„Zavičaj” okupio pesnike, slikare, muzičare... -\nVišegodišnja nastojanja da Žitkovac i okolna naselja dobiju udruženje koje bi okupilo pesnike, slikare, muzičare i ostale stvaraoce u kulturi, juče su konačno dobila epilog. U Žitkovcu je osnovano Udruženje stvaralaca u kulturi „Zavičaj”. Na osnivačkoj skupštini koja je održana u prostorijama OŠ „Vuk Karadžić” usvojen je statut i izabrani su članovi Upravnog i Nadzornog odbora. Za predsednika udruženja izabran je Dragiša Dačić, nastavnik muzike u penziji, a za njegovog zamenika, profesor srpskog jezika i književnik Dragiša Marković. Prisutni su bili jednoglasni i u izboru prof. dr Svetozara Vukadinovića za počasnog predsednika. Vukadinović je bio dugogodišnji profesor matematike na Saobraćajnom fakultetu i eminentan stručnjak u saobraćajnom inženjerstvu.\nCiljevi ovog udruženja su, kako se čulo na osnivačkoj skupštini, očuvanje kulturno istorijskog nasleđa u lokalnoj sredini, razvoj kulturnog i umetničkog stvaralaštva i podsticaj kreativnosti kod dece, objavljivanje audio i video zapisa, knjiga i drugih publikacija, organizovanje izložbi i kulturnih manifestacija.\n‒ Jedan od zadataka našeg udruženja je i osnivanje legata za likovna i druga dela autora iz ove sredine – kaže predsednik Nadzornog odbora „Zavičaja” Dragoslav Ristić i napominje da će se kroz rad udruženja i postojanje legata čuvati uspomena na dvojicu znamenitih meštana Žitkovca, slikara Miću Stoiljkovića (poreklom iz Kamenice) i Vukadina Vukadinovića, dugogodišnjeg sveštenika koji je bio veoma poštovan u Žitkovcu i okolnim selima gde je službovao.\nOsnivačkoj skupštini USUK „Zavičaj” prisustvovali su i direktorka Centra za kulturu i umetnost Maja Radoman Cvetićanin i direktor biblioteke „Vuk Karadžić” Vojkan Popović koji su istakli da će njihove ustanove novoosnovanom društvu pružiti svu neophodnu pomoć za nesmetan i uspešan rad.\nPrevious Post:FOTO DANA: Saonice umesto fijakera\nNext Post:Prva radost seniora


Pregovori Amerike i Kine napreduju u dobrom pravcu, ili kako je izjavio Tramp „sa dobrim namerama i u dobrom duhu”. Da podsetimo, Tramp je postavio ultimatum da ukoliko se ne postigne trgovinski dogovor između SAD i Kine do 1. marta, da će SAD da povećaju tarife na kinesku robu sa postojećih 10% na 25%.\nKrajem januara, kineska delegacija sa vicepremijerom na čelu, posetila je Ameriku i izjavila da će kupiti dodatnih 5 miliona tona američke soje, što bi značilo da će da kupe ukupno 10 miliona t od kako su se predsednici Si i Tramp sastali u Argentini krajem novembra. Kina je do sada kupila 8,8 miliona tona SAD soje od tih planiranih 10 miliona tona. Tokom prošle sezone Kina je uvezla 35 miliona tona soje iz SAD. Tramp je takođe izjavio da neće doći do konačnog dogovora dok se „on i njegov prijatelj Si” ne sastanu i ne utanače neka bitna pitanja. Očekuje se da će se sastati krajem februara.\nCena soje je u protekla dva meseca bila u usponu zbog pozitivnog sentimenta usled očekivanja poboljšanja odnosa Kine i Amerike, kao i smanjenih procena brazilskog roda soje od strane analitičkih kuća. Zbog suvog vremena u Brazilu od sredine decembra, smanjila su se očekivanja za prosečne prinose i procena roda soje.\nProcene brazilskog roda se sada kreću oko 112–119 miliona tona, dok su početkom sezone bile oko 125–130 miliona tona. Brazil je prošle sezone imao rod od 120 miliona tona. Sa druge strane, brz napredak brazilskog roda soje vuče cene dole, zbog očekivanja bržeg pristizanja velikih količina robe na tržište.\nU Argentini se očekuje rod soje od oko 55 miliona tona (neke analitičke kuće ga čak procenjuju i na 60 miliona tona). Ovo je znatno iznad 37 miliona tona koje je proizvela prošle sezone, kada je rod podbacio usled loših vremenskih uslova, tj. suše. Tržište se nada da će povećanje argentinskog roda nadomestiti manjak na južnoameričkom tržištu koji bi mogao da se pojavi usled nešto manjeg brazilskog roda.\nTržište je bilo uskraćeno za vesti i izveštaje od strane Ministarstva poljoprivrede SAD (USDA) više od mesec dana zbog delimičnog prestanka rada vlade SAD koje je usledilo 22. decembra usled ne postizanja dogovora u Kongresu SAD povodom budžeta za narednu godinu. Zbog toga nije izašao ni mesečni USDA izveštaj o svetskim bilansima, koji je glavni reper za kretanja cena na CBOT.\nNakon 35 dana delimične obustave rada vlade SAD, 25.januara 2019. godine, Tramp je potpisao ukaz kojim je ponovo pustio u rad Vladu. Nakon početka rada Vlade, Ministarstvo poljoprivrede je počelo ponovo da objavljuje nedeljne podatke i objavilo da će mesečni izveštaj o svetskim bilansima izaći kada je i planiran 8. februara. Tržište željno iščekuje objavu mesečnog izveštaja nakon što je prošlog meseca bilo uskraćeno za ove bitne informacije.


