veteran je izrazio sumnje u mogućnosti da dvije strane sjednu za pregovarački sto, rekavši: "Trumpova administracija je izrazila spremnost da se uključi u dijalog s Iranom, ali Teheran zahtijeva da se sankcije prvo ukinu, što se neće dogoditi."\nVatanka smatra da će Iran "nastaviti podizati nivo obogaćivanja uranija, kao što je i najavio. Ovu metodu će koristiti kao sredstvo pritiska, s ciljem da dobije veliku protuuslugu kako bi se vratio na procenat obogaćivanja uranija dogovoren nuklearnim sporazumom iz 2015. godine".\nOvaj ekspert iranskih korijena dodaje da "Iran danas nema šta izgubiti zbog primjene ovakve politike, budući da je većina sankcija toj zemlji ponovo nametnuta nakon povlačenja Trumpove administracije iz nuklearnoga sporazuma prošle godine".\n"Tvrdokornost Trumpove administracije i nametanje sve više i više sankcija rezultiralo je time da Teheran ostane nepopustljiv i da se odupre na sve moguće načine", rekao je. Međutim, smatra kako "postoji spremnost za pregovore na obje strane, ali da bi se to desilo, mora se očuvati dignitet i jedne i druge strane koje će u pregovore ući kao sila, a ne slaba strana".\nOvaj ekspert sa Instituta za Bliski istok smatra da se može pronaći zajednički prostor koji će omogućiti "Iranu da nastavi kršiti svoje obaveze prema nukleranom sporazumu, u smislu da ta država pristane sjesti za pregovarački sto, sukladno formatu pregovora koji su na kraju rezultirali nukleranim sporazumom. S druge strane, Washington bi mogao zamrznuti neke sankcije na određeni period, poput toga da se dozvoli prodaja iranske nafte tokom održavanja pregovora".\nBahgat je počeo riječima da "iranski lideri shvataju da politika žestokog pritiska koju slijedi Trumpova administracija polako slabi iranski režim. Uprkos širokom protivljenju Evrope, Rusije i Kine novim američkim sankcijama, te sankcije su imale veliki utjecaj na slabljenje iranske ekonomije i smanjivanje mogućnosti za njen skori oporavak."\n"Pokušaji iranskih lidera da dovedu do eskalacije situacije kako bi šteta bila nanesena i drugim stranama sve dok se ne promijeni američki stav još uvijek nisu doveli do željenih rezultata", kazao je on.\nBahgat ne smatra da je "politika strateškog strpljenja", koju Iran slijedi, doživjela neuspjeh zbog Trumpovog povlačenja iz nuklearnog sporazuma i ponovnog nametanja sankcija. Smatra da su lideri u Teheranu uvrstili američke predsjedničke izbore 2020. godine u svoje računice.\n"Pojedini vjeruju da Teheran može apsorbirati pritisak SAD-a u preostalom mandatu predsjednika Trumpa. Međutim, Trump bi mogao biti ponovno izabran, a onda bi u tom slučaju ekonomsko preživljavanje bilo veoma teško, uz dalje nametanje i pooštravanje sankcija. Nezamislivo je da iranski režim može apsorbirati posljedice kontinuiranih sankcija u narednih pet godina."\n"Rastuća nezaposlenost i rastuća inflacija dovest će do ljutnje i frustracije u iranskoj javnosti, što lideri u Teheranu ne žele", dodao Bahgat.\nPentagon planira vojnu pratnju za brodove u Zaljevu


