Izbori 2020 Autor:Nikola Kojić05. jun. 202013:01 > 06. apr. 2022 14:14\nDeveti parlamentarni izbori u Srbiji od uvođenja višestranačja bili su tek drugi koji su održani u redovnom terminu, a posle dve decenije u istom danu se glasalo i za predsednika države, poslanike u pokrajinskom parlamentu i odbornike u jedinicama lokalne samouprave.\nVlada Mirka Cvetkovića, koju su činili DS, G17 plus i koalicija SPS-PUPS-JS, bila je tek druga u istoriji partijskog pluralizma u Srbiji koja je “izgurala“ pun mandat, a to je pošlo za rukom još jedino kabinetu Mirka Marjanovića u periodu od 1994. do 1998. godine.\nFormiranje prve vlade u kojoj je nakon Petog oktobra učestvovao i SPS bio je prvi korak ka „istorijskom pomirenju“ Demokratske stranke i Socijalističke partije Srbije. Saradnja između demokrata i socijalista formalizovana je nekoliko meseci kasnije potpisivanjem Deklaracije o političkom pomirenju tih stranaka, čime su lideri DS i SPS, Boris Tadić i Ivica Dačić, stavili tačku na međustranačke sukobe u prošlosti.\nPrvi izazov s kojim se suočila vlada Mirka Cvetkovića bila je saradnja sa Haškim tribunalom, koja je postavljena kao uslov za nastavak evrointegracija. Nije prošlo ni 14 dana od izbora nove vlade koju su činili DS, G17 plus i SPS, kad je u domaćoj i svetskoj javnosti odjeknula vest da je uhapšen jedan od najtraženijih haških optuženika. Lisice su stavljene na ruke ratnom predsedniku Republike Srpske Radovanu Karadžiću, koji je godinama živeo u Srbiji pod drugim identitetom.\nKaradžićevo hapšenje izazvalo je višednevne proteste desničarskih organizacija i nacionalno orijentisanih političkih stranaka, pre svih Srpske radikalne stranke. Protesti su kulminirali 29. jula 2008. mitingom pod nazivom “Svesrpski sabor“ u organizaciji SRS, tokom kojeg je došlo do nereda u centru Beograda, nakon što je grupa uglavnom mlađih učesnika skupa napala policiju.\nU opštem metežu nekoliko udaraca pendrekom dobio je i gensek radikala Aleksandar Vučić, koji je pokušavao da razdvoji demonstrante i policiju. Jedan od učesnika mitinga preminuo je dve nedelje kasnije, a čelnici SRS tvrdili su da je njegova smrt posledica prebijanja tokom intervencije policije. Dan nakon mitinga Karadžić je izručen Haškom tribunalu, u kojem je nakon hapšenja u maju 2011. završio i komandant Vojske Republike Srpske tokom rata u BiH Ratko Mladić.\nPresudan uticaj na ishod parlamentarnih izbora 2012. imao je događaj iz septembra 2008, kada je došlo do raskola unutar Srpske radikalne stranke. Da su odnosi između lidera SRS Vojislava Šešelja i njegovog dugogodišnjeg zamenika Tomislava Nikolića dobrano poljuljani moglo se naslutiti još u završnici kampanje za parlamentarne izbore u maju 2008, kada je Nikolić sa svog revera skinuo bedž sa Šešeljevim likom. Taj simbolični potez bio je samo uvod u sukob koji je kulminirao nakon što su radikali, na iznenađenje mnogih, najavili podršku usvajanju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju sa EU, čemu se Šešelj žestoko uspotivio.\nIzvor: AFP/ Dimitar Dilkoff\nNakon što je iz pritvorske jedinice Haškog tribunala Šešelj izdao nalog da poslanici SRS ne glasaju za SSP, Nikolić je podneo ostavku na sve stranačke funkcije u stranci. Nekoliko dana kasnije, sa još desetak istomišljenika, među kojima su “najzvučnija“ imena bili Jorgovanka Tabaković i Božidar Delić, tada već bivši zamenik predsednika SRS formirao je poslanički klub pod nazivom "Napred, Srbijo". Otvoreni sukob u stranci okončan je isključenjem iz članstva Tomislava Nikolića i ostalih poslanika koji su mu se pridružili, nakon čega je bivši drugi čovek radikala krenuo u osnivanje nove političke partije, za koju je rekao da će biti stranka moderne desnice, koja će se zalagati za saradnju i sa Evropskom unijom i sa Rusijom.\nOdluku da se priključi Nikoliću poslednji je doneo generalni sekretar SRS Aleksandar Vučić, koji se na nekoliko dana bio povukao iz javnosti. Povratak u politički život Vučić je ozvaničio podnošenjem ostavke na sve funkcije u Srpskoj radikalnoj stranci, nakon čega se zajedno sa Nikolićem posvetio formiranju nove partije, kojoj su dali naziv Srpska napredna stranka. Na osnivačkoj skupštini SNS, koja je održana 21. oktobra 2008, Nikolić je izabran za predsednika, a Vučić za njegovog zamenika.\nPrvi izborni uspeh naprednjaci su ostvarili u junu 2009. na istom mestu gde je krajem 1996. počeo uspon njihove bivše stranke – u Zemunu, prvoj opštini kojom su radikali samostalno vladali. Pod geslom “Danas Zemun, sutra Srbija“, SRS je tada krenuo u pohod na republičku vlast, a upravo u gradu pod Gardošem svoj prvi slavljenički šampanjac skoro 13 godina kasnije otvorila je i Srpska napredna stranka.\nRezultati vanrednih lokalnih izbora u Zemunu, uporištu radikala, bili su prvi pokazatelj raspodele glasova unutar nekad jedinstvenog radikalskog biračkog tela. SRS je na izborima 2008. u Zemunu dobio 43 odsto glasova, da bi na izborima održanim godinu dana kasnije SNS osvojio 34 odsto, a Šešeljevi radikali svega deset. Istog dana održani su i izbori u beogradskoj opštini Voždovac, gde su naprednjaci dobili skoro pet puta više glasova od Srpske radikalne stranke.\nStalni sukobi u vladajućoj koaliciji\nPeriod između dva izborna ciklusa, uz svetsku ekonomsku krizu čije posledice je osetila i Srbija, obeležili su i česti sukobi između koalicionih partnera koji su doveli do rekonstrukcije vlade, rad parlamenta na ivici kvoruma, zaoštravanje sutuacije na Kosovu, zastoj u evrointegracijama koje su bile uslovljenje normalizacijom odnosa sa prištinskim vlastima, ali i ukidanje viza za putovanja u države članice EU koje su deo Šengena.\nOstaće zapisano i da je Skupština Srbije 31. marta 2009. godine otpočela zasedanje u renoviranoj sali Doma narodne skupštine, zdanju bivšeg saveznog parlamenta, koje je bilo oštećeno u demonstracijama 5. oktobra 2000. godine.\nOpozicione stranke sve vreme su insistirale na održavanju vanrednih izbora, čak su početkom 2010. godine tu inicijativu SNS i NS potkrepili potpisima više od milion građana, da bi kulminacija bila dostignuta štrajkom glađu i žeđu Tomislava Nikolića aprila 2011. godine. Nikolić se na najradikalniji vid protesta odlučio zahtevajući raspisivanje vanrednih parlamentarnih izbora, ali je nakon osam dana ipak prekinuo štrajk.\nIzbori su, ipak, morali da sačekaju 2012. godinu i održavanje u redovnom terminu, a predsednik Srbije Boris Tadić raspisao ih je 13. marta. Kao termin izlaska na birališta određen je 6. maj, kada je trebalo da se glasa za poslanike u republičkom i pokrajinskom parlamentu, kao i za odbornike na lokalnom nivou vlasti.\nMeđutim, tri nedelje nakon početka kampanje, predsednik Srbije Boris Tadić saopštio je da je odlučio da “skrati svoj mandat“ na toj funkciji i omogući da se 6. maja održe i predsednički izbori. Tadić je svoju odluku obrazložio rečima da je dobijanjem statusa kandidata za članstvo u EU prvog dana marta završena jedna faza puta, da predstoji druga i da je za političke i ekonomske reforme koje su pred Srbijom, neophodan novi legitimitet građana koji će osnažiti mandat svih institucija.\nDemokratska stranka je sastavila izbornu listu pod nazivom “Izbor za bolji život – Boris Tadić“, bez G17 plus i Srpskog pokreta obnove, koalicionih partnera sa prethodnih izbora. U prvi plan izbio je Dragan Đilas, koji je godinu dana ranije postao zamenik predsednika DS, a naredna dva mesta zauzeli su Ružica Đinđić i nosilac liste s prethodnih izbora Dragoljub Mićunović. Visoko pozicionirani na listi bili su i Jelena Trivan, Dušan Petrović, Bojan Pajtić, Dragan Šutanovac, Gordana Čomić i Vuk Jeremić, kao i odlazeći premijer Mirko Cvetković i nekoliko ministara iz njegove vlade.\nIzvor : Saša Đorđević\nNa listi koju je predvodio DS našla su se i neka nova lica, poput Balše Božovića, Marka Bastaća i Radoslava Milojičića Kene, a aktivniju ulogu dobio je i proslavljeni vaterpolista Aleksandar Šapić. Među kandidatima za poslanike bili su i lideri Socijaldemokratske stranke Srbije i Lige socijaldemokrata Vojvodine, Rasim Ljajić i Nenad Čanak, kao i predstavnici još nekoliko manjih partija.\nPrvi na listi Srpske napredne stranke bio je lider SNS Tomislav Nikolić, koga su sledili Aleksandar Vučić, Jorgovanka Tabaković, Nebojša Stefanović, Zorana Mihajlović, Bratislav Gašić, Zoran Babić, kao i bivši demokrata Goran Knežević. Na listi su bili i lideri koalicionih partnera Velimir Ilić, Aleksandar Vulin, Marijan Rističević i Srđan Šajn, kao i zamenica predsednika Pokreta Snaga Srbije Milanka Karić, kojima su, između ostalih, društvo pravili bivša članica grupe "Models" Nevena Adžemović i tada preduzetnik Slaviša Kokeza.\nNaprednjaci su svoju izbornu listu nazvali “Pokrenimo Srbiju“, što je neodoljivo podsećalo na slogan “Pokrenimo Hrvatsku“, pod kojim su na izbore 2003. godine izašli bivši hrvatski premijer Ivo Sanader i njegov HDZ.\nOslabljena odlaskom Tomislava Nikolića i njegovih istomišljenika, uz šefa stranke koji je već devet godina u pritvorskoj jedinici Haškog tribunala, Srpska radikalna stranka borila se da sačuva parlamentarni status. Iako je veći deo visokih partijskih funkcionera ostao u Šešeljevoj stranci, SRS se u periodu između dva izborna ciklusa suočio sa velikim gubitkom članstva.\nNosilac liste ponovo je bio Vojislav Šešelj, a za njim su se poređali Aleksandar Martinović, Zoran Krasić, Vjerica Radeta, Nemanja Šarović, Nataša Jovanović i povratnik u redove radikala Božidar Đelić, koji je 2008. među prvima istupio iz SRS i zajedno sa Tomislavom Nikolićem formirao poslanički klub “Napred Srbijo“. Na izbornoj listi radikala, pak, nije bilo mesta za visoke stranačke funkcionere Dragana Todorovića i Gordanu Pop Lazić.\nNakon dva izborna ciklusa u kojima je učestvovala na zajedničkoj listi sa Novom Srbjom Velimira Ilića, Demokratska stranka Srbije na izborima 2012. godine nastupila je samostalno. Nosilac je bio lider DSS Vojislav Koštunica, a na listi su se našla uglavnom “stara“ lica, poput Dragana Jočića, Miloša Aligrudića, Zorana Šamija, Nebojše Bakareca, Slobodana Samardžića, Sande Rašković Ivić, Siniše Kovačevića, Marka Jakšića, kao i Aleksandra Popovića, koji je pod zapaženim sloganom “Različak“ bio i zaštitno lice stranke u kampanji za beogradske izbore.\nSocijalistička partija Srbije nastupila je u istom sastavu kao i četiri godine ranije, u koaliciji sa Jedinstvenom Srbijom i Partijom ujedinjenih penzionera Srbije. Prvi na listi bio je predsednik SPS Ivica Dačić, visoke pozicije zauzeli su lider PUPS Jovan Krkobabić i prvi čovek JS Dragan Marković Palma, a među kandidatima ponovo su bili Slavica Đukić Dejanović, Milutin Mrkonjić, Žarko Obradović, Zoran Baki Anđelković, Branko Ružić, Aleksandar Antić, Dušan Bajatović i drugi istaknuti članovi SPS.\nStavove Liberalno-demokratske partije o Kosovu, kao i fanatično zalaganje LDP za evrointegracije, podržao je i Srpski pokret obnove, pa je približavanje tih stranaka rezultiralo formiranjem predizborne koalicije pod simboličnim nazivom “Preokret“, koju su činili još i Socijaldemokratska unija i nekoliko manjih partija. U odnosu na izborne cikluse iz 2007. i 2008, na listi koju je predvodila stranka Čedomira Jovanovića bilo je primetno manje javnih ličnosti, koje su prethodnim kampanjama jednim delom davale i nadstranački karakter.\nPrvi put pred biračima pojavile su još dve političke organizacije – Ujedinjeni regioni Srbije i Srpski sabor Dveri. Politički savez pod nazivom Ujedinjeni regioni Srbije formiran je na inicijativu G17 plus, zajedno sa više nacionalnih, lokalnih i regionalnih stranaka i grupa građana. Za predsednika URS izabran je lider G17 plusa Mlađan Dinkić, a savez su činili i Zajedno za Šumadiju, Pokret Živim za Krajinu, Koalicija za Pirot, Bunjevačka partija i Narodna partija Maje Gojković.\nSrpski sabor Dveri zauzeo je 2011. godine prostor na desnom političkom spektru, a pokret je proistekao iz časopisa koji su od 1999. godine izdavali studenti srbistike na Filološkom fakultetu u Beogradu. Na parlamentarnim izborima u maju 2012. nastupili su na listi pod nazivom “Dveri za život Srbije“, dok je kandidat tog pokreta za predsednika Srbije bio Vladan Glišić. U kampanji su bili prepoznatljivi po svom “Dveromobilu“, preuređenom automobilu kojim su aktivisti pokreta obilazili Srbiju.\nIzborna kampanja trajala je sedam nedelja, a kao tematske okosnice nametnule su se ekonomska kriza i socijalna pitanja, čime su u drugi plan potisnute teme poput evrointegracija i Kosova, na kojima su uglavnom insistirali Demokratska stranka Srbije i Srpska radikalna stranka.\nDemokratska stranka je kao glavnu temu kampanje definisala oporavak privrede, sa akcentom na privlačenje stranih investicija i razvoj malih preduzeća. Srpska napredna stranka izašla je na izbore sa maksimalističkim ciljem da osvoji vlast, uz zaokret ka proevropskoj politici. Uz bespoštednu kritiku Tadićevog režima, naprednjaci su biračima obećavali ispravljanje grešaka tada još aktuelne vlasti, pokretanje privrednih aktivnosti i rast životnog standarda.\nSocijalisti su tokom kampanje kritikovali sve vlasti nakon Petog oktobra, uključujući i onu u kojoj su sami učestvovali, a teške reči upućivane su i na račun međunarodne zajednice. I koalicija “Preokret“, predvođena Liberalno-demokratskom partijom, napadala je i vlast i ostatak opozicije, ali uz evrofanatizam i zalaganje za radikalni zaokret u državnoj politici prema Kosovu.\nU kampanji su najviše korišćeni javni skupovi i medijske promocije, kombinovani sa terenskom kampanjom, a predsednici dve najveće stranke, Boris Tadić i Tomislav Nikolić, pokušavali su da ostave utisak na birače i tako što su obilazili poljoprivredna gazdinstva i štale sa domaćim životinjama. Kao nosioci i promoteri izbornih poruka nametnuli su se partijski lideri, pa je kampanja za parlamentarne izbore poprimila personalizovani karakter.\nParlamentarni izbori održani su prema proporcionalnom izbornom sistemu s jednom izbornom jedinicom na teritoriji cele države, uz cenzus od pet odsto, dok je za stranke nacionalnih manjina ponovo važio takozvani prirodni prag. Na izborima 6. maja 2012. prvi put od uvođenja višestranačja korišćen je jedinstveni birački spisak kao elektronska baza podataka.\nNovinu u odnosu na izbore iz 2008. godine predstavlja zakonska odredba po kojoj stranke nakon izbora više neće moći da određuju ko će od kandidata ući u parlament, već će poslanički mandati biti dodeljivani prema redosledu na listi. Takođe, ukinute su i blanko-ostavke poslanika, a uvedeno je i pravilo da najmanje trećina kandidata na listi moraju biti pripadnici manje zastupljenog pola.\nIzborne liste podnelo je 18 stranaka i koalicija, od kojih je šest manjinskih, a u nadmetanje za 250 poslaničkih mesta ušlo je ukupno 3.065 kandidata.\nUprkos tome što je od prethodnih parlamentarnih izbora prošlo četiri godine i što se 6. maja glasalo za nosioce vlasti na svim nivoima, izlaznost je bila niža nego na izborima 2007. i 2008. godine. Broj punoletnih građana koji su iskoristili svoje biračko pravo spustio se ispod četiri miliona, a pad izlaznosti izražen u procentima iznosio je 3,5 odsto. U parlament je ušlo ukupno 11 izbornih lista, tri više nego 2008. godine, od kojih je pet bilo manjinskih.\nĐurđevdanski izbori ostaće upamćeni i po tome što su jedini u istoriji višestranačja na kojima nijedna lista nije dobila više od milion glasova. Najbliža sedmocifrenom broju dobijenih glasova bila je lista koju je predvodila Srpska napredna stranka, a za taj rezultat nedostajalo joj je nepunih 60.000 glasova. Naprednjaci su na svom prvom nastupu na parlamentarnim izborima osvojili 73 poslanička mandata, pet manje nego što je Srpska radikalna stranka dobila 2008. godine.\nLista “Izbor za bolji život – Boris Tadić“ osvojila je nešto više od 860.000 glasova, čak 750.000 manje nego što je koalicija koju je predvodila Demokratska stranka dobila na prethodnim izborima. Pad u broju osvojenih glasova bloka čiji je stožer DS delimično je posledica izlaska G17 plus iz koalicije, mada čak i u zbiru sa 215.000 glasova, koliko su osvojili Ujedinjeni regioni Srbije predvođeni Mlađanom Dinkićem, rezultatski minus u odnosu na 2008. godinu ostaje oko pola miliona.\nKoalicija koju je predvodila Liberalno-demokratska partija ovog puta nije strepela za cenzus, a sa 6,53 odsto glasova “Preokret“ je osvojio 19 poslaničkih mandata, šest više nego što je LDP sa svojim tadašnjim koalicionim partnerima imao nakon izbora 2008. godine. Stranka Čedomira Jovanovića ušla je u parlament treći put zaredom, ali nije uspela da povećala bazu svojih glasača i uticaj na političkoj sceni Srbije.\nDemokratska stranka Srbije nastavila je da se kreće silaznom putanjom, pa je u odnosu na prethodne izbore izgubila skoro polovinu svog biračkog tela. Gubitak vlasti očigledno je skupo koštao Koštuničinu stranku, a sa svega 21 osvojenim mandatom DSS je svoj koalicioni potencijal za formiranje vlasti sveo praktično na minimum.\nNajveći izborni gubitnik bez sumnje je bila Srpska radikalna stranka, koja sa osvojenih 180.000 glasova (4,61 odsto) nije uspela da pređe cenzus, uprkos tome što su radikalima sva predizborna istraživanja javnog mnjenja predviđala ulazak u parlament. Nekadašnje biračko telo SRS podelilo se tako što je uz Šešeljevu partiju ostala tek petina glasača, pa su tako radikali prvi put od osnivanja postali vanparlamentarna stranka.\nIzborni prag je bio previsok i za Dveri, koje su svoj prvi nastup na izborima završile kao drugi ispod crte. Za prelazak cenzusa nedostajalo im je svega 26.000 glasova, pa su za sticanje parlamentarnog statusa morali da sačekaju neke naredne izbore.\nStranka koja se može smatrati pobednikom izbora bila je Socijalistička partija Srbije, koja je sa istim koalicionim partnerima skoro udvostručila broj glasova u odnosu na izbore održane četiri godine ranije. Sa osvojena 44 poslanička mandata socijalisti su praktično osigurali ostanak u vlasti, uz bonus da mogu da biraju s kim će je deliti. Uz to, ostalo je da se održi i drugi krug predsedničkih izbora, u kojem su o novom predsedniku u najvećoj meri odlučivali glasovi pristalica koalicije SPS-PUPS-JS. Ostaće upamćene antologijske reči lidera SPS Ivice Dačića, izgovorene u izbornoj noći 6. maja:\n“Možda se u Srbiji ne zna ko će biti predsednik, ali mislim da se dobro zna ko će biti premijer“, poručio je tadašnji ministar policije, koji je izborni uspeh proslavio uz trubače i baklje, u društvu osuđivanog vođe jedne navijačke grupe.\nIspostavilo se da je Dačićeva izjava bila dobar pokazatelj ishoda postizbornih pregovora, koji su usledili nakon završetka predsedničkih izbora, koji su praktično i odredili sastav buduće vlade. Novi predsednik Srbije postao je lider SNS Tomislav Nikolić, koji je protivkandidata Borisa Tadića pobedio razlikom od svega 70.000 glasova.\nDačić je svoje birače javno pozvao da u drugom krugu predsedničkih izbora glas daju Borisu Tadiću, ali ga većina pristalica SPS očigledno nije poslušala. Pojedini učesnici izbronog procesa smatrali su da su Tadićevom porazu kumovali i takozvani beli listići, kako je nazvana inicijativa grupe intelektualaca predvođene Vesnom Pešić, koji su nezadovoljni kandidatima za funkciju predsednika Srbije pozvali građane da precrtaju glasačke listiće i tako ih učine nevažećim. Takvih listića je u drugom krugu izbora bilo oko 100.000, na čemu se i temelji tvrdnja da su birači koji su tako glasali imali kapacitet da preokrenu ishod izbora.\nSNS optužio DS za izbornu krađu\nPeriod između dva kruga predsedničkih izbora obeležen je i optužbama za izbornu krađu, koje su na račun Demokratske stranke izneli predstavnici Srpske napredne stranke. Lider SNS tvrdnje je pokušao da dokaže pokazivanjem džaka sa oko tri hiljade glasačkih listića, za koje je rekao da su bačeni u kontejner i zamenjeni drugim listićima. Iako je prvobitno zatražio poništavanje izbora zbog “brutalne izborne krađe“, Nikolić je ipak odlučio da izađe na drugi krug izbora, priznajući rezultate glasanja.\nPobeda Tomislava Nikolića na predsedničkim izborima trasirala je put ka formiranju nove vlade, pa su usledili pregovori između SNS i SPS. Prihvatajući Dačićev uslov da dobije premijersku poziciju, novi predsednik Srbije, koji je u skladu sa predizbornim obećanjem u međuvremenu podneo ostavku na mesto lidera stranke, poverio je mandat za sastavljanje nove vlade Ivicu Dačiću, dotadašnjem koalicionom partneru demokrata. Raspisivanjem predsedničkih izbora pre isteka mandata, Tadić je ponovio grešku Slobodana Miloševića iz 2000. godine, koga je takav potez takođe koštao vlasti.\nVladu su formirale Srpska napredna stranka, Socijalistička partija Srbije, Partija ujedinjenih penzionera Srbije, Ujedinjeni regioni Srbije, Socijaldemokratska partija Srbije, Nova Srbija i Stranka demokratske akcije Sandžaka, a dvanaesti kabinet u višestranačkoj Srbiji na dužnost je stupio 27. jula 2012. godine. Za predsednika Vlade izabran je Ivica Dačić, dok je novom lideru SNS Aleksandru Vučiću pripala funkcija prvog potpredsednika.\nAleksandar VučićBoris TadićČedomir JovanovićDemokratska strankaDveriEUEvropska unijaIvica Dačićizbori 2012Izbori 2020Izborni vremeplovKosovoLiberalno demokratska partijaMlađan Dinkićparlamentarni izboriSocijalistička partija SrbijeSrpska napredna strankaSrpska radikalna strankaSSPTomislav NikolićUjedinjeni regioni SrbijeVlada SrbijeVojislav KoštunicaVojislav Šešelj