Gutereš: Nastavak saradnje sa SAD uprkos povlačenju iz Uneska | SC Radar\nGutereš: Nastavak saradnje sa SAD uprkos povlačenju iz Uneska\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija Antonio Gutereš nastaviće da sarađuje sa administracijom američkog predsednika Donalda Trampa uprkos razilaženjima, izjavio je danas njegov portparol Farhan Haku nakon što je zvanični Vašington saopštio da se povlači iz Uneska.\nGutereš “duboko žali” zbog ove odluke SAD, ali “istovremeno naravno mi veoma produktivno komuniciramo sa SAD po pitanju mnogih tema i kroz mnoge organizacije i to čhemo nastaviti da činimo”, rekao je Haku, prenosi AFP.\nKako agencija ocenjuje, izgleda da je portparol UN pokušao da umanji značaj odluke SAD da izađu iz Uneska.\n“Postoje trenuci gde mogu da nastanu razilaženja po pitanju ovoga ili onoga, ali generalni sekretar, kao što ste videli, radi dobro sa vladom SAD”, istakao je Haku.\nKako je Rojters preneo ranije danas, izraelski premijer Benjamin Netanjahu objavio je da se Izrael sprema za povlačenje iz Uneska, nekoliko sati nakon što su SAD uputile slično saopštenje.\nAP navodi da je američki Stejt department saopštio da se SAD od 31. decembra 2018. povlače iz Uneska, dok je prethodno u Rojtersovoj vesti stajalo samo da odluka “stupa na snagu 31. decembra”.\nRojters je podsetio da su SAD značajno smanjile budžetska davanja za Unesko 2011. u znak protesta zbog odluke o dodeljivanju punopravnog članstva Palestincima.


Preporuke za primenu vakcine protiv SARS-CoV2 virusa kod osoba sa urođenim poremećajima hemostaze\nNa teritoriji Republike Srbije su do sredine februara meseca ove godine odobrene od strane Agencije za lekove i medicinska sredstva Srbije (ALIMS) ukupno tri vrste vakcina protiv infekcije SARS-CoV2 virusom:\nCelovirusna inaktivisana vakcina\nVektorska nereplicirajuća virusna vakcina\nVakcine se primenjuju intramuskularno (i.m) u dve doze u razmaku od nekoliko nedelja.\nKada su u pitanju osobe sa urođenim poremećajima hemostaze prilikom primene i.m injekcija pored uobičajenih, potrebno je preduzeti i druge specifične mere, kako bi se izbegle potencijalno ozbiljne komplikacije poput krvarenja u mišić. Evropsko udruženje za hemofiliju i srodne bolesti (EAHAD), Svetska federacija za hemofiliju (WFH), Evropski konzorcijum za hemofiliju (EHC) i Nacionalna fondacija za hemofiliju (National Hemophilia Fondation) izdali su nedavno zajedničke preporuke vezane za vakcinaciju osoba sa urođenim poremećajima hemostaze.\nUzevši u obzir preporuke internacionalnih stručnih tela, udruženja obolelih osoba kao i organizaciju zdravstvene službe u našoj zemlji, Republička stručna komisija za hemofiliju je donela preporuke za postupak vakcinacije osoba sa hemofilijom i ostalim urođenim poremećajima hemostaze protiv SARS-CoV2 virusa koje možete videti prikazane zbirno u tabeli u nastavku.\nTabela 1. Preporuke RSK za hemofiliju za postupak vakcinacije osoba sa urođenim poremećajima hemostaze protiv SARS-CoV2 virusa\nOsobe sa poremećajima krvarenja nemaju veći rizik od zaraze virusom SARS-CoV2 ili od razvoja teškog oblika bolesti. Međutim, osobe koje dobijaju redovnu profilaktičku terapiju hemostatskim agensima imaju potrebu za redovnim i čestim posetama zdravstvenim ustanovama što povećava rizik od zaražavanja. Zbog toga bi bilo poželjno ovim osobama dati prednost u procesu vakcinacije.\n2. Prema sadašnjem znanju sve tri vakcine koje se primenjuju u našoj zemlji se mogu ravnopravno primeniti kod osoba sa urođenim poremećajima hemostaze uz poštovanje preporuka koji važe za opštu populaciju pri primeni svake od ovih vakcina.\nDo sada odobrene vakcine se primenjuju intramuskularno (i.m). Ako je moguće, treba koristiti najmanju dostupnu iglu (promer 25-27). Nakon primenjene vakcine potrebno je drugom rukom pritisnuti mesto uboda najmanje 10 minuta kako bi se smanjilo krvarenje i otok. Najbolje je izbegavati fizički napor rukom u koju je aplikovana vakcina u naredna 24 sata. Pored toga, preporučuje se samokontrola/palpacija područja gde je primenjena injekcija nekoliko minuta i 2-4 sata kasnije kako bi se osiguralo da nema naknadne pojave hematoma (izražen bol i otok). Nije neuobičajena nelagodnost u ruci koja se oseća 1-2 dana nakon injekcije, osim ako se ne pogoršava i nije praćena otokom. U slučaju sumnje na krvarenje ili pojave bilo kog drugog neželjenog događaja (npr. alergijska reakcija) osoba treba odmah da se javi u hemofilija centar u cilju dalje reevaluacije i zbrinjavanja.\nPreporučuje se da se osobe sa urođenim poremećajima hemostaze jave telefonom u svoj nadležni tercijarni centar za lečenje hemofilije 24 sata nakon vakcinacije u cilju registrovanja vakcinacije i saveta o eventualnim dodatnim merama.\n5. Za osobe koje dobijaju redovnu profilaktičku terapiju koncentratima faktora koagulacije, vakcinu treba aplikovati unutar 4h nakon primene redovne doze koncentrata faktora. Ove osobe ne treba da dobijaju posebnu dozu koncentrata nedostajućeg faktora pred vakcinaciju. Bolesnik bi trebao unapred da obavesti osoblje koje vrši vakcinaciju o vremenu redovne primene leka kako bi se termin vakcinacije uskladio sa terminom primene redovne profilaktičke doze leka. Ukoliko to iz bilo kog razloga nije moguće, bolesnik treba da dobije na dan vakcinacije, najviše 4 sata pred primenu vakcine koncentrat faktora u istoj dozi koja se koristi za redovnu profilaksu.\nZa pacijente sa hemofilijom i bazalnim nivoom FVIII ili FIX iznad 15% (15 IU/dL), nije potrebna primena koncentrata nedostajućeg faktora pre vakcinacije, ali se preporučuju opšte hemostatske mere (kompresija na ubodnom mestu, izbegavanje fizičkog napora u toku najmanje 24 sata rukom u koju je aplikovana vakcina).\nOsobe sa teškom/srednje teškom/blagom hemofilijom koji ne dobijaju redovnu profilaktičku terapiju, a kod kojih je bazični nivo FVIII/FIX manji od 15% (15 IU/dL), u slučaju hemofilije A vakcinu treba da dobiju neposredno nakon intravenske injekcije faktora VIII (FVIII) u dozi od 5-10 IU/Kg telesne težine. U slučaju hemofilije B, vakcinu treba dati nakon intravenske injekcije faktora IX u dozi od 10-15 IU/Kg telesne težine kako bi se u krvi postigla koncentracija nedostajuće faktora oko 15%. Preporučuje se da ove osobe koncentrat faktora dobiju u nadležnom tercijarnom centru za hemofiliju, a da se vakcinišu na najbližem punktu za vakcinaciju uz prethodnu najavu.\nPacijenti sa inhibitorima na FVIII koji su na profilaktičkoj terapiji sa bispecifičnim antitelom mogu se vakcinisati intramuskularnom injekcijom u bilo koje vreme bez hemostatskih mera predostrožnosti i bez primanja ”by passing” lekova. Ukoloiko psotoje mogućnosti preporučljivo je da se ove osobe vakcinišu u centru za lečenje hemofilije ili na punktu za vakcinaciju koji je najbliži hemofilija centru, uz prethodni dogovor i najavu.\nKod osoba sa inhibitorima na FVIII koje ne dobijaju redovnu terapiju koja podrazumeva primenu bispecifičnog antitela treba pažljivo odmeriti korist vakcinacije u odnosu na rizik od mogućeg krvarenja u mišić. Ukoliko je ovaj odnos izrazito u korist vakcinacije, potrebno je neposredno pre vakcinacije primeniti rFVIIa u dozi od 90 ug/Kg ili koncentrat aktiviranih faktora protorombinskog kompleksa 50-100 IU/Kg. Vakcinaciju ovih osoba treba sprovesti u centru za lečenje hemofilije ili na punktu za vakcinaciju koji je najbliži hemofilija centru, uz prethodni dogovor i najavu.\nOsobe sa Von Willebrnadovom bolešću kod kojih je vrednost VWF:Rco ispod 10% treba pre vakcinacije da dobiju koncentrat VWF/FVIII u dozi 10 IU/Kg telesne težine. Najbolje bi bilo da se ove osobe vakcinišu u centru za lečenje hemofilije (najbližem punktu gde se sprovodi vakcinacija).\nOsobe sa drugim retkim koagulopatijama se mogu vakcinisati kada se nadoknadom odgovarajućeg faktora obezbedi da je njegov nivo u krvi veći od 10% od normalnog. U slučaju urođene afibrinogenemije treba supstitucijom obezbediti vrednost fibrinogena u krvi od najmanje 0.5 g/L.\nZa urođene trombocitopatije i trombocitopenije treba pažljivo procenti korist u odnosu na potencijalne rizike u zavisnosti od težine poremećaja. U veoma teškim poremećajima primena sintetskih analoga vazopresina ili antifibrinolitika bi verovatno mogla biti od koristi u smanjivanju rizika od krvarenja.\nU slučaju bilo kakve dileme vezane za vakcinaciju osobe sa hemofilijom ili drugim urođenim poremećajem hemostaze, preporučuje se konsultacija sa lekarom u nadležnom tercijarnom centru za lečenje hemofilije.\nTekst prilagodio prof.dr Predrag Miljić