Slovenija od četvrtka predsedava Savetom EU, prioritet moguće krize u budućnosti\nSlovenija će u četvrtak, 1. jula, preuzima predsedaaanje Savetom EU, a jedan od prioriteta biće priprema Evopske unije na moguće nove krize u budućnosti, izjavio je šef slovenačke diplomatije Anže Logar.\nLogar je u izjavi za slovenačku N1 TV rekao da uloga države koja predsedava Savetom EU jeste da pokuša da usklađuje i predlaže kompromisna rešenja za zakonske predloge i različite teme.\nTačno TRI DECENIJE od izjave koja je OBESMISLILA RAT U SFRJ "Oni kao hoće da se otcjepljuju, a mi im kao ne damo"\n-Svaka članica pokušava u tom okviru da afirmiše svoja gledišta, a zadatak predsedavajuće države je da nadje kompromisni predlog za svih 27, kazao je Logar.\nPosebnu pažnju tokom predsedanja Slovenija će posvetiti pitanju uspostavljanja Zdravstvene unije i kriznog upravljanja na području kibernetičke bezbednosti. Slovenija u četvrtak preuzima šestomesečno predsedništvo Savetom EU od Portugala i očekuje dolazak predsednice Evropske komisije Ursule fon der Lajen.\n"SLOVENIJA NIJE MAĐARSKA" EU strahuje od dana kada će Ljubljana preuzeti predsedavanje, a glavni krivac je Janša


» Austrijski kratki film u CK13\nPred punom salom Omladinskog centra CK13 prikazano je pet austrijskih kratkih filmova pod nazivom „Österreichische Kurzfilmschau“ Austrijske filmske akademije. Pregledom su obuhvaćeni filmovi koji su nominovani ili dobili Austrijsku filmsku nagradu za najbolji kratki film – eksperimentalni, kratki igrani i animirani.\nPrikazani su filmovi – “Izvinite, tražim sobu za ping-pong i svoju devojku”, koji je, između ostalih, dobio i nagradu za najbolji Austrijski kratki film u 2019. godini, “100 evra”, koji je nagrađen kao najbolji studentski film u prethodnoj godini, “Pobeda milosrđa”, zanimljiva priča iz 2017. godine, kao i jedan animirani film “Fragmented” i “Frizzle Frizz” muzički spot koji je dobio Nacionalnu muzičku nagradu za najbolji spot, satava Kids N Cats.\nTokom čitave 2019. godine, odabrani filmovi i video radovi iz ovog programa putuju kroz Srbiju i prikazuju se u prostorima kulturnih organizacija. Cilj programa je da skrene pažnju međunarodne publike na raznolikost austrijskog filma sa posebnim osvrtom na autore mlađe generacije.\nOvaj događaj organizovao je EU info kutak Novi Sad u saradnji sa Austrijskim kulturnim forumom i CK13.\nIzložba “Ovo je zemlja za nas” na KreNI konferenciji


„United Group“ ukrupnjava medijski biznis kupovinom bivše Đilasove kompanije - Raskrikavanje\n06.06.2018. Vesna Radojević Printscreen YouTube / Dragan Šolak\nU saopštenju koje su dve kompanije poslale medijima, izjavu je dao i predsedavajući kompanije „Direct Media“ Krasimir Guergov koji je rekao da je ova kompanija „skoro dve decenije regionalni lider na tržištu medijskih i komunikacijskih agencija, kao i važan partner u produkciji televizijskog sadržaja“.\n„Drago nam je da je United Medija prepoznala vrednosti Direct Medije, i verujem da će naše udruživanje biti ključni faktor transformacije regiona ka budućnosti televizijskog oglašavanja u novom digitalnom dobu“, istakao je Guergov.\nBugarski biznismen Krasimir Guergov bio je upravnik holandske fondacije „CEE Media“ koja je osnovana samo mesec dana pre nego što je u aprilu 2014. od Dragana Đilasa kupila kompaniju „Direct media“ za 17,7 miliona evra.