Kritika Delegacije EU i UNDP-a doprinosa Srbije u borbi protiv klimatskih promena: Šta ona znači i da li je opravdana? - BFPE\nAnalize i PublikacijeKlima, životna sredina i energetska politikaKlima, životna sredina i energetska politika\nKritika Delegacije EU i UNDP-a doprinosa Srbije u borbi protiv klimatskih promena: Šta ona znači i da li je opravdana?\nLuka Milovanović 14 новембра, 2019 15 јануара, 2021\nBFPE » U fokusu » Klima, životna sredina i energetska politika » Kritika Delegacije EU i UNDP-a doprinosa Srbije u borbi protiv klimatskih promena: Šta ona znači i da li je opravdana?\nAutor: Luka Milovanović, BFPE\nFotografija: Wind turbines on a wind farm in Australia; Getty Images\nDelegacija EU u Srbiji i Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) u Srbiji, objavili su krajem oktobra „zajedničku poruku o klimatskim promenama Vladi Republike Srbije”. Poruka kroz 9 tačaka ima cilj da podstakne Srbiju „da pruži doprinos smanjenju emisije gasova sa efektom staklene bašte i podstiče prilagođavanje srpskog društva i privrede na preteće uticaje izmenjenih klimatskih uslova”.\nTrenutak u kojem je poruka upućena od posebnog je značaja. Ova de facto kritika delovanja Srbije upućena je u periodu između dva izuzetno važna događaja u oblasti borbe protiv klimatskih promena. Poruci je prethodio Samit UN o klimi održan u septembru u Njujorku, a sledi je Konferencija UN o klimatskim promenama koja će biti održava u decembru u Madridu. a na kojoj će Srbija predstaviti reviziju Nacionalno utvrđenog doprinosa (NDC) u okviru Pariskog klimatskog sporazuma.\nNeposredni cilj je da se podstakne ambiciozniji plan za smanjenje emisija gasova sa efektom staklene bašte (GHG). Nacionalno utvrđenim doprinosom, Srbija se 2015. obavezala da će do 2030. smanjiti emisiju GHG za 9,8% u odnosu na 1990. godinu. Međutim ovaj plan nije dovoljno ambiciozan, posebno uzimajući u obzir da je UN Enviroment u svom izveštaju objavio da inicijalni NDC-i nisu dovoljno ambiciozni da ispune glavni cilj Pariskog sporazuma, zadržavanje porasta prosečne globalne temperature ispod 2°C do kraja veka. Iz ovih razloga Srbija je najavila reviziju NDC na predstojećoj Konferenciji UN. Ministar zaštite životne životne sredine Goran Trivan najavio je povećanje postojećih ambicija smanjenja emisije GHG za dva do tri puta. Sada se nužno nameće pitanje, ako je najavljeno podizanje lestvice koju Srbija treba da dosegne, zbog čega su Delegacija EU i UNDP uputili poziv za ambicioznom revizijom NDC-a. Da bi se dobio odgovor na ovo pitanje, neophodno je pogledati kontekst u kojoj se revizija NDC-a događa.\nNaime, EU se 2015. obavezala na umanjenje emisije GHG za 40% do 2030. u odnosu na 1990. godinu. Unija je do sada umanjila svoje emisije za 22%, čime je već premostila najavljenih 20% do 2020 godine. Dakle, čak i da Srbija važeće predviđeno umanjenje emisije utrostruči, i dalje će u značajnoj meri zaostajati za ciljevima EU. Međutim, predstojećem talasu revizija NDC priključiće se i EU. Iz Unije je najavljen „Evropski zeleni sporazum” koji bi trebalo da bude usvojen do kraja godine. Sporazum predviđa uvećanje ambicije i sa planiranog umanjenja emisija GHG od 40% do 2030. godine, lestivicu podigne na 55% do iste godine i tako Evropu načini prvim „klimatsko neutralnim” kontinentom. Ovakav sled događaja razjašnjava ideju pokretača poziva EU i UNDP-a za ambicioznijim delovanjem Srbije radi smanjenja emisije GHG.\nPored podsticanja na ambiciozniju reviziju NDC-a, Delegacija EU i UNDP uputili su i poziv za kvalitetnijim angažmanom u svrhu borbe protiv klimatskih promena. Jer uprkos Vladinoj retorici duboke posvećenosti suprotstavljanju klimatskim promenama, realnost je drugačija. Kašnjenje sa donošenjem ključnih zakonodavnih i strateških dokumenata, neusklađenost domaćih ambicija sa ambicijama EU i sprovođenje neadekvatnih politika glavni su problemi. Fokus poruke Delegacije EU i UNDP-a upravo je usmeren u tom pravcu.\nUsvajanje Zakona o klimatskim promenama bilo je najavljeno do kraja 2018. nacrt Zakona postoji, ali on još uvek nije ušao u skupštinsku proceduru, što se očekuje da se desi do kraja godine. Srbija je 2015. u NDC-u najavila donošenje Strategije za klimatske promene sa Akcionim planom do 2017. godine, međutim ni ona još uvek nije usvojena. Strategija bi trebalo da usledi neposredno nakon donošenja Zakona i ona će, između ostalog, preciznije odrediti način na koji će Srbija izvršiti umanjenje GHG do predviđenog nivoa do 2030. godine.\nSrbija je pozvana da pojača svoje napore za prelazak na čistu energiju i povećanje energetske efikasnosti. I dok je postavljeni cilj od 27% udela obnovljive energije u ukupnom energetskom miksu do 2030. godine u skladu sa ciljevima iz Okvirne klimatske i energetske politike EU (Srbija već ima povoljan energetski miks, zbog čega je i prihvatila ovako ambiciozan cilj), isto se ne može reći za ciljeve u pogledu povećanja energetske efikasnosti. Pored toga, Vlada sprovodi određene politike koje su u suprotnosti sa ciljevima postavljenim u ovoj oblasti, što je takođe kritikovano i od strane EU i UNDP-a. Jedna od tih politika je, na primer, opredeljivanje državnih sredstava za investicije u projekte koji su vezani za fosilna goriva, u okviru Strategije razvoja energetike Republike Srbije do 2025. godine. Dok sa druge strane mere podsticaja za proizvodnju i korišćenje energije iz obnovljivih izvora postoje, ali su nedovoljne.\nOsim ovih kritika i poziva na povećanu ambicioznost u svrhu smanjenja emisija GHG, Delegacija EU i UNDP istakli su i da prelazak na čistu energiju mora biti izvršen na pravedan način, pozvali su na rodno osetljivo planiranje, ali i na obraćanje posebe pažnje na najugroženije stanovništvo, kao i na mlade. Takođe, podsetili su koliko je važno da nijedan region ne bude zaboravljen. Sve ovo je u liniji sa idejama Agende 2030 za održivi razvoj i njenom osnovnom porukom „Ne ostaviti nikoga iza sebe/na začelju” (Leave no one behind). Međutim takav stav ne iznenađuje, budući da se Srbija na taj način podstiče da prati globalni trend uvezivanja Nacionalno utvrđenih doprinosa i Ciljeva održivog razvoja (COR). Povezivanje ova dva transformativna globalna projekta nosi u sebi jasnu logiku, budući da su njihovi ultimativni ciljevi koherentni.\nDakle, može se zaključiti da je kritika koje su uputili Delegacija EU i UNDP u Srbiji opravdana, i da je neophodno podići napore kako bi Srbija ispunila preuzete obaveze u oblasti borbe protiv klimatskih promena, i kako bi se dostigli evropski standardi kao „pokretna meta“. Preostala dva meseca ove godine izuzetno su važna za određivanje pravca budućeg delovanja Srbije u ovoj oblasti. Razlog za to je predstojeća Konferencija UN o klimatskim promenama, na kojoj će biti objavljen novi cilj Srbije za smanjenje emisije GHG do 2030. godine, ali i očekivano usvajanje Zakona o klimatskim promenama i njemu prateće Strategije sa Akcionim planom.\nAnalize i Publikacije Klima, životna sredina i energetska politika Klima, životna sredina i energetska politika No Comments\nBalkanski dijalozi: Ponovno promišljanje evropskih integracija Zapadnog Balkana u novom geopolitičkom kontekstu 11 маја, 2022\nPrevious PostZagađenje vazduha u Beogradu i Srbiji: stanje i kako doći do rešenja\nNext PostFrontex i region: novi akter na spoljnoj granici Evropske unije\nBFPE Office6 маја, 2022\nKlima, životna sredina i energetska politikaU fokusu\nOdržane nacionalne konsultacije Stokholm+50\nLidija Radulović14 априла, 2022