Početak se vezuje 1921 kada su braća Gotthilf, Avgust i Herman Reisser otvorili nekoliko prodavnica u kojoj su se našli vijci (šrafovi) i prateći materijal u tadašnjoj Šleziji i Mađarskoj.\nGodine 1952, prerasta u proizvođača visokokvalitetnih vijaka (šrafova) od mesinga, a kasnije i od nerđajućeg čelika.\nNovo strateško pozicioniranje u 1994 podržava još dosledniju primenu i dalji razvoj već postojećeg koncepta koji je dobio svež podsticaj jer REISSER vijci (šrafovi) dobijaju sertifikovanje po DIN / ISO 9001.\n1996. REISSER veoma uspešno nastupa u regionu Istočne Evrope sa filijalama u Mađarskoj, Rumuniji i Poljskoj.\nProizvodni program predstavljaju vijci (šrafovi) i prateći program u oko 8.000 dimenzija i vrsta od nerđajućeg čelika, mesinga, čelika, bakra, legura bronze, aluminijuma, kao i drugih specijalnih materijala.\nDistribucija proizvoda vrhunskog kvaliteta ima odlučujući uticaj na uspeh sa inovativnim sistemom prodaje vijaka (šrafova) pod nazivom "REISSER Screw Shop".\nPosebna pažnja se posvećuje demonstraciji superiornosti koju REISSER vijci (šrafovi) imaju u odnosu na konkurentske te je i oformljen poseban tim koji po želji potencijalnog kupca dolazi i praktično ga upoznaje sa upotrebom i prednostima REISSER vijaka (šrafova).