\nKako je KRIK već ranije objavio, u julu 2015. ova fondacija besplatno je prebacila vlasništvo nad „Direct media“ na firmu „Ascanius Netherlands B.V“. Istraživanje je pokazalo da je vlasništvo nad „Direct media“ sakriveno iza osam kompanija registrovanih na više ofšor lokacija – Holandiji, Luksemburgu, Britanskim Devičanskim Ostrvima, Samoi, Hong Kongu.\nKompaniju „Direct media“ u aprilu 2001. godine osnovali su Mlađan Đorđević, Egon Franičević i Milan Krstić, a Đilas je kupuje 2004. godine posredstvom svoje kompanije „Multikom group“ za 10 hiljada dolara. Đilas u intervjuu za KRIK otkriva da je on bio vlasnik od početka, ali da nije želeo da se firma u papirima vodi na njega.\nĐilas je proširio posao i posredstvom „Directa“ osnovao šest ćerki firmi u zemljama regiona. Za deset godina, od kojih je većinu bio na vlasti, Đilas je napravio poslovnu imperiju i kompaniju 2014. prodao za više od 17 miliona evra.\nPoslednja u nizu kompanija do koje je moguće doći je „HPMC1 - N Capital LTD“ prvobitno registrovana u Luksemburgu, a početkom 2014. preregistrovana na Britanska Devičanska Ostrva.\nKao manjinski suvlasnici u „Direct media“ ostali su dugogodišnji Đilasovi saradnici - Jovan Stojanović, Jadranka Drinić i Silvana Pandurević.\nNekoliko dana nakon što je poklonjena holandskoj firmi, čiji je krajnji vlasnik ostao sakriven iza nekoliko ofšor kompanija, „Direct media“ postala i suvlasnik 10 odsto udela u vlasništvu kompanije Željka Mitrovića „Pink International“ i to zbog zaostalih dugovanja.\nOsim N1, kompanija poseduje i Sport klub (osam različitih kanala), Sinemanija, Mini ultra, Ultra, Grand, Grand 2, Lov i ribolov, Orlando Kids, OK Bambino, Fight channel, IDJ Digital, IDJ TV, Fortuna, LR.\nOsnivač i predsednik Upravnog odbora United Grupe je Dragan Šolak. Prema pisanju BIRN-a,\nŠolak je poznat kao vlasnik SBB, vodećeg kablovskog operatera u Srbiji koji je pokrenuo 2002. godine, a koji je sad deo United Group-a. Aktivno učestvuje u svim poslovnim aspektima i odgovoran je za celokupno strateško liderstvo Grupe.


Primer dobre prakse: Razmena iskustava u izradi plana integriteta – Agencija za sprečavanje korupcije\nDana15.03.2013. godine u Vrbasu, održan je okrugli sto u okvriru projekta „Podrška u izradi plana integriteta u 6 opština Južnobačkog okruga“, u organizaciji Fondacije za lokalno unapređenje i demokratiju uz podršku Misije OEBS u Srbiji, i stručnu podršku predstavnika Agencije. Projekat je realizovan u opštinama Bački Petrovac, Temerin, Žabalj, Beočin, Sremski Karlovci i Vrbas. Rezultat projekta su izrađeni planovi integriteta za ove opštine, kao i formirana mreža članova radnih grupa opština Južnobačkog okruga i opština Jugozapadne Srbije.\nPrvi okrugli sto na temu „Primena dobre prakse i izazovi u izradi planova integriteta“ održan je u novembru 2012. godine u Ečkoj uz podršku Misije OEBS u Srbiji. Predstavnici opština Novi Pazar, Prijepolje, Priboj, Sjenica i Tutin razmenili su svoja iskustva u izradi plana integriteta sa predstavnicima opština Južnobačkog okruga.\nČlanovi radne grupe za izradu plana integriteta opštine Novi Pazar Malića Plojović i Milena Ilić, su svoja iskustva u izradi plana integriteta prenele i ostalim učesnicima. Održano je nekoliko radnih sastanaka, a proces je zaokružen na sastanku održanom u Vrbasu.