EU politike socijalnog uključivanja na lokalnom nivou\nPodržano od: Evropska Komisija , Delegacija Evropske komisije u Srbiji , GOPA Consultants\nPartneri: Opština Pirot\nTeme: Socijalna inkluzija i smanjenje siromaštva, Lokalni razvoj.\nIdeja projekta zasnovana je na rezultatima istraživanja koja je u različitim prilikama sprovodio SeConS, gde je uočen nedostatak znanja, svesti i mehanizama među predstavnicima lokalnih samouprava i ostalih zainteresovanih strana za sprovođenje politika socijalne uključenosti.\nCilj ovog projekta bio je da se ispitaju uslovi za razvoj i sprovođenje politika socijalnog uključivanja na lokalnom nivou, da se predlože sistemi praćenja stanja i institucionalni mehanizmi kreiranja politika koji će doslednije integrisati principe socijalnog uključivanja, kao i da se povećaju kompetencije i veštine lokalnih donosilaca odluka i drugih relevantnih aktera za politiku socijalnog uključivanja. Važnu ulogu u realizaciji projekta imao je Odbor za socijalnu politiku opštine Pirot koji su činili predstavnici najvažnijih institucija i organizacija za ovu oblast. Najzainteresovaniji pojedinci pirotskog tima su imali priliku da se oprobaju u ulozi mentora kolegama iz drugih opština.\nProjektni tim sastavio je predlog indikatora na osnovu koga je sačinjen Izveštaj o socijalnom uključivanju i socijalnoj zaštiti u opštini Pirot. To je prvi izveštaj takve vrste u Srbiji i poslužio je kao osnova za izradu budućeg modela izveštavanja koji se može primenjivati u opštinama u Srbiji. Uz mentorsku podršku još 10 pilot opština je uradilo sopstveni izveštaj o socijalnom uključivanju i socijalnoj zaštiti. Praćenje socijalne uključenosti treba da odgovori na potrebe lokalnih vlasti:\n(1) da preciznije upoznaju stanje u svojoj opštini, ključne aspekte, faktore i posledice socijalnog isključivanja,\n(2) da mogu na osnovu tih informacija da razvijaju i sprovode kvalitetnije i efikasnije politike,a\n(3) da istovremeno mogu i da se uporede sa drugim opštinama.\nJedan od najvažnijih rezultata projekta predstavlja alatnica „Socijalno uključivanje na lokalnom nivou“. Alatnica se sastoji iz priručnika, detaljne liste indikatora za praćenje socijalne uključenosti na lokalnom nivou i paketa obuke.


Projekat “Lokalni razvoj otporan na klimatske promene” zvanično je počeo, a projektni dokument potpisale su državna sekretarka u Ministarstvu poljoprivrede i zaštite životne sredine Stana Božović i zamenica stalne predstavnice UNDP Steliana Nedera.\n“Projekat za cilj ima identifikaciju potreba lokalnih samouprava, primarno u smislu smanjenja emisija gasova sa efektom staklene bašte”, rekla je za BGEN Danijela Božanić iz Ministarstva.\nProjekat će trajati pet godina i usmeriće ukupno 12 miliona američkih dolara na inovativna rešenja koja doprinose smanjenju GHG emisija, većoj energetskoj efikasnosti i korišćenju obnovljivih izvora energije. Takođe će finansirati rešenja u oblastima saobraćaja, inovativnih modela poslovanja, tehničkih i tehnoloških inovacija i upotrebe informacionih tehnologija. Kriterijumi za odabir ideja koje će podržati projekat biće utvrđeni narednih meseci.\nZa učešće u projektu moći će da apliciraju, kako direktno lokalne samouprave, tako i druge zainteresovane strane kao što su preduzeća, naučno-istraživački sektor, civilni sektor i drugi, uz obaveznu saradnju i u partnerskom odnosu sa lokalnim samoupravama. Projekat je zvanično najavljen i predstavljen krajem prošle godine.\n“Sredstva dolaze iz raznih izvora, kao što su Zeleni fond, Globalni fond za životnu sredinu (GEF), Evropske unije, Švajcarske, Švedske ali i Unikredit banke”, rekla je državna sekretarka Stana Božović.\nZamenica stalnog predstavnika UNDP, Steliana Nedera, pozvala je privatni, javni I NVO sektor da se takmiče kako bi njihova rešenja održivog razvoja dobila sredstva. Ona je podsetila da je Srbija na putu da ratifikuje Pariski sporazum o klimi. Ranije je najavljivano da će Narodna skupština ratifikovati taj sporazum do sredine 2017.\nU zvaničnom saopštenju ministartstvo i UNDP navode da projekat predstavlja dobru osnovu da se prepoznaju i maksimalno angažuju nacionalni naučno-stručni i privredni kapaciteti u rešavanju izazova klimatskih promena u Srbiji, a posebno na nivou lokalnih samouprava. U skladu sa globalnim tendencijama, projekat predstavlja model za uvođenje i primenu inovacija na polju nauke i tehnike, kao i inovativnih modela poslovanja i finansiranja.\nTagovi: Danijela Božanić, energetska efikasnost, EU, Evropska unija, gasovi sa efektom staklene bašte, Globalni fond za životnu sredinu, obnovljivi izvori energije, OIE, UNDP, Zeleni fond\nPočetna » Vesti » Životna sredina » UNDP i lokalne zajednice zajedno u borbi protiv klimatskih promena


Lejkersi se pokajali, sada je najveća želja bivši igrač? - Infobrif\nObjavljeno 26.06.2019. u 12:23\nLeBronu je ispunjena velika želja, sarađivaće sa Entonijem Dejvisom u LA Lejkersima.\nPokušali su još u toku nedavno okončane sezone da naprave trejd sa Pelikansima, nisu uspeli, ovog leta su ipak postigli dogovor, poslali su u Nju Orleans Ingrama, Bola, Harta i pikove.\nImaju sada fantastičan tandem u svojim redovima „Jezeraši“, ali i prostora za još jedna veliki ugovor.\nOn bi mogao da završi u rukama doskorašnjeg igrača ove franšize D’Anđela Rasela, prenose mediji u SAD.\nU El Eju se nadaju da bi Bruklin Netsi, za koje je Rasel igrao u prethodne dve sezone, mogli da angažuju Kajrija Irvinga, pa bi u tom slučaj najverovatnije odlučili da se odreknu 23-godišnjeg plejmejkera, koji je u sezoni za nama debitovao na Ol-star utakmici.\nLejkersi su svog svojevremeno drugog pika sa drafta trejdovali leta 2017. godine u Bruklin, zajedno sa Mozgovim, u zamenu za Bruka Lopeza i pravo da 27. biraju na draftu, to pravo su iskoristili na Kajla Kuzmu.\nSada bi Rasel i Kuzma mogli da zaigraju zajedno, čini se da bi „Jezeraši“ napravili dobar posao vraćanjem Rasela u svoje redove, a mediji u Sjedinjenim Državama su takođe preneli da samo košarkaš nema ništa protiv povratka „Grad anđela“\nVesić: Mi smo prva vlast koja ovo uređuje\nEvo zbog čega neki psi ne žele da uđu u kola (VIDEO)


Bilt: Pripremite se za okvirni rok, ne datum – Net.hr\nBilt: Pripremite se za okvirni rok, ne datum\nAutor: Net.hr 12:15 25.06.2013\nDanas se sastaju šefovi diplomatija EU\nMinistar spoljnih poslova Švedske Karl Bilt poručio da se nada da će Srbija dobiti “zeleno svetlo”, ali naveo i da se danas “neće čuti datum, već okvirni rok“.\n– Nadam se da ćemo biti u stanju da damo “zeleno svetlo” Srbiji i Kosovu. Mislim da je važno da se to uradi kako bi se dve strane ohrabrile da nastave sa primenom sporazuma – rekao je Bilt uoči početka sastanka u Luksemburgu na kome će šefovi diplomatija 27 zemalja EU zvanično razgovarati o Srbiji i dodeljivanju datuma za početak pregovora o pridruživanju.\n– Mislim da nećete čuti datum, već okvirno vreme o tome šta će se dešavati i to će naravno biti ove godine – rekao je Bilt novinarima, a prenosi Tanjug.\nOn je ponovio da je od ključnog značaja primena briselskog sporazuma, kao i da je svestan da će za to biti potrebno vreme i da postoje mučni detalji koji treba da budu rešeni.\n– Sve dok postoji snažna politička volja i odlučnost Beograda i Prištine to će se desiti – rekao je šef švedske diplomatije.\nDačić: Datum povlači pitanje kredibiliteta EU i Eštonove\nŠefovi diplomatija EU takođe će danas diskutovati o izveštaju o napretku koji su postigli Srbija i Kosovo visoke predstavnice Unije za spoljne poslove Ketrin Ešton, a predviđeno je usvajanje zaključaka koji bi tri dana kasnije trebalo da budu usvojeni i na briselskom samitu.\nNakon sastanka šefova diplomatija, sledi zasedanje Bundestaga na kom će nemački parlamentarci dati svoje mišljenje o Srbiji što mnogi smatraju ključnim, a zatim će 28. juna, na Vidovdan biti doneta konačna odluka o datumu početka pregovora sa EU.\nIstovremeno, premijer Srbije Ivica Dačić je naveo ne postoji nijedan opravdan razlog za odlaganje donošenja odluke o početku pregovora Srbije sa EU i da “ako datum bude bio problem, to postavlja pitanje kredibiliteta EU i Ketrin Ešton“. On je i ranije izjavio da ako “Srbija ne dobije datum, to znači da je prevarena“.\nNešto ranije danas, potpredsednica Vlade zadužena za evropske integracije Suzana Grubješić je rekla da “datum nije sporan, ali je pitanje da li će to biti oktobar, decembar ili januar“.\nKako je juče saznao B92, šefovi diplomatija EU spremni su da predlože početak procesa pregovora o članstvu Srbije, ali nije preciziran datum kada bi pregovori mogli da počnu.\nU nacrtu koji je objavljen u nekim medijima, pomenut je decembar ove godine.\nVestervele: Datum će se završiti sa 13\nMinistar inostranih poslova Nemačke Gvido Vestervele ocenio je danas, pred sednicu šefova diplomatija EU u Luksemburgu, da je potrebno da Unija ove nedelje da pozitivan odgovor na napore koje su preduzeli Beograd i Priština u normalizaciji odnosa.\n– Danas ćemo još jednom intenzivno razmatrati proces normalizacije odnosa Beograda i Prištine. Napori koje su preduzeli Srbija i Kosova su za svaku pohvalu – istakao je on u izjavi novinarima.\nPrema njegovim rečima praktične mere koje su preduzete pokazuju da je stvarno usledila primena sporazuma.\n– Bilo bi korisno da Evropa ove nedelja da pozitivni odgovor na te napore. Danas ćemo razmotriti ovo pitanje u krugu ministara inostranih poslova – ukazao je Vestervele.\nOn je podsetio da s tim u vezi ove nedelje i nemački Bundestag donosi odluku tako da su rezultati razmatranja u EU vezana i za berlinsku odluku.\nŠef diplomatije Lukesmburga Žan Aselborn je, takođe, ocenio da bi trebalo doneti odluku o datumu za početak pristupnih pregovora sa Srbijom i pregovora o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju sa Kosovom.\nAselborn je govoreći o tome kada će biti datum rekao da je uveren da će se na kraju datuma stajati brojka “13”.\ndatum eu evropska unija gvido vestervele karl bilt\nNEVJEROJATNI RONALDO SRUŠIO JE TRI REKORDA VEČERAS: Nitko ne zabija kao on u Ligi prvaka, ali niti ne asistira