Zvezda i na Banjici bez Ruiza, ali se pobeda šampiona ne dovodi u pitanje - Meridianbet Vesti\nSrbija Author:\tBudimir Svilar - 09/04/2017\nUvek je uzbudljivo na Banjici kada u goste Radu dolazi neko od Večitih rivala, a u utakmici 29 . kola prvenstva Srbije, u pitanju je vodeća Crvena Zvezda.\nTrener gostiju Miodrag Božović se nije preterano trudio da o sistemu takmičenja iznese naročito pohvalne ocene, jer bi u slučaju da se igra po klasičnom sistemu njegovi fudbaleri već bili u prilici da proslave titulu.\nIpak, Crvena Zvezda nastavlja u oba domaća takmičenja, a posle trijumfa protiv Mladosti koji je doneo plasman u polufinale kupa Srbije, šampion ni na Banjici ne očekuje drugačiji ishod.\nGosti su najavili da će utakmicu započeti u istom sastavu kao i pre nekoliko dana protiv Lučanaca, što znači da u ekipi neće biti Anđelković, Ruiz i Supić.\nRad je iz kupa ispao još krajem oktobra prošle godine, pa je posle pobede u Čačku trener Građevinara Nebojša Petrović imao dosta vremena da spremi svoje fudbalere za gostovanje Crveno-belih.\nAko se ne računaju porazi od Partizana i Vojvodine kao ekipa koje su uvek u vrhu srpskog fudbala, Rad je u preostalih pet utakmica u prolećnom delu zabeležio po dve pobede i remije i samo jednu izgubljenu utakmicu (Napredak).\nGrađevinari imaju jednu od boljih u Superligi Srbije ove sezone, naime samo pet prvoplasiranih timova su primili manje golova od Petrovićevog sastava, što može da bude jedan od aduta kojim će se suprotstaviti šampionu.\nJesenas je Zvezda pobedila rezultatom 2:1, što je bio 16 trijumf Crveno-belih na ukupno 18 prvenstvenih okršaja sa aktuelnim rivalom!\nImajući u vidu kvalitetnu defanzivnu igru domaćih, predlog za tip je pobeda gostiju iz iksa, a Meridianbet kvote pogledajte ovde.\n8.3.2017. Zvezda čuva Božovića na ” Karađorđu”, Vojvodina preti pobedonosnom serijom\nTags:Banjica, Crvena Zvezda, kvote, Meridianbet, Miodrag Božović, Nebojša Petrović, Rad, Ruiz, šampion, Superliga


Novopazarci nezadovoljni saobraćajem, hoće bolje zdravstvo - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Novopazarci nezadovoljni saobraćajem, hoće bolje zdravstvo\nGrađani Novog Pazara najmanje su zadovoljni stanjem u saobraćaju, a smatraju da u ovom gradu najviše treba da se ulaže u kvalitet zdravstvenih usluga, pokazali su rezultati istaživanja koje je sproveo Cesid.\n0Piše: Beta 15. oktobra 2019. 13.22\nIstraživanje pokazuje da Novopazarci vide pozitivne pomake u informisanosti o radu gradske uprave i povećanju životnog standarda, ali ukazuju na negativnu privrednu situaciju u gradu.\nI u susednoj Sjenici građani smatraju da najviše treba da se ulaže u kvalitnije zdravstvo, dok su najnezadovoljniji socijalnom pomoći najugroženijima.\nMeđutim, Sjenica spada u jednu od dve opštine, u kojima je sprovedeno istraživanje zadovoljstva građana u više od jednog ciklusa, u kojoj građani ne vide poboljšanje u istraživanim oblastima.\nSjeničaci smatraju da je porastao broj njihovih sugrađana koji koriste belu korupciju, odnosno prijateljske i rodbinske veze, imaju negativniji odnos prema opštini i opštinskim institucijama i ukazuju da nemaju dovoljno informacija o radu organa lokalne samouprave.\nOvo istraživanje pokazuje da svaki drugi stanovnik centralne Srbije smatra da lokalna samouprava vodi računa o građanima i pruža usluge adekvatne njihovim potrebama.\nU istraživanju je učestvovalo preko 11.000 punoletnih građana u 50 gradova i opština u regionu Šumadije i zapadne, južne i istočne Srbije, u okviru programa „Podrška Vlade Švajcarske razvoju opština kroz unapređenje dobrog upravljanja i socijalne uključenosti – Swiss PRO“.\nCESID, Novi Pazar, Saobraćaj, ZdravstvoNovi Pazar\nBečej, Novi Pazar i Sombor najtransparentniji u Srbiji


Hip hop festival "Svi kao jedan" počinje u četvrtak\nutorak, 28. avgust 2012., 17:47\n’Svi kao jedan’’ – drugi po redu hip hop festival, biće održan 30, 31. avgusta i 1. septembra u Skejt parku na Ušću, uz mnogo bogatiji i raznovrsniji program, u odnosu na prvo izdanje ovog festivala.\nNa festivalu “Svi kao jedan”, nasupa i trenutno izuzetno popularni crnogorski hip hop duo WHO SEE, koga čine Noyz (Mario Đorđević) i Dedduh (Dejan Dedović) i to u subotu, 1. septembra. Pored već najavljenih zvezda festivala, legendarnog Kurtisa Blow-a i DJ Tomekk-a, festival će predstaviti i neka od najznačajnijih imena domaće hip hop scene: Bad Copy – posle šest godina ponovo u punom sastavu (Ajs Nigrutin, Skaj Vikler i Timbe), zatim Prti Bee Gee, VIP, Struka i Lud, Gru, Sik Tač, Zvezde Grajma, a podsetićemo se i velikog beogradskog hip hop sastava devedesetih - Who Is The Best? U subotu preko dana u festivalskom selu će se održati i kvalifikacije za MC Challenge. Organizovana je u škola DJ-inga i audio produkcije i bioskop sa kultnim igranim i dokumentarnim filmovima o hip hopu.\nBitbokser Sam the Man, potvrdio je svoj nastup u subotu, 1. septembra. Na festivalu će nastupiti i poznati Minhenski DJ-evi Don Dado i Benny Bianco, koji će prvog dana festivala, u četvrtak 30.avgusta pored još dvadeset domaćih izvođača u svom dvočasovnom “Back2Back“ setu zabavljati publiku u beogradskom skejt parku. Kompletan program festivala objavljen je na zvaničnoj internet stranici festivala www.svikaojedan.com. Karte za festival po promotivnim cenama (1.600 din za komplet i 600 din za jednodnevnu kartu) su rasprodate, a do festivala cena jednodnevne karte iznosiće 750 din, dok će komplet karata do festivala biti u prodaji po ceni od 1.990 din.