Šefovi Delegacije EU u Srbiji i Kancelarije Saveta Evrope u Beogradu pozdravljaju nova pravila usmerena ka sprečavanju neprimerenog uticaja na sudije i tužioce - EU Delegacija u Srbiji\nŠefovi Delegacije EU u Srbiji i Kancelarije Saveta Evrope u Beogradu pozdravljaju nova pravila usmerena ka sprečavanju neprimerenog uticaja na sudije i tužioce\nBy Nebojsa objavljeno\t 20/04/2021 Vesti\nVisoki savet sudstva Srbije (VSS) i Državno veće tužilaca (DVT) usvojili su 15. i 19. aprila 2021. godine odluke sa krajnjim ciljem jačanja nezavisnosti sudstva.\nVSS je 15. aprila usvojio amandmane na svoj Poslovnik o radu koji regulišu sprečavanje neprimerenog uticaja na pojedine sudije i pravosuđe u celini. Danas je DVT odlučio da revidira Poslovnik sa poboljšanim odredbama koje regulišu sprečavanje neprimerenog uticaja na tužioce. Ta pravila sada pružaju osnovu za funkcionisanje Poverenika za autonomiju tužilaštva.\nRad na ovim aktima podržao je zajednički projekat Evropske unije i Saveta Evrope „Jačanje nezavisnosti i odgovornosti pravosuđa“, koji je deo programskog okvira „Horizontal Facility za Zapadni Balkan i Tursku II“.\nUsvojene izmene imaju za cilj stvaranje jasnijih procedura za reagovanje na slučajeve političkog ili neprimerenog uticaja druge vrste poput onih od advokata, medija i poslovne zajednice. VSS i DVT sada imaju obavezu da dokažu da se pravila efektivno poštuju i primenjuju u svim situacijama kada je postoji pokušaj neprimerenog uticaja na sudije i na tužioce.\nAmbasador i šef Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji, Sem Fabrici je izjavio: „Vladavina prava je osnova evropskog projekta i procesa pristupanja Evropskoj uniji. Reforme pravosudnog sistema igraju presudnu ulogu u ovom pogledu. Nezavisnost, odgovornost i efikasnost su tri ključna pokretača ovih reformi. Drago nam je da su VSS i DVT sada usvojili pravni okvir kojim se obezbeđuje da mehanizam za prijavljivanje neprimerenog uticaja bude adekvatno utemeljen u aktima ovih tela. Neprimeren uticaj političke, medijske, poslovne ili druge prirode na sudije i tužioce je poguban po demoktratsku, jednaku i transparentnu pravdu. Od ključne je važnosti da ovaj pozitivan razvoj dobije punu podršku vlasti i prevede se u pojačanu garanciju sprovođenja pravde.“\n„Uvereni smo da ove odluke imaju potencijal da osnaže nezavisnost pravosuđa u Srbiji. One svedoče o plodnom partnerstvu sa Savetom Evrope i nasleđe su odlazećeg predsednika Vrhovnog kasacionog suda Dragomira Milojevića koji se angažovao na pripremi. To je važan korak napred, koji će poboljšati nezavisnost i samostalnost sprovođenja pravde samo ukoliko ta pravosudna tela poštuju svoje obaveze. Sve dok predstavnici Vlade igraju važnu ulogu u tim telima, oni imaju posebnu odgovornost da podrže duh i slovo tih promena. Promene će u budućnosti biti garantovane izmenom Ustava radi daljeg razvoja nezavisnosti i samostalnosti pravosudnih institucija u Srbiji“, izjavio je Tobijas Flesenkemper, šef Kancelarije Saveta Evrope u Beogradu.\nDalje aktivnosti u okviru ovog projekta Horizontal Facility programa, uključiće dodatne obuke za sudije i tužioce, kao i obuku predavača Pravosudne akademije, sve u nastojanju da se izgradi kultura nezavisnosti i nepristrasnosti u sektoru pravde.