Đilas šutnuo kuma zbog ruskih veza! - Alo.rs\nĐilas šutnuo kuma zbog ruskih veza!\nDo raskola je navodno došlo zbog toga što je Đorđević zagovornik saradnje s ruskom „dubokom državom“, dok se Đilas okrenuo sponzorima na Zapadu.\nDragan Đilas i Mlađan Đorđević, Foto: Alo!/ O.Radošević\nMlađa i Boško udružuju snage\nIako je bio Đilasova udarna pesnica, sada se očekuje da Boško Obradović i Mlađa Đorđević udruže snage i preuzmu kontrolu nad Savezom za Srbiju, u pokušaju da sruše Dragana Đilasa. Istovremeno, postavlja se pitanje ko bi bio kandidat na predsedničkim izborima, a tu ambiciju u ovom trenutku imaju i Đorđević i Đilas, što bi mogla da bude i pozadina celog sukoba, a ne samo veze s Rusima.\nInače, kako navode naši izvori, Đilas je posebno zamerio Mlađi zbog autorskog teksta koji je objavljen na sajtu ruske federalne novinske agencije „Regnum“. Đorđević je inače u tom tekstu izneo ceo niz ničim neargumentovanih uvreda na račun predsednika Aleksandra Vučića, lažno ga optužujući da je rusofob i da se sprema da uvede Srbiju u NATO, kao i da izda Kosovo i Metohiju...\nOn dalje zamera Vučiću što je na aerodromu rusku pomoć dočekala, kako je naveo, „Ana Brnabić, srpska premijerka netradicionalne seksualne orijentacije“. Dokle ide ludilo Đorđevića, pokazuje i to što je predsednika Srbije optužio da je naručio da se na RTS-u prikaže dokumentarac „Putinovi svedoci“, koji je po Đorđevićevoj oceni „antiputinovski film“.\nDragan Đilas Savez za Srbiju Mlađan Đorđević politika\nKoga vi za....te? Pa Đilasu i Mlađi ne bih verovao čak i da mi kažu daimaju dve ruke i dve noge ... Sve je to predstava za novine i naivne budale koje će koliko sutra za sitne pare da ponovo prave nerede, da lome ili kamenuju policiju, dok njih dvojica sede u kafiću i piju kafućino.\n(UŽIVO) ARMANI - CRVENA ZVEZDA Crveno-beli na -12 pred poslednju deonicu!


Odgovor FK Napretka na tekst “Napretkove legende policija izbacila iz loža”: “Nije bilo izbacivanja!” – GRAD Kruševac\nNaslovna » Sport » Odgovor FK Napretka na tekst “Napretkove legende policija izbacila iz loža”: “Nije bilo izbacivanja!”\n“Povodom teksta “Napretkove legende policija izbacila iz loža” koji je objavljen na sajtu www.krusevacgrad.rs, dana 22.11.2020. Prinuđeni smo da odgovorimo, jer tekst Vašeg novinara Ljubiše Markovića sadrži mnoštvo netačnih informacija i narušava ugled FK Napredak”, navodi se u odgovoru koji je FK Napredak dostavio našoj redakciji povodom napred pomenutog teksta. Odgovor koji potpisuje PR menadžerka FK Napredak, Sanja Milutinović, a u kome se kaže da pomenuti tekst nije otpoštovao “sveto novinarsko pravilo da se čuju obe strane”, prenosimo u celosti:\n“U celom tekstu jedina tačna informacija je da su Milorad Jovanović i Jovica Škoro Napretkove legede, a Miša Rajković jedan od najuspešnijih predsednika FK Napredak svih vremena. Ostalo je loša, ili zlonamerna interpretacija događaja sa utakmice 13. kola Ling long Super lige Napredak – Spartak ŽK, koja je odigrana 01.11.2020.\nFK Napredak ima svečanu ložu na tribini Zapad 1, koja je namenjena upravo bivšim fudbalerima i iz koje su utakmice ranije pratili Jovanović, Škoro i Rajković. Zbog epidemiološke situacije, s obzirom da spadaju u rizičnu kategoriju, odlučili su na pomenutoj utakmici da se distanciraju i propustom obezbeđenja ušli u ložu rezervisanu za članove Upravnog odbora i njihove goste.\nPošto su kulturno zamoljeni od strane zaposlenih u klubu da promene mesta, Škoro i Rajković su otišli u drugu ložu, sa još boljom pozicijom za posmatranje utakmice, a Jovanović je napustio stadion. Inače, postoji protokol ko i odakle može da prati utakmice FK Napredak, posebno u vreme pandemije uslovljene korona virusom…\nDakle, niti je policija intervenisala, nije ni bila prisutna u tom delu stadiona, niti je iko proteran, a nije bilo ni nadmenog ponašanja od strane zaposlenih i obezbeđenja u ophođenju sa Napretkovim legendama, koje poštujemo i uvek su dobrodošli u klub čiju su istoriju stvarali.\nImajući u vidu dugogodišnju saradnju, koja će, nadamo se, biti nastavljena na obostranu korist, očekujemo da ubuduće proverite istinitost priča koje mogu dobiti dimenzije skandala, tim pre jer je tema objavljenog teksta tek crtica iz svakodnevnog života kluba, koja je rešena u hodu, a predstavljena je na najružniji način po FK Napredak” – navodi se u odgovoru koji je redakciji kruševacgrada upućen iz FK Napredak.\n“Povodom teksta “Napretkove legende policija izbacila iz loža” koji je objavljen na sajtu www.krusevacgrad.rs, dana 22.11.2020. Prinuđeni smo da odgovorimo, jer tekst Vašeg novinara Ljubiše Markovića sadrži mnoštvo netačnih informacija i narušava ugled FK Napredak”, navodi se u odgovoru koji je FK Napredak dostavio našoj redakciji povodom napred pomenutog teksta. Odgovor koji potpisuje PR menadžerka FK Napredak, Sanja Milutinović, a u kome se kaže da pomenuti tekst nije otpoštovao “sveto novinarsko pravilo da se čuju obe strane”, prenosimo u celosti: “U celom tekstu jedina tačna informacija je da su Milorad Jovanović i Jovica Škoro Napretkove legede, a Miša Rajković jedan…\nPrethodni : Turističke agencije pred bankrotom!\nSledeći : Pitali smo za vas: Više lekara i ordinacija za Kovid ambulantu\n25. januara 2021., 11:58


Džihadisti iz Sirije kreću ka EU? - CdM\nDžihadisti iz Sirije kreću ka EU?\nUkoliko vojni sukobi na sjeveru Sirije između turske vojske i kurdskih snaga izmaknu kontroli, 12.000 islamista, među kojima je i nekoliko stotina porijeklom Evropljana, koje Kurdi čuvaju u stotinak zatvora, moglo bi pobjeći prema Evropi, upozoravaju stručnjaci i političari.\nDonald Tramp, američki predsjednik, kojeg prvi put kritikuju čak i njegovi republikanski saveznici u američkom Kongresu zbog povlačenja američkih snaga iz tog dijela Sirije, tvitnuo je da će pripadnici Islamske države ako pobjegnu iz zatvora krenuti prema Evropi, a slično je indirektno priznala i Federika Mogerini, visoka predstavnica za spoljnu politiku i bezbjednost EU.\n“Vojna akcija turske vojske podriva bezbjednost našeg lokalnog partnera u borbi protiv IS-a i rizikuje povećanje nestabilnosti na sjeveroistoku Sirije. To pruža plodno tle za obnavljanje IS-a, što predstavlja značajnu prijetnju regionalnoj, međunarodnoj i evropskoj bezbjednosti”, saopštila je Mogerinijeva i zaprijetila uskraćivanjem pomoći Turskoj koju EU pruža u zbrinjavanju izbjeglica.\nOna je dodala da je obezbjeđivanje sabirnih centara u kojima se nalaze zarobljeni pripadnici IS-a ključno za njihovo sprečavanje da se priključe terorističkim grupama.\nDenis Hadžović, direktor Centra za sigurnosne studije iz Sarajeva, kaže da posljednja dešavanja u Siriji predstavljaju bezbjednosni problem za BiH i Evropu i da postoji realna mogućnost da dio pripadnika Islamske države krene ka Evropi.\n“Realna je mogućnost da bi bivši pripadnici IS mogli iskoristiti ove okolnosti za bijeg te mimo predviđenih procedura koje su bile planirane na njihovom prebacivanju i procesuiranju u zemlje iz kojih su došli, odlučiti se ili za pregrupisavanje unutar ostataka IS ili za povratak u zemlje iz kojih su došli, ali tako da izbjegnu sankcionisanje. Druga opcija bi zasigurno predstavljala veliku sigurnosnu prijetnju za sve evropske zemlje”, rekao je Hadžović za “Nezavisne”.\nDodaje da je već vidljiv problem pregrupisavanja preostalih pripadnika Islamske države i pokušaj ponovnog osvajanja područja u Siriji.\n“Na drugoj strani, a evo i BiH je primjer takvog raspleta situacije, odnosno odgađanje najavljenog transfera bivših pripadnika IS u BiH, je povlačenje američkih snaga iz tog procesa i prebacivanje te odgovornosti na Tursku. U nezavidnoj poziciji u kojoj su se našle kurdske snage u Siriji realno je očekivati da će im držanje zarobljenika u kampovima predstavljati balast i da će fokus njihovih aktivnosti biti na odbrani područja istočno od Eufrata na kojima drže kontrolu”, ističe on.\nRedžep Tajip Erdgoan, turski predsjednik, juče je zaprijetio da će pustiti 3,6 miliona sirijskih izbjeglica koji su zbrinuti u njegovoj zemlji prema Evropi ako iz Evrope ne prestanu kritike na račun turske operacije u Siriji.\nErdgoan je i ranije iznosio slične prijetnje, ali ih do sada nikad nije realizovao. Ukoliko bi izbjeglice krenule iz Turske ka Evropi, na putu bi im bio i region zapadnog Balkana i teritorija BiH.\nIz Ambasade Turske juče je “Nezavisnim” poslata kolumna Fahretina Altuna, predsjednika Kancelarije za komunikacije Predsjedništva Republike Turske, u kojoj je naglasio da je u interesu Turske da spriječi obnavljanje Islamske države te je objasnio motive i razloge pokretanja turske vojne akcije “Proljeće mira” u Siriji.\n“Uspjeh operacije u borbi protiv Islamske države koju predvodi Turska u interesu je cijelog svijeta”, napisao je on i dodao da je ta zemlja godinama podržavala Slobodnu sirijsku vojsku da zadrži hiljade militanata Islamske države iza rešetaka.\nRojters prenosi da je dio islamista Vojska SAD premjestila na “sigurnu lokaciju”, ali nisu navedeni detalji o broju njihovih pripadnika, ni gdje se trenutno nalaze.\nTagsDžihadisti rat Sirija Turska\nMarković: Crna Gora je uz prijateljske narode Turske i Grčku\nTramp kritikovao Bajdena zbog mračne zime, Bajden tvrdi da je virus to što jeste zbog Trampa


TotalCar.rs » Nastavlja se ofanziva “Opela”: Do 2024. sve na struju\nNajavljivao je “Opel” svoju elektrifikaciju još pre više godina. Posle prvih nekoliko hibridnih i modela na čist elektropogon, u Riseshajmu su još jače, nastavili svoju ofanzivu.\n– Elektrifikovaćemo kompletnu gamu proizvoda do 2024. Naredni modeli će uslediti ubrzo nakon što ove godine započnemo sa modelima “opel korsa-e” i “opel grandland X hibrid”” – rekao je izvršni direktor “Opela” Mihael Lohšeler .\nTokom sledeće godine “Opelovoj” električnoj postavci biće dodati baterijsko-električna verzija transportera “opel vivaro” kao i električna verzija naslednika modela “opel moka X”. Električne varijante modela “opel kombo” i “opel kombo lajf” zajedno sa električnom verzijom “opel zafire lajf” biće dodate u portfolio 2021. Deo “Opelove” game elektrifikovanih vozila će takođe biti i elektrifikovana verzija “opel astre” sledeće generacije.\n– Ova gama proizvoda će nam obezbediti odličnu poziciju u nameri da ostvarimo ambiciozne buduće ciljeve niže emisije štetnih gasova u Evropi – rekao je izvršni direktor Opela Lohšeler – Elektromobilnost je nezamenjljiva komponenta ovog plana. Ali naši najmoderniji i efikasni motori sa unutrašnjim sagorevanjem kao i razvoj gorivnih ćelija u Centru kompetencija u Riselshajmu će imati važan doprinos da naša kompanija bude održiva i otporna na budućnost.”