On je naveo i da je izbornoj skupštini koja je održana u nedelju prisustvovalo 345 članova, što je po broju prisutnih, kaže, druga najveća skupština u posleratnoj istoriji u Beogradu.\nPodele u Jevrejskoj opštini Beograd, koja trenutno ima duplo rukovodstvo, kulminirale su i početkom marta prerasle u fizički obračun, zbog čega je morala da interveniše i policija.\nBehara Danilo Medić je prvo pristao na zajedničke izbore a onda tri dana pre izbora povukao kandidaturu . A onda protivnike nazvao kriminalnom grupom i poslao medijima da to objave?????Nije ni čudo što je dobio samo 5 glasova. Leđa mu je okrenuo i Svetski jevrejski kongres. Svima je jasno da je nepoželjan osim njemu samome.


Gandijeva unuka sa Vesićem obišla spomenik svog dede u Beogradu - Naši u svetu\nGandijeva unuka sa Vesićem obišla spomenik svog dede u Beogradu\n„Dok sam se molila osetila sam da pripada i Srbiji, jer ste vi za nenasilje i mir. Ovo je poruka za koju mislim i sigurna sam da će Srbija umeti da je prenese svetu“, rekla je Tara Gandi Batačardži\nObjavljeno 10/04/19 u 10:30\nBEOGRAD – Unuka indijskog lidera u borbi za oslobođenje Indije od britanskog kolonijalizma Mahatme Gandija Tara Gandi Batačardži obišla je, u pratnji zamenika gradonačelnika Beograda Gorana Vesića, spomenik svom dedi na Novom Beogradu.\n„Dok sam se molila osetila sam da pripada i Srbiji, jer ste vi za nenasilje i mir. Ovo je poruka za koju mislim i sigurna sam da će Srbija umeti da je prenese svetu“, rekla je Tara Gandi Batačardži.\nBeograd čuva uspomenu na Mahatmu Gandija, rekao je Vesić podsetivši da prestonica, pored biste, ima i bulevar koji nosi ime po vođi indijskog oslobodilačkog pokreta i koji je svojim delom i nenasilnim otporom insipirao i mnoge druge mirovne pokrete i ličnosti, pre svega Marina Lutera Kinga i Nelsona Mendelu.\nGandijeva unuka na prijemu kod Vučića: U Srbiji se oseća kao kod kuće (FOTO)\n„Srbija kao slobodarska zemlja i mi kao slobodarski narod, uvek smo podržavali borbu svih naroda u svetu za slobodu i nezavisnost i upravo zato stekli smo veliko poštovanje i Indije. Srećni smo što je to tako i danas. Zato s velikim zadovoljstvom, zajedno sa unukom Mahatme Gandija, podsećamo se na ono što je uradio u svetu“, rekao je Vesić.\nVesić je rekao da Srbija i Indija u poslednjih 70-tak godina imaju bliske odnose, i da je ponosan zato što je Beograd jedan od gradova koji čuva uspomenu na jednog od najvećih ljudi 20. veka.\nGandijeva unuka na koncertu u Beogradu (FOTO)\n„Veoma smo ponosni zato što smo jedan od gradova koji čuva uspomenu na Gandija koji je jedan od najznačajnijih ljudi 20. veka“, rekao je zamenik beogradskog gradonačelnika.\nMahtama GandiSpomenikTara Gandi BatačardžiUnukaVesić\nTrijumfalni ulazak u Jerusalim\nAmbasador Francuske uručio orden u rangu viteza Vojislavu Pavloviću