Ambrozija i divlje neuređene parcele u centru Novog Beograda - MOJA INICIJATIVA\nradedjuk Savesni građanin\nInicijativa broj 2119\nSlučaj postavljen: 01-09-2019\nŠpanskih boraca 3 - Novi Beograd\nNa potezu između Španskih boraca i Antifašističke borbe nalazi se veća građevinska parcela u vlasništvu Energoprojekta (sada Napreda) i Napreda. Ceo taj prostor je predviđen za veliki građevinski kompleks, ali se godinama ništa ne gradi i godinama je potpuno zapušten.\nTu je nikla jedna nova prašuma, što je interesantno jer ima i dosta fazana, ali sa druge strane vidi se da tu caruje i ambrozija (fotografija). Taj prostor niko godinama ne održava. Crkva Sv Simena prilozima vernika finansira da se deo te privatne površine malo pokosi bliže crkvi, inače nema drugog održavanja kao što se vidi na fotografijama gde sam slikao i stabljike ambrozije. Posle se čudimo velikoj koncentraciji na Novom Beogradu.\nBilo bi dobro da se natera privatni investitor, da prostor u centru grada održava i ako ne namerava da gradi da se tu napravi park, dok on ne odluči šta će.\nU Poljskoj postoji zakon da privatni investitori imaju kratak rok za realizaciju svojih projekata ili se vraćaju državi, sa obavezom vraćanja parcele u perthodno stanje.\nNa nekim planovima koji su objavljeni u štampi navedeno je da će tu biti izgrađene samo višespratne kule, bez bilo kakvog javnog prostora i sadržaja, što je isto posebno pitanje za sebe. Zašto to dozvoljavamo, kad imamo pored, primere dobrog javnog urbanizma u starim Novobeogradskim blokovima sa javnim sadržajima, igralištima za decu, vrtićima, školama, domovima zdravlja.


Tag / LEN Evropa kup / Vesti online\nLEN Evropa kup\nVaterpolisti Srbije porazom završili takmičenje u Zagrebu\nSelekcija Srbije zauzela je šesto mesto na finalnom turniru Evropa kupa.\nSavić: Nisu bitna očekivanja, važno je da smo na okupu\nSelektor vaterpolo reprezentacije Srbije Dejan Savić izjavio je danas da trenutno nisu bitna očekivanja pred Evropa Kup i da je navažnije što se ekipa ponovo okupila.\n19:09 >> 19:09\nHrvatska sigurna protiv Srbije u Sisku\nSrpski vaterpolisti su poraženi 12:9 od selekcije Hrvatske u meču 4. kola LEN Evropa kupa.\nSavić odredio sastav za Hrvatsku\nSelektor vaterpolo reprezentacije Srbije Dejan Savić odredio je 13 igrača za susret sa Hrvatskom, koji je na programu 12. marta u Sisku.\n20:45 >> 22:11\nEvropski kup: Srbija povela, pa ostala bez medalje\nSrpski vaterpolisti ostali su bez medalje na Evropskom kupu koji se održava u Rijeci. U meču za bronzanu medalju oni su izgubili od Italije 9:10 (3:1, 3:3, 2:4, 1:2).\n"Delfini" posle poraza teško dolazili do reči\nRijeka domaćin Superfinala Evropa kupa u vaterpolu\nSrpski vaterpolisti u grupi sa Hrvatskom i Crnom Gorom\nVaterpolisti Srbije na završnom turniru Evrokupa igraće u grupi sa Hrvatskom, Crnom Gorom i Francuskom, odlučeno je žrebom.\nPoraz srpskih "delfina" od Hrvatske u Splitu\nVaterpolo reprezentacija Srbije izgubila je od Hrvatske 9:7 (2:3, 3:1, 3:1, 1:1) za kraj kvalifikacionog turnira u Splitu za premijerno izdanje Evropa kupa.\nSrpski "delfini" potopili i Grke u Splitu\nVaterpolo reprezentacija Srbije savladala je Grčku 12:10 (2:2, 4:0, 2:4, 4:4), u drugom kolu kvalifikacija za Evropa kup.\nEvropa kup: "Delfini" potopili Maltežane u Splitu, sledi Grčka\nSrpski vaterpolisti prema očekivanjima ostvarili su ubedljivu pobedu na startu kvalifikacionog turnira Evropa kupa koji se održava u Splitu. "Delfini" su savladali Maltu 17:3 (4:0, 5:1, 5:1, 3:1).