Fabio Kanavaro je izvukao Srbiju na žrebu u Moskvi\nNaime, "orlovi" su voljom kuglica smešteni u E grupu sa Brazilom, Švajcarskom i Kostarikom. Jasno je da su Nejmar i drugovi favoriti ne samo za prvo mesto na tabeli, već i za titulu, a da sa druga dva rivala može da se igra i traži prolaz u osminu finala.\nIpak, ova grupa je najteža kada se gleda jedan parametar - FIFA rang lista. Naša E grupa prosečno nosi 1.069 bodova, što je više nego u ostalih sedam.\nBrazil je najbolje rangiran na svetskoj listi od rivala Srbije, zauzima drugo mesto sa 1.483 boda, Švajcarska je osma sa 1.190, dok je Kostarika na 26. poziciji sa 850. Naš nacionalni tim je 37. sa 756 bodova.\nPosle grupe E, najteža grupa F, u kojoj su Nemačka, Meksiko, Švedska, Južna Koreja.


Pravilnik - Mark Awards 2022 - Mark Awards\nPravilnik – Mark Awards 2022\nMarketing mreža će, i ove godine, dodeliti nagrade najuticajnijim marketing i komunikacijskim stručnjacima iz kompanija u Srbiji, u okviru projekta Mark Awards.\nZa razliku od drugih strukovnih nagrada na tržištu Srbije koje nagrađuju najuspešnije timove i projekte, Mark Awards nagrade dodeljuju se pojedincima za lične poslovne i profesionalne uspehe, odnosno pojedincima koji su ostavili trag na tržištu marketinških komunikacija u Srbiji u prethodnom periodu.\nNa konkurs za nagrade Mark Awards mogu da se nominuju svi marketing i komunikacijski stručnjaci iz kompanija u Srbiji, koji smatraju da su svojim radom i delima (samostalno ili u timu) ostavili trag na tržištu marketinških komunikacija u Srbiji.\nNa konkurs za Mark Awards priznanja mogu da se nominuju i marketing i komunikacijski stručnjaci iz regiona koji vode više tržišta, među kojima je i tržište Srbije, s tim što u formularu za nominacije navode realizovane projekte i postignute rezultate isključivo za tržište Srbije.\nU zavisnosti od kategorije u kojoj se prijavljuju, stručnjaci iz kompanija mogu da rade na različitim pozicijama u sektoru marketinga, PR-a, brend i digitalnih komunikacija.\nZa nagrade Mark Awards stručnjaci mogu da se prijave lično ili da ih nominuje neko od kolega i saradnika iz kompanija, agencija ili medija sa kojima sarađuju. Zbog neutralnosti i transparentnosti takmičenja, članovi Marketing mreža tima, kao i članovi Žirija, ne mogu direktno da nominuju stručnjake iz kompanija za Mark Awards nagrade.\nIz iste kompanije može se nominovati više kolega, u različitim kategorijama.\nJedna osoba može poslati nominaciju isključivo u jednoj kategoriji. Duple prijave neće se uzimati u razmatranje i tretiraće se isključivo kao jedna nominacija.\nStručnjaci iz kompanija koji su nominovani 2021. godine za Mark Awards priznanja mogu se ponovo nominovati u jednoj od 11 glavnih kategorija, s tim što u formularu za nominacije navode realizovane projekte i rezultate poslovanja isključivo iz perioda 2021/22. godina.\nOve godine nominacije je moguće poslati u sledećim kategorijama:\n1. CHIEF MARKETING OFFICER OF THE YEAR\nPriznanje za uspešno upravljanje marketinškim komunikacijama kompanije/brenda sa posebnim doprinosom za unapređenje poslovanja kompanije i položaja brenda na tržištu.\nKo može da se prijavi: rukovodioci sektora marketinga, menadžeri/direktori marketinga i razvoja, kao i ostale kolege na sličnim pozicijama u sektoru marketinga.\n2. CHIEF MARKETING OFFICERS OF THE YEAR – MULTI COUNTRY\nPriznanje za uspešno upravljanje marketinškim komunikacijama kompanije/brenda na više od jednog tržišta sa posebnim doprinosom unapređenju poslovanja i uticaj na rezultate kompanije/brenda.\n3. BRAND MANAGER OF THE YEAR\nPriznanje za uspešno vođenje brenda i unapređenje brend rezultata i performansi.\nKo može da se prijavi: brend menadžeri i senior brend menadžeri, brend marketing menadžeri, rukovodioci sektora za brend komunikaciju.\n4. PR/CORPORATE COMMUNICATIONS MANAGER OF THE YEAR\nPriznanje za uspešno sprovođenje korporativnih vrednosti kompanije u eksternoj komunikaciji.\nKo može da se prijavi: rukovodioci sektora korporativnih komunikacija, PR menadžeri i direktori za medije i komunikacije, kao i ostale kolege na sličnim pozicijama u sektoru komunikacija.\n5. EMPLOYER BRANDING MANAGER OF THE YEAR\nPriznanje za uspešno sprovođenje employer branding kampanja, koje su doprinele većoj vidljivosti i prepoznatljivosti kompanije kao poželjnog poslodavca kod eksterne javnosti.\nKo može da se prijavi: rukovodioci sektora internih komunikacija, employer branding menadžeri, direktori internih i eksternih komunikacija, kao i ostale kolege na sličnim pozicijama u sektoru komunikacija, a koje su zadužene za sprovođenje employer branding kampanja.\n6. INTERNAL COMMUNICATIONS MANAGER OF THE YEAR\nPriznanje za uspešno sprovođenje projekata internih komunikacija, koji su doprineli unapređenju komunikacije među zaposlenima, boljem položaju zaposlenih u kompaniji, ali i boljem pozicioniranju kompanije kao poželjnog poslodavca kod interne javnosti.\nKo može da se prijavi: rukovodioci sektora internih komunikacija, employer branding menadžeri, HR menadžeri, direktori internih i eksternih komunikacija, kao i ostale kolege na sličnim pozicijama u sektorima internih komunikacija i ljudskih resursa.\n7. DIGITAL MARKETING MANAGER OF THE YEAR\nPriznanje za najbolje vođenje brenda u digitalnim medijima i unapređenje brend rezultata i performansi na internetu.\nKo može da se prijavi: rukovodioci sektora digitalnih komunikacija, digital menadžeri/direktori, social media menadžeri, kao i ostale kolege na sličnim pozicijama u sektoru digitalnim komunikacija.\n8. CSR MANAGER OF THE YEAR\nPriznanje za najbolje sprovođenje društveno odgovornih projekata kompanije i projekata održivog poslovanja.\nKo može da se prijavi: rukovodioci CSR sektora i održivog poslovanja, menadžeri/direktori komunikacija, kao i ostale kolege na sličnim pozicijama koje su zadužene za sprovođenje projekata održivog poslovanja i CSR-a.\n9. RISING STAR OF THE YEAR\nPriznanje najtalentovanijem profesionalcu mlađem od 30 godina koji radi u oblasti marketinga, komunikacija, digitala ili brend managementa u kompaniji, a na osnovu ostvarenih izuzetih komunikacionih i tržišnih rezultata.\nKo može da se prijavi: profesionalci na svim pozicijama u sektoru marketinga, PR-a, brend ili digitalnih komunikacija, starosti do 30 godina na dan zatvaranja konkursa.\n10. BRAND INNOVATOR OF THE YEAR\nPriznanja za brend vizionare, koji su u prethodnih godinu dana vodili lansiranje inovativnih proizvoda/usluga na tržište, a koji su postigli zapažene komunikacione i poslovne rezultate.\nKo može da se prijavi: rukovodioci sektora marketinga, menadžeri i direktori marketinga, brend menadžeri, senior brend menadžeri, kao i ostale kolege na sličnim pozicijama.\n11. SUPER HERO OF THE YEAR\nPriznanje za marketare koji su, uprkos brojnih krizama i izazovima tržišta, bili hrabri, i u 2021/22. godini prilagodili svoje kampanje i aktivnosti i hrabro nastavili sa komunikacijom ka potrošačima.\nKo može da se prijavi: profesionalci na svim pozicijama u sektoru marketinga, PR-a, brend ili digitalnih komunikacija, kao i ostale kolege na sličnim pozicijama.\n12. SPECIJALNO PRIZNANJE ZA LIČNI DOPRINOS RAZVOJU STRUKE\nPriznanje za marketare koji su, u poslednjih nekoliko godina, kontinuirano i predano radili i značajno doprineli unapređenju struke i tržišta marketinških komunikacija u Srbiji, kroz aktivan rad u strukovnim udruženjima, učešća na seminarima, konferencijama, predavanjima za studente, kroz edukacije i deljenje znanja, pokretanje kampanja i projekata u cilju razvoja i unapređenja struke itd.\nSpecijalno priznanje može biti dodeljeno isključivo stručnjacima koji su nominovani u jednoj od 11 glavnih kategorija. Odluku ko će dobiti specijalno priznanje od nominovanih u 11 glavnih kategorija donose isključivo članovi žirija.\nŠTA JE POTREBNO ZA NOMINACIJU ZA MARK AWARDS?\nPrijave se podnose isključivo elektronskim putem na sajtu mark-awards.rs i moraju da sadrže sledeće elemente:\nPrijavni formular (u kome se navode podaci nominovanog, realizovani projekti i ostvareni poslovni rezultati u prethodnih godinu dana – samostalno ili u timu)\nPostignuti rezultati odnose se na period od 1. jula 2021. do 1. jula 2022. godine.\nDetaljna biografija nominovanog (format: PDF), sa sledećim elementima:\nobrazovanje (formalno i neformalno)\ndosadašnje profesionalno iskustvo (kompanije i pozicije)\ndetaljan opis trenutne funkcije u kompaniji, zaduženja, odgovornosti i lična postignućima, rad na brendu/ovima;\nosvojene nagrade i priznanja u dosadašnjoj karijeri (lične, timske ili korporativne, a u kojima je nominovani imao velikih zasluga);\ndodatne informacije – znanje jezike, veštine i dodatna znanja, učešće kao govornika/predavača na strukovnim događajima i u žirijima u Srbiji, regionu i svetu itd.;\nprojekti i lično angažovanje na razvoju marketinške struke u Srbiji (navesti projekte, aktivnosti, rad kroz strukovna udruženja i sl.)\nlinkovi ka istaknutim medijskim objavama (intervjui, članci i sl.).\nFotografija nominovanog (min. 300dpi, JPG)\nNominacija od strane kolege iz struke/kompanije u formi kratkog pisanog obrazloženja ili pisano obrazloženje podnosioca prijave zašto zaslužuje Mark Awards nagradu (do 3.000 reči sa razmacima).\nNominacije su otvorene do 22. jula, popunjavanjem formulara za prijavu koji se nalazi na sajtu www.mark-awards.rs\nSpisak nominovanih po kategorijama i njihove biografije biće objavljeni javno na sajtu mark-awards.rs najkasnije do 31. jula 2022.\nDobitnici Mark Awards biće objavljeni najkasnije 19. septembra na zvaničnom sajtu mark-awards.rs, a nagrade će dobitnicima biti uručene na svečanoj ceremoniji u oktobru 2022. godine.\nZa dodatne informacije o prijavi, molimo vas da se obratite na mejl hello@marketingmreza.rs\nŽiri čine ugledni profesionalci, direktori kreativnih, PR, digitalnih agencija, kao i direktori kompanija i predstavnici strukovnih medija. Žiri čini ukupno 15 stručnjaka iz Srbije.\nKandidate za članove Žirija predlaže i bira organizator Mark Awards. Članovi Žirija između sebe, tajnim glasanjem, biraju predsednika Žirija.\nSpisak članova Žirija za dodelu nagrada Mark Awards biće transparentno objavljen na sajtu mark-awards.rs.\nŽiriranje nominovanih odvija se tajno elektronskim putem, na unapred pripremljenoj platformi. Pojedinačne ocene članova Žirija su tajna.\nOdluku o tome ko će dobiti nagrade Mark Awards donose isključivo članovi Žirija.\nU prvom krugu žiriranja, članovi Žirija pregledaju sve nominovane i glasaju po unapred utvrđenim kriterijumima. Prvih pet nominovanih u kategoriji koji osvoje najviše glasova članova Žirija nastavljaju takmičenje u drugom krugu.\nNominovani se u prvom krugu žiriranja ocenjuju po sledećim kriterijumima:\ninovativni i istaknuti marketing i komunikacijski potezi i kampanje koji su doprineli razvoju poslovanja i pozicioniranju kompanije/brenda u prethodnih godinu dana – 20 bodova;\ninicijative, razvoj, vođenje i unapređenje brenda/kompanije – 20 bodova;\nposlovni i prodajni rezultati brenda/kompanije i tržišno učešće – 20 bodova;\nistaknuta eksterna komunikacija projekata kompanije/brenda u tradicionalnim i društvenim medijima – 20 bodova;\nuticaj i ugled nominovanog i lično angažovanje na razvoju marketinške struke u Srbiji – 20 bodova.\nU kategoriji EMPLOYER BRANDING/INTERNAL COMMUNICATIONS MANAGER OF THE YEAR kriterijumi za ocenjivanje su:\ninovativni i istaknuti potezi i kampanje u oblasti internih komunikacija i employer brandinga u prethodnih godinu dana – 20 bodova;\ninicijative, razvoj, vođenje i unapređenje employer branding aktivnosti u okviru kompanije – 20 bodova;\nrezultati u oblasti internih komunikacija i emloyer brandinga – 20 bodova;\nistaknuta eksterna komunikacija employer branding projekata kompanije u tradicionalnim i društvenim medijima/istaknuta interna komunikacija – 20 bodova;\nU kategoriji CSR MANAGER OF THE YEAR kriterijumi za ocenjivanje su:\ninovativni i istaknuti potezi i kampanje u oblasti CSR-a i održivog poslovanja u prethodnih godinu dana – 20 bodova;\ninicijative, razvoj, vođenje i unapređenje CSR aktivnosti u okviru kompanije – 20 bodova;\nrezultati u oblasti CSR-a i održivog poslovanja kompanije – 20 bodova;\nistaknuta eksterna komunikacija CSR projekata kompanije u tradicionalnim i društvenim medijima – 20 bodova;\nZbir ocena po navedenim kriterijumima se sabira i deli sa pet. Konačna ocena svakog nominovanog je prosečna ocena izvedena iz prosečnih ocena svih članova Žirija koji su glasali u toj kategoriji.\nPrema rang listi dobijenih bodova, pet nominovanih sa najvećim prosečnim ocenama u svakoj kategoriji nastavljaju takmičenje u drugom krugu.\nU drugom krugu, članovi Žirija, glasaju ko od pet nominovanih ulazi u najuži krug i osvaja nagradu u kategoriji. Nominovani se u drugom krugu ocenjuju na skali od 1 do 10 po unapred utvrđenim kriterijumima.\nDobitnik Mark Awards nagrade u kategoriji je onaj nominovani koji osvoji najviše glasova članova žirija. Ukoliko dva nominovana imaju isti broj bodova, članovi Žirija pristupaju ponovnom glasanju sa DA ili NE.\nČlan Žirija, odnosno kompanija koju predstavlja, može da ima nominovane kandidate za nagrade Mark Awards. U tom slučaju član Žirija isključuje se iz glasanja u kategorijama u kojima su kandidati prijavljeni. Članovi Žirija isključuju se iz glasanja i u kategorijama u kojima zbog bilo kojih poslovnih ili privatnih odnosa sa nominovanima mogu da dođu u sukob interesa. Članovi žirija ne mogu direktno da nominuju kandidate za nagrade.\nNominovani, kao i njihove kompanije, ni na koji način ne mogu da utiču na odluku Žirija o dobitnicima Mark Awards nagrada. Ukoliko se naknadno ustanovi da je nagrađeni pojedinac na bilo koji način prekršio pravila konkursa, zakonske i etičke norme, dostavio lažne podatke ili na bilo koji način pokušao da utiče na Žiri ili odluku o dobitnicima, nagrada će mu biti oduzeta, a informacija o tome biće prosleđena svim javnostima koje su bile obaveštene o dodeli nagrada.\nSvi nagrađeni i njihove biografije biće javno objavljeni nakon dodele nagrada na portalu Marketing mreža www.marketingmreza.rs i sajtu Mark Awards www.mark-awards.rs\nUčestvovanjem u ovom takmičenju, nominovani su saglasni da se pridržavaju navedenih uslova i konačnih odluka o dobitnicima. Organizator zadržava pravo da koristi i objavljuje nominovane i njihova imena javno, online, u štampi ili na bilo koji drugi način, a u vezi sa Mark Awards nagradama. Prihvatanje navedenih uslova predstavlja dozvolu za organizatora da koristi imena, biografije, izjave, intervjue i ostale materijale u promotivne i edukativne svrhe bez dodatne naknade. Učešćem u ovom takmičenju učesnici oslobađaju organizatora bilo kakve odgovornosti, štete ili povrede autorskih ili srodnih prava.\nOvim Pravilnikom veoma je precizno i jasno navedena procedura nominacije marketing i komunikacijskih stručnjaka iz kompanija u Srbiji, elementi koje prijava treba da sadrži, vremenski okviri i sl. Kršenje bilo koje odredbe ovog Pravilnika dovodi do diskvalifikacije nominovanog, o čemu će biti pismeno obavešten na mejl.\nNominovani koji su poslali nepotpunu dokumentaciju biće obavešteni o tome na mejl, koji je naveden u prijavnom formularu, i imaće na raspolaganju 24 sata da dokumentaciju dopune i pošalju je nazad organizatoru. Nominovani koji ne pošalje dopunjenu dokumentaciju u roku od 24 sata, biće automatski diskvalifikovan.\nUčešće na takmičenju Mark Awards potpuno je besplatno.\nZa više informacija ili pitanja, molimo vas da nas kontaktirate na: hello@marketingmreza.rs