Tužilaštvo otvorilo slučaj "Naši" | Autonomija\nTužilaštvo otvorilo slučaj „Naši“\nRepubličko tužilaštvo izdalo nalog policiji da izvrši provere poslednjih aktivnosti profašističke organizacije "Naši"\nRepubličko tužilaštvo otvorilo je predmet „Naši“ i izdalo nalog policiji da izvrši provere njihove poslednje aktivnosti.\nTužilaštvo je formiralo predmet i naložilo policiji da ispita poslednje aktivnosti ultranacionalističke organizacije „Naši“ kao što su paljenje zastave AP Vojvodine i lepljenje plakata protiv NVO, pojedinaca i medija, kako bi utvrdili da li je tim aktivnostima kršila Ustav.\nPortparol Republičkog javnog tužilaštva Tomo Zorić kaže da je Tužilaštvo izdalo nalog Ministarstvu unutrašnjih poslova da se izvrši prikupljanje potrebnih informacija u vezi sa tim predmetom.\nZorić je rekao da Tužilaštvo, kao i do sada, postupa u skladu sa Ustavom i svojim zakonskim ovlašćenjima i objasnio da je predmet formiran pre lepljenja plakata i pre paljenja zastave Autonomne pokrajine Vojvodina.\n„Dat je nalog MUP-u da se izvrši prikupljanje potrebnih informacija i obaveštenja, da se prikupe dokazi, nakon čega će biti doneta javnotužilačka odluka. Ponovo ističem da je predmet formiran znatno pre lepljenja ovih plakata i paljenja zastave, odnosno dogadjaja koji su se desili juče i prekjuče“, naveo je Zorić.\nNa tom predmetu se, precizirao je Zorić, praktično radi na dva koloseka i to Više javno tužilaštvo u Beogradu, ali i Tužilšstvo za visoko-tehnološki kriminal, jer je deo sadržaja objavljen na Internetu na različitim sajtovima.\nOn je ukazao da će svi za koje se nakon sprovedenih provera utvrdi da su učinili krivično delo, biti krivično procesuirani i pozvani na krivičnu odgovornost.\n„Naravno, ne isključuje se mogućnost da zbog novih okolnosti Republičko javno tužilaštvo podnese novu inicijativu za zabranu organizacije ‘Naši’ zbog kršenja ljudskih prava koja su zajamčena Ustavom Srbije“, zaključio je Zorić.\nMinistar prosvete Žarko Obradović je u Kažiprstu B92 rekao da država mora brže da reaguje i ne samo kada joj se na nešto ukaže, jer će se inače otvoriti prostor za spekulacije\nIstovremeno je veći broj Nevladinih organizacija okupljenih u Kuću ljudskih prava uputio otvoreno pismo republičkoj tužiteljki Zagorki Dolovac da reaguje na pretnje predstavnicima organizacija civilnog društva i medijima ili da podnese ostavku.\nZaštitnik građana Saša Janković juče je izjavio da je zabrinut zbog plakata organizacije „Naši“ koji optužuju nevladine organizacije, NUNS i medije da sarađuju sa stranim obaveštajnim službama.\nAktivisti SNP Naši su u nedelju uveče ispred prostorija LSV spalili zastavu Autonomne pokrajine Vojvodine.\nProtiv ove organizacije, poznate po spiskovima nepoželjnih, B92 će podneti novu krivičnu prijavu.\nFunkcioner SNS Vladimir Cvijan izjavio je za list „Danas“ da postoje „nove okolnosti“ zbog kojih je moguće da se ponovo pokrene inicijativa pred Ustavnim sudom Srbije za zabranu SNP Naši.\nSNP Naši su početkom decembra objavili spisak antisrpskih medija čiju je zabranu tražila.\nMesec dana ranije, ta organizacija objavila sličan zahtev, tražeći zabranu jednog broja nevladinih organizacija, čiji je rad takođe okarakterisan kao „antisrpski“.\nUstavni sud Srbije je pre dva meseca odbacio predlog za zabranu rada udruženja „Srpski narodni pokret 1389“ iz Beograda i SNP „Naši“ iz Aranđelovca.\n„U pitanju su dela koja se gone po službenoj dužnosti, a počinioci se potpisuju punim imenom i prezimenom. Ne postoji nijedno opravdanje za ćutanje tužilaštva“, piše u otvorenom pismu i dodaje da u najkraćem roku Kuća ljudskih prava očekuje konkretne akcije državne tužiteljke.\n„Najnovije štampanje i lepljenje poternica za medijima i organizacijama koje mesecima nekažnjeno proganjaju predstavlja još jedan dokaz jačanja ovih grupacija. Jedan od razloga njihovog osećaja sigurnosti nesumnjivo je i činjenica da javno tužilaštvo nije pokrenulo zakonom predviđene postupke“, navodi se u otvorenom pismu.\n„Očekujemo da svoju funkciju obavljate savesno i pokrenete niz postupaka protiv onih koji svakodnevno urušavaju pravni sistem ili da, u suprotnom, podnesete ostavku na funkciju“, piše u otvorenom pismu.\n„U pitanju je širok raspon, od povrede ravnopravnosti, ugrožavanja sigurnosti, pa do rasne i druge diskriminacije, krivičnog dela koje pruža jasan osnov za krivično kažnjavanje onih koji proganjaju organizacije i pojedince zbog njihovog zalaganja za ravnopravnost ljudi“, navodi se u otvorenom pismu.\nDesničarska organizacija „Naši“ već godinama unazad ima aktivnosti koje uznemiruju javnost – nasilno su prekinuli i zabranili tribinu “Peščanika” 3. decembra 2007, organizovali su protest i istakli nacistička obeležja 5. marta 2011, spalili vojvođansku zastavu 12 marta 2012. Ustavni sud je ipak ocenio da nema osnova da se njihov rad zabrani.


1.mart 2013.godine Članovi PGP sa Španijom i ambasador Španije u Srbiji\nPetak, 1. mart 2013.\nPredsednik Poslaničke grupe prijateljstva sa Španijom razgovarao sa ambasadorom Španije u Srbiji\nPredsednik Poslaničke grupe prijateljstva sa Španijom dr Neven Cvetićanin sastao se danas sa ambasadorom Španije u Srbiji Nj.E. Arturom Laklaustra Beltranom.\nDr Neven Cvetićanin istakao je da postoje tradicionalnio prijateljski odnosi između dve države, a da Srbija naročito ceni to što Španija nije priznala nezavisnost Kosova i Metohije.\nAmbasador Beltran naveo je da postoji bliskost u političkim stavovima dve zemlje, kao i da Španija podržava evropske integracije Srbije. Ambasador Beltran pozdravio je formiranje Poslaničke grupe prijateljstva sa Španijom i ukazao da će to doprineti daljem unapređenju međuparlamenarne saradnje.\nTokom razgovora, govorilo se o mogućnostima daljeg unapređenja saradnje između dve države u oblastima poljoprivrede, prehrambene industrije, obnovljivih izvora energije, kulture, prosvete i obrazovanja. Ukazano je i na značaj daljeg unapređenja međuparlamentane saradnje, kroz razmenu poseta parlamentarnih delegacija i saradnju radnih tela dva parlamenta.\nU razgovoru je posebno naglašeno da za Srbiju mogu biti značajna iskustva Španije iz procesa tranzicije, kao i španski model regionalizacije države.\nSastanku sa ambasadorom Španije su, pored predsednika Poslaničke grupe prijateljstva dr Nevena Cvetićanina prisustviovali i članovi ove PGP Radoslav Milovanović i Balint Pastor.


Naplaćeno 96 miliona КM više javnih prihoda - Akta.ba\nNaplaćeno 96 miliona КM više javnih prihoda\n07.12.2018. 09:30 / Izvor: Akta.ba\nPoreska uprava Republike Srpske je za 11 mjeseci ove godine na račun javnih prihoda RS prikupila ukupno 2,230 milijardi maraka, što je za 96,4 miliona КM ili pet odsto više nego u istom periodu prošle godine.\nКada su u pitanju direktni porezi, u prvih 11 mjeseci ove godine naplaćeni su u iznosu od 460,1 milion maraka, što je za 32,1 milion КM ili sedam odsto više nego u uporednom periodu. U ovom segmentu javnih prihoda najveći rast zabilježen je kod naplate poreza na dobit koji je prikupljen u iznosu od 207,3 miliona КM, što je za 28,2 miliona КM ili 16 procenata više.\nU ovom periodu porez na dohodak naplaćen je u iznosu od 213,5 miliona maraka što je više za pola miliona КM u odnosu na isti period prošle godine, uprkos činjenici da je Vlada RS u ovoj godini povećala neoporezivi dio plate na 500 КM, i na taj način se odrekla dijela prihoda po tom osnovu u korist radnika u RS. Naplata poreza na upotrebu, držanje i nošenje dobara iznosila 13,7 miliona КM ili četiri procenta više.\nTakođe, povećana je i naplata poreza na nepokretnosti, koji je u prvih 11 mjeseci ove godine naplaćen u iznosu od 25,7 miliona КM, što je za 2,8 miliona КM ili 12 procenta više u odnosu na uporedni period.\nDoprinosi su za 11 mjeseci ove godine naplaćeni u iznosu od 1,376 milijardi КM, što je za 33,9 miliona КM ili tri procenta više nego u istom periodu 2017. godine.\nTako je za Fond PIO naplaćeno 782,4 miliona maraka ili 57 miliona КM više, dok je za Fond zdravstvenog osiguranja naplaćeno 491,2 miliona maraka što je manje za šest procenta u odnosu na uporedni period.\nManja naplata doprinosa za Fond zdravstvenog osiguranja može se objasniti činjenicom da su sredstva po osnovu doprinosa za zdravstveno osiguranje iz Budžeta Republike Srpske za nezaposlena lica i za lica kojima je priznato pravo po osnovu Zakona o pravima boraca, ove godine doznačena Fondu zdravstvenog osiguranja u vidu transfera, a ne preko računa javnih prihoda kako je to bio slučaj u prethodnim godinama, pa je otuda došlo do manjeg iznosa naplate preko računa javnih prihoda RS u prvih 11 mjeseci 2018. godine.\nPored toga, rast je zabilježen kod naplate prihoda po osnovu doprinosa za Fond dječje zaštite koja je iznosila 65,9 miliona КM ili 20 odsto više, dok su prihodi po osnovu doprinosa za Zavod za zapošljavanje naplaćeni u iznosu od 32,1 miliona КM ili 13 procenata manje.\nNaime, Zakonom o doprinosima koji je stupio na snagu 1. januara 2018. godine stopa doprinosa za dječju zaštitu je povećana za 0,2%, dok je istovremeno stopa doprinosa za osiguranje nezaposlenosti umanjena za 0,2%, što je uticalo na povećanje prihoda Fonda za dječju zaštitu RS, odnosno na smanjenje prihoda Zavoda za zapošljavanje RS.\nКod ostalih javnih prihoda, u periodu januar-novembar ove godine ostvarena je naplata od 371,4 miliona КM, što je za šest odsto ili 21,7 miliona maraka više nego u istom periodu 2017. godine.\nTako su takse i naknade naplaćene u iznosu od 219,9 miliona maraka, što je za 5,4 miliona maraka ili dva odsto manje. Naime, glavni razlog manje naplate odnosi se na činjenicu da je Javno preduzeće „Šume RS“ u februaru prošle godine uplatilo značajan iznos po osnovu naknade za korištenje šuma i šumskog zemljišta.\nInače, u prvih 11 mjeseci ove godine, po osnovu naknada za priređivanje igara na sreću naplaćeno je 25,2 miliona maraka ili deset procenata više, dok su naplaćeni prihodi po osnovu kazni u posmatranom periodu iznosili 17,4 miliona КM ili 10 odsto manje.\nКada je u pitanju ovaj segment javnih prihoda, treba istaći i da su ostali prihodi naplaćeni u iznosu od 66,3 miliona maraka, što je za 16,4 miliona КM više nego u prvih 11 mjeseci 2017. godine. Veća naplata zabilježena je i kod koncesionih naknada koje su u periodu januar-novembar 2018. godine naplaćene u iznosu od 42,6 miliona КM, što je za 32 odsto više nego u uporednom periodu.\nŠto se tiče zaostalih obaveza po osnovu indirektnih poreza i doprinosa za Fond solidarnosti, u prvih 11 mjeseci 2018. godine naplaćene su u iznosu od 22.220.181 КM, što je povećanje od 8,7 miliona maraka.