Šetnja u Kijevu za Međunarodni dan žena (Foto: AP/Efrem Lukatsky)\nU Srbiji i mnogim drugim zemljama danas se obeležava 8. mart, međunarodni praznik Dan žena, u znak sećanja na dan kada su žene počele da se bore za socijalnu, radnu i rodnu ravnopravnost. Širom sveta ovaj praznik se različito obeležava, negde i štrajkovima i protestima, na kojima su žene zatražile veću ravnopravnost polova.\nNizom manifestacija Dan žena obeležava se i u Srbiji, a predsednica parlamenta Maja Gojković otvorila je u Domu Narodne skupštine Konferenciju "Žene žive i na selu", kojom počinje nacionalna kampanja i serija skupova i razgovora za ženama sa sela.\nMizoginija postaje zamena za dijalog\nMinistar za rad i zapošljavanje Zoran Ðorđević i gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić otvaraju u Starom dvoru izložbu "Osmi mart u Srbiji, Srbija je deo sveta", na kojoj će biti predstavljeno 20 žena iz Srbije, čiji se profili nalaze na Vikipediji.\nDefinišući položaj žena u Srbiji, direktorka organka Ujedinjenih nacija za polnu jednakost i jačanje položaja žena u svetu (UN Women) u Srbiji Milena Rikanović je rekla da su žene u nepovoljnijem položaju od muškaraca u gotovo svakoj oblasti društveno-političkog i ekonomskog života u Srbiji. One rade dva i po sata duže od muškaraca na neplaćenim poslovima, zarađuju 16 odsto manje od muškarci sa istom stručnom spremom, izložene su nasilju, a u težem su položaju žene na selu nego u gradu.\nOsmi mart u svetu\nViše hiljada žena izašlo je na ulice Španije tražeći jednakost kada je reč o platama i položaju žena, a mnoge žene danas nisu otišle na posao.\nZa Međunarodni dan žena koji slavi socijalna, ekonomska, kulturna i politička dostignuća žena, učesnice kongresa preduzetnica Hrvatske i regiona na poklon su dobile deterdžent za sudove.\nMeđunarodni dan žena mogao bi u Sloveniji postati državni praznik ako se usvoji inicijativa Socijalnih demokrata (SD), stranke u koalicionoj vladi premijera Marjana Šarca.\nŽene u Srbiji će morati ponovo da vode stare bitke\nŽene na funkcijama, zakoni dobri, ali borba za ravnopravnost žena daleko od kraja


Rok za nostrifikaciju diplome 90 dana\nCentar u kome će naši mladi stručnjaci sa završenim fakultetom u inostranstvu moći da nostrifikuju diplomu radi zapošljavanja u Srbiji, počeće da radi 1.oktobra 2015. godine, a iz Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja najavljuju da će postupak priznavanja diploma biti brži, jeftiniji i lakši.\nPriznavanje diploma radi zapošljavanja do sada je bilo povereno univerzitetima i dešavalo se da nostrifikacija strane isprave ne može da se završi na primer na državnoj visokoškolskoj ustanovi ali uz visoku cenu može na privatnoj.\nTakođe, postupak je ponekad trajao godinama, pa su mnogi mladi, odlični studenti, odustajali od povratka u Srbiju.\nENIC/NARIC Srbija (Centar za informisanje o priznavanju inostranih visokoškolskih isprava i priznavanje u svrhu zapošljavanja), posebna je jedinica pri Ministarstvu i zvanično će početi da radi početkom oktobra, dok će akademsko priznavanje, u svrhu daljeg obrazovanja, ostati u nadležnosti univerziteta.\n"Očekujemo da će rok priznavanja biti znatno kraći", rekla je državni sekretar Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Zorana Lužanin i podsetila da je Zakonom o visokom obrazovanju ("Sl. glasnik RS", br. 76/2005, 100/2007 - autentično tumačenje, 97/2008, 44/2010, 93/2012, 89/2013, 99/2014, 45/2015 - autentično tumačenje i 68/2015) rok za priznavanje diplome 90 dana, od dana prijema urednog zahteva.\nLužanin najavljuje da će i cena postupka priznavnaja biti neuporedivo manja.\nDo sada su studenti za tu stavku izdvajali od nekoliko hiljada dinara do nekoliko hiljada evra, pa je za fakultete to bio dobar izvor prihoda. Lužanin ističe da je osim rokova i cene, problem bio i što se prilikom priznavanja tražio isti ili sličan studijski program.\nLužanin je i istakla da će u samom postupku nostrifikacije raditi, između ostalih, ocenjivači studijskog programa.\nPo pravilniku, koji treba da bude donet narednih sedam do deset dana, biće preporuka da ocenjivači budu sa tri različita univerziteta.\nTakođe, predviđeno je, kada se prizna diploma, a nema je u listi zvanja, da se to zvanje automatski uvrsti u listu, sa kompetencijama koje donosi svršeni student, rekla je Lužanin i dodala je u toku obuka za ocenjivače.


Održana humanitarna trka - "IT štafeta za dečije osmehe" - Društvena Odgovornost\nHumanitarna trka “IT štafeta za dečije osmehe” organizovana od strane domaće kompanije Vega IT održana je u nedelju 11. marta u Kameničkom Parku u Sremskoj Kamenici.\nOva tradicionalna trka okupila je preko 300 ljudi iz IT industrije koji su trčali za decu bez roditeljskog staranja.\nPrvo mesto osvojila je ekipa Devoteam, a kompanije Zesium i Nordeus zauzele su drugo, odnosno treće mesto.\nKako je i ove godine oboren rekord po broju prijavljenih učesnika trke, organizator događaja Maja Božić nije krila zadovoljstvo:\n“Već treću godinu zaredom organizujemo ovu trku i presrećna sam što smo i ove godine oborili rekord, što su 33 kompanije podržale događaj i prijavile ukupno 83 tima. Ukupno smo samo od ove trke prikupili oko 350.000 dinara za decu iz Sigurne kuće Novi Sad.”\nIT zajednica je još jednom pokazala da nema mesta izgovorima i da je dobra volja dovoljna da se naprave promene u sredini u kojoj živimo.\nTakođe, u nedelju 11. marta su se održale i trke za decu na 100 m, 400 m i 800 m, kao i trke na 4,5 km i 10,5 km koje su okupile dodatnih 600 profesionalaca, rekreativaca i drugih ljubitelja sporta.\nIzvor: Vega IT\nTelekom Srbija: “Poslovni izazov” za srednjoškolce\nNovosadska kompanija Vega IT poziva sve zainteresovane da se pridruže akciji “Programeri za Novosađane” i predlože projekat u periodu od 01.06 – 27.07.2017. godine čijom bi realizacijom mogao da se reši problem u našoj zajednici. Konkurs je namenjen društveno odgovornim pojedincima, grupama i organizacijama. Potrebno je izabrati oblast u kojoj postoji prostor za unapređenje i čije Read more


Liga BiH – KK Igokea – Republika Srpska\nKK Igokea - Republika Srpska > Vijesti > Liga BiH\nIgokea istopila Čelik\nIgokea je u drugoj utakmici Lige 6 ostvarila ubjedljivu pobjedu nad ekipom Čelika rezultatom 74:48 (22:14, 19:7, 20:13, 13:14). Igokea je nastupila bez Klemonsa i Karmajkla, a Bajić je koristi sve igrače, najefikasniji bili su Fundić i Jovanović sa po 12 poena, Atić je ubacio 11 poena. U ekipi iz Zenice Delalić je ubacio 21…\nPrvenac u Ligi 6\nIgokea je prvu utaikmicu u Ligi 6 odigrala protiv ekipe Leotara i uppisala rutinsku pobjedu 89:65. Gosti su poslije prvog poluvremena imali prednost 46:36. Početkom drugog poluvremna Igokea je odgovorila serijom 19:0 i za 4 minuta prešla u dvocifrenu prednost koju je do kraja utakmice uvećala. domaće je predvodio Dalibor Ilić koji je postigao 17…\nIgokea je u samo dva dana uspješno prošla dva gostovanja u Hercegovini. Nakon Čapljine, četa Dragana Bajića je slavila i u Mostaru protiv Zrinjskog 89:72 i tako se odvojila na vrhu prvenstva Bosne i Hercegovine. Zrinjski je pružio otpor samo u prvih 10 minuta nakon toga je Igokea stekla prednost koju su čuvali do kraja…\nSavladana Čapljina, sutra Zrinjski\nKošarkaši Igokee teže od očekivanog savladali su Čapljinu u zaostaloj utakmici prvenstva Bosne i Hercegovine. Ekipa Dragana Bajića je slavila na gostovanju 85:80 (22:12, 12:23, 26:21, 25:24), a domaći tim je pružio sjajan otpor, a trojkom sa svoje polovine u poslednjoj sekundi Čapljina je prednost je stekla prednost nakon prvih 20 minuta 35:34. Ipak u…\nPL: Igokea – Vogošća 141:77\nKošarkaši Igokee savladali Vogošću rezultatom 141:77 (37:13, 35:25, 42:13, 27:25). Igokea je na ovoj utakmici nastupila bez stranih igrača, a mladi kadar je iskoristio šansu. Najefikasniji igrač bio je Đorđe Topolović sa 30 postignutih poena, Simanić je ubacio 23 poena uz 10 skokova, Nemanja Nikolić 22 poena 12 skokova i 11 asistencija, Ilić 17, Talić…


Izbeglice i migranti odlaze, ksenofobija ostaje – IDEAS\nKako su izbeglice i migranti sa Bliskog Istoka i iz Afrike, od ljudi kojima je neophodna pomoć, u velikom broju slučajeva i međunarodna zaštita, postali ”opasnost” i ”pretnja” za lokalno stanovništvo, ali i ”dežurni krivci” za sve probleme koji nam se dešavaju? Za samo nekoliko godina, od demonstracije i promocije altruizma i humanosti, u javnom diskursu razvio se negativni sentiment prema ovoj društvenoj grupi koji možemo, uprkos svojoj kompleksnosti, definisati kao ksenofobiju. Uzrok neopravdanog straha, nepoverenja, netrpeljivosti, pa čak i mržnje prema strancima, ne može se isključivo pripisati nedovoljnoj informisanosti građana i građanki Srbije o drugačijim kulturama, običajima, navikama i načinima života, nego, pre svega, tendencioznom, namernom, manje ili više planskom podsticanju i širenju predrasuda i negativnih stereotipa o izbeglicama i migrantima od strane pojedinaca i grupa koji svoje uporište pronalaze u ekstremnom nacionalizmu.\nAnti-migrantska politika vodi se sve žustrije na desničarskim propagandno populističkim portalima koje veliki broj građana i građanki doživljava kao informativne, ali i na društvenim mrežama. ”Tajni plan o masovnom naseljavanju migranata” postala je centralna tema i vodeća teorija zavere oko koje se okuplja zabrinjavajuće veliki broj ljudi u virtuelnom prostoru. Grupa ”Stop naseljavanju migranata” na društvenoj mreži Facebook za samo nekoliko meseci okupila je više ljudi nego što, na primer, grad Novi Sad ima stanovnika – čak 330.000. U ovoj i sličnim grupama, članovi dele lažne vesti, poluinformacije i dezinformacije, kao i ”bajate” fotografije i video sadržaj iz različitih krajeva sveta na kojima se navodno vidi kako izbeglice i migranti terorišu meštane i vandalizuju sela i gradove. Namera autora takvih postova svakako jeste manipulacija i obmanjivanje najšire javnosti tvrdnjama da se incidenti i zločini koji se paušalno pripisuju pripadnicima izbegličke i migrantske populacije dešavaju na prostorima Srbije i da se dešavaju u sadašnjem vremenu, uz upozorenje da sa naseljavanjem migranata dolazi i islamizacija Srbije, terorizam, islamski fundamentalizam, kao i istrebljenje srpske kulture i identiteta.\nU vreme vanrednog stanja koje je do pre nekoliko meseci bilo na snazi usled pandemije Covid-19, lažne vesti dobile su nove semantičko-lingvističke bravure poput onih da se migranti naseljavaju ”pod velom vanrednog stanja” ili ”dovode u srpska sela pod okriljem noći”. Najaktivniji članovi anti-migrantskih grupa podstrekivali su ljude da se u toku vanrednog stanja izlažu opasnosti od zarazne bolesti, masovno izlaze na ulice i organizuju skupove protiv privremenog smeštanja izbeglica i migranata na nekim lokacijama, poput Deliblatske peščare. Na žalost, informacije o protestima u javnom prostoru bile su daleko glasnije od objašnjenja Komesarijata za izbeglice – da bi ljudi bili smešteni privremeno, radi rasterećenja prihvatnih centara u cilju sprečavanja pojavljivanja i širenja zaraze.\nKreatori grupa na društvenim mrežama koji zagovaraju teoriju o masovnom naseljavanju migranata svesni su činjenice da je veliki broj građana i građanki Srbije koji žive u teškim socio-ekonomskim uslovima ”laka meta” sklona manipulacijama, te računaju da će svojim objavama bez teškoće kreirati opšte prihvaćenog ”uzurpatora” srpske teritorije, srpske kulture i srpskog identiteta – izbeglicu ili migranta. Da im to polazi za rukom govori i predizborno istraživanje Nove srpske političke misli gde je na pitanje da li mislite da Srbiji preti opasnost od masovnog naseljavanja migrantima, potvrdno odgovorilo više od 44 odsto ispitanih. Zabrinjavaju i podaci prošlogodišnjeg istraživanja o stavovima građani i građanki Srbije prema diskriminaciji Poverenika za zaštitu ravnopravnosti koje ukazuje na najveću socijalnu distancu upravo prema izbeglicama, migrantima i tražiocima azila. Čak trećina ispitanih, sa manjim procentualnim oscilacijama, odgovorila je da ne bi volela da živi u istoj zemlji sa izbeglicama i migrantima, ne bi želela da se druži sa njima, niti da im budu komšije ili kolege na poslu.\nKreiranje i plasiranje lažnih vesti o masovnom naseljavanju migranata postale su siguran recept za širenje nacionalne i verske mržnje i netrpeljivosti, ali i lak način za sticanje političke naklonosti nacionalista. Strah od potencijalnih socio-ekonomskih gubitaka, pre svega smanjenja socijalnih davanja i gubitka posla, kod stanovnika zemalja u koje izbeglice i migranti najčešće dolaze ili kroz koje prolaze, podstiče se i kroz narativ brojnih političkih aktera koji slabljenje nacionalne ekonomije, porast siromaštva, pa čak i izazove sa kojima se suočava zdravstvo pripisuju prilivu stranaca. ”Vesti” o masovnom naseljavanju izbeglica obavezno sadrže i netačne informacije da će migranti lako dobijati državljanstva, besplatne kuće ili kuće na besplatno korišćenje, ali i zaposlenje. Kao ilustracije za ovakve postove koriste se fotografije političara sa delovima njihovih izjava, fotografije nekog od lokalnih akcionih planova koji se bave rešavanjem pitanja izbeglica i interno raseljenih lica ili, jednostavno, ilustracije sa otvorenim ksenofobičnim porukama. Istina je da se lokalni akcioni planovi već godinama donose i njihov cilj je da se omogući integracija, pa i kroz obezbeđivanje trajnih stambenih rešenja raseljenih lica sa prostora bivše Jugoslavije. Programi podrške raseljenih lica iz bivših jugoslovenskih republika postale su, bez ikakvog osnova, povod za stigmatizaciju izbeglica i migranata sa Bliskog istoka i iz Afrike.\nOno što je zajedničko svim anti-migrantskim grupama na društvenim mrežama koje se bave ”tajnim naseljavanjem miliona migranata na šta se Srbija obavezala Marakeškim sporazumom” jeste namerno kreiranje i plasiranje lažnih vesti i teorija zavere koje služe da zahuktaju ksenofobičnu atmosferu u društvu. Uprkos činjenici da je ljudima s naših prostora itekako poznato koliko je izbeglištvo bolno životno iskustvo, i uprkos činjenici da svi poznajemo bar jednu osobu koja u tuđini i nakon više decenija tiho pati za svojim domom, lažne vesti o naseljavanju migranata koji žele da pokore sve što je srpsko lako pronalaze nove žrtve – ljude koji u to veruju. I što je najvažnije, uprkos činjenici da je Srbija migrantima i izbeglicama samo čekaonica za odlazak u razvijene evropske zemlje.\nDruštvene mreže i ekstremno nacionalistički sajtovi postali su svojevrsni ”barometar” ksenofobije u našem društvu. Upravo na ovim mestima licitira se ogromnim brojem izbeglica i migranata koji trenutno borave u Srbiji. Međutim, istina je drugačija. Prema podacima UNHCR-a, do kraja juna 2020. godine u Srbiji je evidentirano 5.976 izbeglica, migranata i tražilaca azila, od kojih je u toku istog meseca samo sedmoro podnelo zahtev za azil.\nPo svemu sudeći, Izbeglice i migranti će otići, ali ksenofobija ostaje.\nAutorka: Tamara Vlaškalin, viša savetnica za javne politike u IDEAS-u


130 penzionera iz Lazarevca otputovalo na jednodnevni izlet - GEM info\n130 penzionera iz Lazarevca otputovalo na jednodnevni izlet\n8. septembra 2021. Redakcija 0 Comments Bojan Stević, go lazarevac, Grad Beograd, Lazarevac, udruženje penzionera\nGradska opština Lazarevac u saradnji sa Gradom Beogradom organizovala je za najstarije sugrađane besplatan izlet u manastir Manasiju i park maketa u Despotovcu. Ovo je samo jedna od aktivnosti koju lazarevački penzioneri imaju zahvaljujući opštini Lazarevac, koja je realizovala ovaj izlet. Predsednik Gradske opštine Lazarevac Bojan Stević i njegovi saradnici ispratili su najstarije sugrađane na ovaj jednodnevni izlet. Prema Stevićevim rečima jedini uslov za sve penzionere koji žele da idu na ovu putovanje je da su primili vakcinu protiv koronavirusa.\nGrupa od 130 najstarijih sugrađana krenula je na prvi ovogodišnji besplatni jednodnevni izlet koji Gradska opština Lazarevac u saradnji sa Gradom Beogradom organizuje pod sloganom „Treće doba – Upoznajmo lepote Srbije“. Relacija ovog izleta je ka manastiru Manasija, parku maketa u Despotovcu, izjavio je predsednik Gradske opštine Lazarevac Bojan Stević, koji je sa saradnicima ispratio penzionere.\nNa ovom jednodnevnom izletu, prema utvrđenom planu obilaze se poznati kulturno – istorijski lokaliteti. Za upoznavanje mesta koja se obilaze angažovani su i stručni vodiči.\nOvo je samo jedan od izleta koji organizuje Gradska opština Lazarevac u saradnji sa Gradom Beogradom. Planirano je da svake srede naši najstariji sugrađani imaju priliku da odu na jednodnevni izlet. Predsednik GO Lazarevac, Bojan Stević izjavio je da je u planu obilazak još tri destinacije, koje će se realizovati u narednom periodu, a to su obilazak manastira Rajinovac – Smederevo, Mećavnika – Tara i manastira Slanci u Pančevu.\nTelefon na koji penzioneri mogu da se prijave za izlet je 8123-287. Jedini uslov za sve penzionere koji žele da idu na ove izlete je uz dokaz o izvršenoj vakcinaciji protiv koronavirusa.\nShare the post "130 penzionera iz Lazarevca otputovalo na jednodnevni izlet"\n← Stević: Radovi u ulici Janka Stajčića biće gotovi za 30 dana, rekonstrukcija drugog dela na proleće\nU Lazarevcu promovisana knjiga „Tajna u kamenu“ Lelice Todorović →


Art magazin - Irena Kelečević: Gde je moje mesto\nBEOGRAD. Salon Muzeja savremene umetnosti predstavlja od 19. januara do 19. marta 2018. izložbu Irene Kelečević (1975). Diplomirala je i magistrirala na Fakultetu likovnih umetnosti u Beogradu, gde trenutno završava doktorske studije. U svom radu istražuje lični prostor i njegove veze sa javnim prostorom, koji nije definisan samo tradicionalnom arhitekturom već se pojavljuje kao produkt društvene prakse, budući da je korišćen, okupiran i transformisan svakodnevnim aktivnostima.\nSite-specific intervencija Irene Kelečević pod nazivom Gde je moje mesto, bavi se istraživanjem identiteta prostora vezanim za zgradu u kojoj je smešten Salon Muzeja savremene umetnosti u Pariskoj ulici, broj 14. Sama zgrada nazivana je i "zgradom slikara" s obzirom na to da je sagrađena za potrebe stanovanja, slikarskih ateljea i izlagačkog predstavljanja eminentnih umetnika sa polovine 20. veka. Ovakva koncepcija stambeno-izlagačkog prostora, koji se gradio od 1956. do 1960. godine kao hrabro i inovativno rešenje u to vreme, omogućila je Salonu Moderne galerije (kasnije Salonu Muzeja savremene umetnosti) poziciju relevantnog mesta kao pokretača ali i jednog od svedoka decenijskih društvenih, ekonomskih i pre svega kulturoloških promena Beograda.\nRad "Gde je moje mesto" sastoji se od nekoliko segmenata: crteža u prostoru, uramljenih crteža i kolaža, intervencije od starog mobilijara koji transformiše prostor u neku formu mizanscena, i fotografija. U ulozi prostornog pripovedača, više nego samom arhitekturom i životom zgrade, umetnica se bavi značenjskim identitetom mesta, simbolikom onoga šta je mesto nekada bilo i šta je ono danas. Polazeći od osnovnih činjenica vezanih za lokaciju, bez većeg saznanja o ljudima, identitetima, prostorima, pričama ona u izgradnju identiteta mesta kreće obrnutom metodom. Postavljajući sebe kao ključnog aktera, onoga što otkriva, postavlja pitanje u prvom licu (Gde je moje mesto), pokreće intervenciju koja stoji između činjenica i imaginacije, otkrovenja i istoriografije. Vraćajući se na primarnu funkciju lokacije u Pariskoj 14 – zgrade za slikare, stambene zgrade sa ateljeima, višedecenijskog izlagačkog prostora – umetnica postavlja pitanje koje u srži postaje osnova delanja, odnosno razmatranja ličnog umetničkog identiteta, sada i ovde.


Povećanje penzija od nove godine | Dunav Televizija\nNaslovna Vesti Društvo Povećanje penzija od nove godine\n– Penzijski sistem poslednjih godina pokazuje kontinuirano pozitivno kretanje u skladu sa postignutom fiskalnom konsolidacijom, dostizanjem ekonomske stabilnosti. Preduzetim merama stvoren je čvrst osnov za nastavak pozitivnog trenda i u narednim godinama. Zahvaljujući uspostavljenoj fiskalnoj disciplini, obezbeđen je stalni rast visine penzija kroz redovna usklađivanja, a takođe su uvedene i dodatne isplate penzionerima, ali bez narušavanja održivosti sistema. Prema tome, na održiv način se unapređuje rast standarda penzionera – rekla je direktorka Fonda PIO Dragana Kalinović.\n– Iako je 2020. godina puna izazova na globalnom planu, zbog aktuelne epidemiološke situacije koja gura većinu zemalja u recesiju, ekonomija Srbije pokazuje snagu i izdržljivost, tako da postoji realna mogućnost da obezbedi nastavak rasta standarda penzionera. Tako je, u cilju podrške korisnicima penzija da lakše prođu kroz period vanrednog stanja, svim korisnicima penzija u aprilu ove godine isplaćeno po 4.000 dinara – istakla je Kalinović.\n– Zahvaljujući svim merama preduzetim u proteklom periodu i postignutim ekonomskim rezultatima, sigurno je da će osnova koja je postignuta i trend rasta koji se beleži u broju zaposlenih i povećanju plata, a time i u naplati izvornih prihoda Fonda, omogućiti da se ostvari zacrtan plan da u 2025. godini prosečna penzija iznosi 440 evra. Politika Aleksandra Vučića dala je dobre rezultate, poverenje koje su mu građani iskazali je opravdano, siguran sam da ćemo u budućnosti ostvariti sve ciljeve koje smo postavili sebi i obezbediti još bolji standard života za naše građane – zaključio je ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević.\nPrethodni tekstKrizni štab u ponedeljak o karantinu nakon CG\nSledeći tekstGrad Novi Sad dodelio stan u Kisačkoj samohranoj majci\nJovanovićeva: Prvi talas virusa korona nije završen\nNOLE ISPISAO ISTORIJU! Raonić se ponadao, ali NOLE je ISTINSKI šampion!...


Lazović: Delegacija SNS deluje kao provokacija, ne zaslužuju da se sa njima sedi | Autonomija\n"Odluku o bojkotu je neophodno da donesu svi politički akteri zajedno"\nRadomir Lazović izjavio je u Novom danu da Inicijativa „Ne davimo Beograd“ nije bila pozvana na skup o izbornim uslovima koji je održan na Fakultetu političkih nauka u Beogradu.\nLazović kaže da su znali da se sastanak održava i smatra da je dobro da se razgovara o izbornim uslovima, ali ističe da treba imati dobre argumente „da sa njima sednete za sto“.\nOn kaže da je jasno da su izborni uslovi „jako loši“ i da „skoro da ne postoje uslovi za fer izbore“. Međutim, dodaje Lazović, odluku o bojkotu je neophodno da donesu svi politički akteri zajedno.\nPrema njegovim rečima, problemi u vezi sa izbornim uslovima idu u tri pravca.\n„Jedan je zloupotreba funkcionerske kampanje, zloupotreba moći tako što se pritiskaju ljudi da moraju da glasaju, kao i finansiranje koje je netransparentno. Drugi bi bio birački spiskovi koji su neuređeni, netransparentan način funkcionisanja biračkih odbora…“, navodi Lazović.\nKao treću i, kako kaže, najočigledniju kariku, Lazović navodi medije koji se „ozbiljno zloupotrebljavaju“ u smislu ućutkivanja ljudi koji iznose kritičke stavove u vezi sa vlašću.\nLazović kaže da se nada da iz razgovora o izbornim uslovima može da proizađe nešto konkretno jer smatra da bojkot izbora nikome ne odgovara.\n„Ne odgovara ni vlasti ni opoziciji, pre svega ne odgovara nama građanima. Ali je pitanje da li možemo da izađemo iz ovoga bez nekog ozbiljnijeg pritiska koji bi dolazio sa ulice“, ocenjuje Lazović.\nLazović kaže da će Inicijativa „Ne davimo Beograd“ učestvovati u onome što bude zajednička odluka.\n„Ukoliko bude odluke o bojkotu, mi ćemo učestvovati u bojkotu. Ukoliko bude odluke o izlasku na izbore, izaći ćemo na izbore“, pojašnjava on.\nPrema Lazovićevim rečima, izbor delegacije Srpske napredne stranke (SNS) za razgovore koji su održani na Fakultetu političkih nauka deluje kao provokacija.\n„Ne bih da se pravim da je sve ok, baš nije. Baš mislim da je to jedna provokacija i mislim da su to ljudi koji ne zaslužuju da se sa njima sedi, ali ako postoji viši cilj…“, rekao je on.\nLazović smatra da je reč o manipulaciji sa strane SNS kako bi mogli da kažu da se razgovara.\n„Mislim da nema iskrene želje da se nešto promeni“, zaključuje Lazović.


Potrošači se najviše žale na kvalitet obuće, mobilnih i bele tehnike - Užice Oglasna Tabla\nмарт 16, 2018 011\nNivo zaštite potrošača u Srbiji je blizu evropskih standarda, a svest građana Srbije o potrošačkim pravima je mnogo razvijenija nego pre pet godina, izjavila je državni sekretar Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija Vesna Kovač. Kovač je povodom Svetskog dana zaštite potrošača, 15. marta, navela da broj potrošačkih prigovora konstantno raste i da je prošle godine bilo skoro 17.000 prigovora, što je, kaže, za oko trećinu više nego pre pet godina.\nOvi podaci ukazuju da su potrošači danas dovoljno edukovani i da znaju kome da se obrate za pomoć u rešavanju problema, a sa druge strane, sve više se primećuje spremnost trgovca da u što kraćem roku reše reklamaciju potrošača, jer time stiču veću lojalnost– izjavila je Kovač za Tanjug.\nTokom protekle godine najveći procenat žalbi odnosio na obuću, 21 odsto, mobilne telefone 12 odsto, belu tehniku, računare i IT opremu po šest odsto, dok se na nameštaj žalilo pet, a na odeću i televizore po četiri odsto kupaca.\nZa podršku radu udruženjima za zaštitu potrošača, ove go.dine je opredeljeno 20 miliona dinara, što je, kaže Kovač, za trećinu više novca u odnosu na prethodnu godinu.\n– Nastojimo da pružimo podršku povećanju kadrovskih, materijalnih i tehničkih kapaciteta udruženja za zaštitu potrošača, a potrebno je raditi na daljem unapređenju saradnje između svih nosilaca zaštite potrošača – poručila je Kovač.\nRatko Erić: „Hvala mojim Užičanima na podršci“ (VIDEO)\nUhapšen čovek u Požegi, osumnjičen da je zadavio suprugu


Plate u prosvjeti i kulturi bi trebalo da budu veće za osam odsto, ako parlament Srpske usvoji tri zakona koja regulišu ovu oblast - ali samo za visokoobrazovane kadrove. Zbog kolega koje to povećanje ne obuhvata, ne možemo biti sasvim zadovoljni, poručuje prvi čovjek sindikata prosvjete Republike Srpske.\n"U okviru tih situacija smo predložili neke repere gdje smo tražili da neke razlike u našim redovima budu smanjene prilikom izrade i donošenja ovih zakona o platama. Nažalost, to nije uvaženo, i sada imamo taj jaz veći nego što je bio. Neke stvari ćemo pokušati da u budućnosti razriješimo, na način da kroz sljedeće korake budu obuhvaćeni i ostali", kaže Dragan Gnjatić, predsjednik Sindikata obrazovanja, nauke i kulture Republike Srpske.\n"Nadamo se da će to biti usvojeno, iz razloga što je Budžet za 2019. već usvojen, i koji se odnosi upravo na povećanje plata zaposlenima u prosvjeti i kulturi, tako da tu, nadam se, neće biti nikakvih problema", ističe Natalija Trivić, ministar prosvjete i kulture Republike Srpske.\nMinistarstvo prosvjete i kulture plate


Srbija otvorila Klaster četiri u pregovorima sa EU\nSrbija je 14. decembra otvorila Klaster četiri u pregovorima o pristupanju EU. Evropski komesar za proširenje Oliver Varheji izjavio je da vladavina prava i normalizacija odnosa sa Kosovom ostaju ključni za pregovore o pristupanju Srbije Evropskoj uniji.\nNa međuvladinoj konferenciji EU-Srbija u Briselu otvoren je Klaster četiri – Zelena agenda i održiva povezanost, koji obuhvata četiri poglavlja – 14 Transportna politika, 15 Energetika, 21 Trans-evropske mreže i 27 Životna sredina i klimatske promene.\nMeđuvladinom konferencijom predsedavao je državni sekretar predsedavajuće Evropskoj uniji Slovenije Gašper Dovžan, a u ime Srbije učestvovale su premijerka Ana Brnabić i ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović.\nEvropski komesar za proširenje je istakao da je važno da Srbija nastavi da ostvaruje dobre rezultate na terenu u oblasti vladavine prava i u dijalogu sa Prištinom.\nNa konferenciji za novinare posle međuvladine konferencije Varheji je rekao da će Evropska komisija nastaviti da radi sve što može kako bi ubrzala proces pristupanja Srbije i celog regiona.\nOtvaranje Klastera četiri, istakao je Varheji, predstavlja priznanje za napredak Srbije u reformama ustava i pravosudnog sistema, kao i snažan politički znak da EU želi Srbiju u svojim redovima.\nVarheji je predočio da je izazov za Srbiju, ali i EU da se ostvare ciljevi “zelenog preobražaja” ekonomije, transporta, očuvanja prirodne sredine i objasnio da će u tom cilju biti obezbeđena i znatna sredstva kroz ekonomsko-investicioni plan Unije za Zapadni Balkan.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić rekla je da je današnji dan za Srbiju prekretnica u procesu evropskih integracija i dodala da je otvaranje Klastera četiri “veliki i važan korak i veliku uspeh” na čemu je “čestitala građanima, vladi i predsedniku Srbije”.\nBrnabić je predočila da će za privredni, energetski i cilj zaštite prirodne sredine biti potrebno oko deset milijardi evra da bi se Srbija usaglasila s preobražajem u EU u idućim decenijama. Ona je to izjavila na pitanje agencije Beta koliko je finansijskih sredstava nužno za “zeleni preobražaj” privrede i očuvanje okoline.\nSrpska premijerka je naglasila da srpske vlasti zahvaljujući konsolidaciji srpske privrede imaju sredstva da nastave reforme naročito na poljima vladavine prava, kao i očuvanja prirodne sredine i energetske tranzicije.\nPodsetila je da nova metodologija proširenja EU znači političko upravljanje procesom evropskih integracija i dodala da je to, “posebno u oblasti vladavine prava, očigledno dalo rezultat”.\nBrnabić je izrazila očekivanje da će Srbija naredne godine otvoriti Klaster tri i pripremiti se za otvaranje Klastera pet i dodala da će dalji fokus biti na reformama u oblasti vladavine prava i zaštite životne sredine, kao i da prioriteti za Srbiju ostaju dijalog sa Prištinom, regionalna stabilnost, ekonomija i postepeno usklađivanje sa zajedničkom spoljnom i bezbednosnom politikom EU.\nVisoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbednost Žozep Borel čestitao je premijerki Srbije na “važnom koraku” na putu Srbije ka EU.\n“Sada je važno da napredujemo u daljem radu, uključujući vladavinu prava, usklađivanje sa zajedničkom spoljnom i bezbednosnom politikom EU i dijalog Beograda i Prištine”, napisao je Borel na Tviteru.\nDovžan je rekao da je napredovanje u procesu proširenja bio jedan od glavnih prioriteta slovenačkog predsedavanja EU i izrazio zadovoljstvo što je revidiarna metodologija proširenja i praktično primenjena otvaranjem prvog klastera.\n“To unosi više dinamike u pristupne pregovore uz istovremeno otvaranje četiri pregovaračka poglavlja”, rekao je Dovžan na konferenciji.\nOdluka o otvaranju Klastera četiri u pregovorima sa Srbijom potvrđena je 8. decembra na redovnom sastanku stalnih predstavnika država članica EU u Briselu (COREPER).\nSrbija je u dosadašnjim pregovorima sa Evropskom unijom otvorila 22 od ukupno 35 poglavlja, od kojih su dva poglavlja privremeno zatvorena.\nUpišite tekst * + six = ten


Dokument - Blic Online\nOriginalni dokument s programom Olimpijskih igara 1892. koji je pripremio i uredio Pjer de Kuberten, "otac" modernih Olimpijskih igara i osnivač Međunarodnog olimpijskog komiteta, prodat je u sredu na aukciji u njujorškom Sotbiju za 8,8 miliona dolara, što je rekordna cena za predmet koji se odnosi na sportska zbivanja.\nSavić: Tajnost dokumenta izaziva sumnju da se radi o izdaji\nU svakoj normalnoj zemlji pitanje oko NATO puta bi se moralo naći u Parlamentu. Tajnost dokumenta izaziva sumnju da se radi o izdaji. Da li likovanje Кomšića i Džafereovića da je Bosna i Hercegovina pobedila, znači da je Republika Srpska izgubila?\nRusija i Velika Britanija pripremile su zajednički dokument o hitnom odgovoru na upotrebu biološkog oružja i predstaviće ga sutra u Ženevi, rekao je danas direktor odseka ruskog Ministarstva spoljnih poslova za neširenje i kontrolu oružja, Vladimir Jermakov.\nPolicijska patrola zaustavila je u Mostaru vozilo marke "golf" kojim je upravljao A.T. (26) iz Sarajeva, a u kojem su se nalazili migranti, državljani Irana, saopštio je MUP Hercegovačko-neretvanskog kantona.\nMihajlović: Za sufinansiranje planskih dokumenata 29,5 miliona dinara\nPotpredsednica vlade i ministarka građevinarstva Zorana Mihajlović uručila je danas ugovore o sufinansiranju planskih dokumenata predsednicima i gradonačelnicima 26 lokalnih samouprava iz centralne Srbije i Vojvodine, u vrednosti od 29,5 miliona dinara.\nZajednica srpskih opština (ZSO) na Kosovu i Metohiji treba što pre da bude formirana, saglasni su predstavnici Srpske liste koji su, između ostalog, i o tome danas razgovarali na sednici Skupštine predstavnika 10 srpskih opština na Kosovu.\nNAKON OBJAVLJIVANJA Tramp: Mnogi bi trebalo da se STIDE, sramno je šta se događa u ovoj zemlji\nOdbor za obaveštajne poslove Predstavničkog doma Kongresa objavio je danas poverljivi republikanski memorandum, u kojem se tvrdi da su zvaničnici vodećih agencija za sprovođenje zakona u SAD zloupotrebili ovlašćenja tokom istrage predsedničke kampanje Donalda Trampa 2016. godine.\nDugo se spekulisalo oko njenog PRAVOG IMENA, a onda je naša pevačica svima pokazala DOKUMENT IZ DETINJSTVA i otkrila šta je istina\nPre nekoliko godina kružile su priče da se ne zove onako kako se odavno predstavlja u javnosti, a ovim putem je otkrila da li u spekulacijama ima istine, dok joj se ćerka nalazi u žiži interesovanja medija u rijalitiju "Zadruga".\nKrajišnik: Nikada nisam video originalni Dejtonski sporazum\nMomčilo Krajišnik, predratni predsednik Skupštine Bosne i Hercegovine, istakao je da nikada nije video originalni Dejtonski sporazum i da su radili su po kopijama.


Urbanistički zavod Beograda - Mladenovac\nGUP Mladenovac 2021\nPoledajte kako smo uradili Generalni plan za teritoriju Opštine Mladenovac\n(1) Osnovna namena zemljišta\n(2) Mreža naselja i infrastrukturni sistemi\n(3) Turizam i zaštita prostora\nMladenovac, Janka Katića 6\nGradska opština Mladenovac nalazi se u jugo-istočnom delu administrativnog područja grada Beograda, u slivu reke Veliki lug, na udaljenosti od oko 45km od Beograda. Površina opštine je 33.914 ha, sa brojem stanovnika od oko 55.000.\nOpština Mladenovac ima povoljan saobraćajno-geografski položaj. Nalazi se u šumadijskom delu prostora AP Beograda, u slivu reke Veliki Lug. Obodnim delom opštine prolazi državni put I reda broj 1 - autoput Beograd-Niš a teritorijom opštine prolaze važni saobraćajni pravci: međunarodna železnička pruga Beograd-Niš, državni put I reda broj 23 i državni putevi II reda broj 107, 107a i 200. Opštinu Mladenovac karakteriše dobra saobraćajna povezanost sa Beogradom kao i sa susednim opštinama Smederevom, Smederevskom palankom, Topolom, Aranđelovcem i Kragujevcem.\nNajznačajnije prirodne vrednosti opštine Mladenovac su prostrana i šumovita planina Kosmaj i mineralne vode Seltersa i Koraćičke banje.\nUkoliko želite da gradite na teritoriji Gradske opštine Mladenovac i potrebne su Vam informacije možete se obratiti nadležnim institucijama ili angažovati stručnjake Urbanističkog zavoda Beograda da umesto Vas istražuju i planiraju, izrađuju urbanističko-tehničke dokumente, planske dokumente, informacije, studije, analize, istraživanja, prostorno-programske provere, konkurse.