Izvor: Radio 021, 23.Maj.2019, 22:45\nNjena cimerka od 102 godine je burno i >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << nervozno reagovala na vest o tragediji i zbog toga je prebačena na odoljenje psihijatrije obližnje bolnice. Izvori iz bolnice su naveli da je starica u konfuznom stanju rekla da je "nekog ubila".\nKurir: BAKA (102) TVRDI DA JE UBILA KOMŠINICU U STARAČKOM DOMU: Policija ispituje da li je ona sposobna za to!\nDanas: SAD: Uspavali zdravog psa da bi ga sahranili pored vlasnice\nSrbijaDanas.com: BIZARAN ZLOČIN POTRESAO FRANCUSKU: Starica (102) ubila komšinicu (92) od batina! (VIDEO)\nB92: SAD: Uspavali zdravog psa da bi ga sahranili pored vlasnice\n23.Maj.2019: Novi Sad\n23.Maj.2019: Radio 021


Press Online :: Zanimljivosti :: Homer na glasačkom mestu bira između Obame i Romnija\nHomer na glasačkom mestu bira između Obame i Romnija\nNova sezona popularne crtane televizijske serije Simpsonovi počeće sa emitovanjem za nedelju dana u Sjedinjenim Državama, a već prva epizoda biće posvećena predsedničkim izborima u Americi koji će se održati u novembru.\nU trejleru koji se pojavio na internetu, prikazan je Homer Simpson kako dolazi na biračko mesto i u dilemi je da li da glasa za Baraka Obamu ili republikanca Mita Romnija.\nPrvi problem se javlja kada kod sebe nema ličnu kartu, ali jednom od članova biračke komisije kaže ja sam četrdesetogodišnji belac, nemam koledž i samo čitam besplatne novine sa benzinske pumpe , predstavivši se kao klasičan glasač Republikanske partije, nakon čega mu dozvoljavaju da glasa i bez dokumenata.\n"Barak Obama, pa ne znam. Već imam jednu ženu koja mi govori da jedem zdravo. Takođe, on je obećao da će biti plaćeni troškovi za sve koji su na samrti, a eto deda je još uvek živ" , u dilemi je popularni debeljko iz serije dok stoji pored glasačke mašine.\nKada okrene pogled ka Romnijevom imenu, Homer kaže da je čuo da on nosi magičan donji veš , izrugujući se jednom Romnijevom intervjuu kada je na pitanje novinara da li je uvek krut i uštogljen ispričao priču o svom donjem vešu.\n"Nosi magičan donji veš a ja očekujem od vođe slobodnog sveta da bude komandos. Ipak, s druge strane on je izmislio Obamaker" , satiričan je Homer, ponovivši priče da je u stvari Romni dok je bio guverner Masačusetsa prvi pokrenuo pitanje obaveznog zdravstvenog osiguranja, za šta sada žestoko napada Obamu.\nHomer Simpson se na kraju ipak odlučuje da glasa za Romnija, a na glasačkom ekranu se pojavi natpis sada možete videti Romnijeve poreske prijave , u kojima satirično piše da je u stvari država plaćala Romniju porez poslednjih pet godina.\n"Moram obavestiti medije o ovome" , izgovara Homer, pre nego što ga glasačka mašina usisa i izbaci ga na drugoj strani sveta u fabrici u Kini.\nDok stoji za fabričkom trakom i pravi male američke zastavice, Homer lakonski zaključuje:"Dobro je, bar imam stalan posao" .\nSimpsonovi ove jeseni započinju 24.sezonu emitovanja.


Vozači, oprez: Smanjena vidljivost na dionicama puteva uz riječne tokove i u kotlinama | Sarajevo.ba\nVozači, oprez: Smanjena vidljivost na dionicama puteva uz riječne tokove i u kotlinama\nZbog izgradnje naplatne postaje “Čatrnja” na autoputu Banja Luka – Gradiška, saobraćaj se na mjestu izvođenja radova odvija usporeno.\nZbog niskih jutarnjih temperatura vozači se upozoravaju na mjestimičnu poledicu na putevima u gorju, dok je u nizinama poledica moguća na prilazima tunelima i preko mostova.\nMjestimično vrlo gusta magla smanjuje vidljivost na dionicama puteva uz riječne tokove i u kotlinama.\nDionicama puteva koje prolaze usjecima upozorava se na moguće odrone kamenja i zemlje.\nNa dionici autoputa A1 Sarajevo sjever – Lepenica na lokaciji Treševine, saobraćaj je preusmjeren u traku za pretjecanje.\nZbog radova u tunelu Vranduk II (M-17 Zenica – Nemila) od 05.00 do 21.00 sat saobraćaj će se odvijati dvosmjerno. Od 21.00 sat do 00.30 sati saobraćaj će se odvijati jednom saobraćajnom trakom naizmjenično, dok će od 00.30 do 05.00 sat saobraćaj kroz tunel biti obustavljen.\nZbog radova na dionici M-16 Jajce – Crna Rijeka u mjestu Zdaljevac, saobraćaj se od 07.00 do 16.00 sati obustavlja po 30 minuta uz 15 minutno propuštanje vozila. Od 16.00 sati saobraćaj se odvija jednom saobraćajnom trakom naizmjenično.\nSporije odvijanje saobraćaja zbog radova očekivati je na: M-1.8 Srebrenik – Orašje (tunel Ormanica), M-5 Lanište – Ključ, M-17 Buna – Tasovčići i M-18 Kladanj – Stupari.\nZbog radova na deminiranju terena u blizini saobraćajnice mogući su povremeni zastoji tokom dana na M-1.8 Šićki Brod – Srebrenik (Podpeć) i M-14.1 Brod – Odžak (Klakari Donji).\nZbog radova na R-425a Tromeđa – Zvirovići obustavljen je saobraćaj za teretna vozila i autobuse, dok se saobraćaj putnih vozila obustavlja povremeno.\nObustavljen je saobraćaj za teretna motorna vozila i autobuse na graničnom prijelazu Brčko – Gunja, saopćeno je iz BIHAMK-a.


Svečanom akademijom u Leskovačkom kulturnom centru Okružna organizacija slepih Leskovac obeležila je 70 godina postojanja i rada.\nOva organizacija osnovana je sa ciljem pružanja zaštite osobama oštećenog vida i ublaživanje posledica slepoće i slabovidosti.\nOkružna organizacija slepih u Leskovcu, je organizacija sa kojom se Savez slepih Srbije ponosi zbog jednog kontinuiteta u ostvarivanju postavljenih ciljeva i zadataka i zato ovaj događaj ima veliki značaj, kazao je čestitajući jubilej na svečanosti u Leskovačkom kulturnom centru predsednik Saveza slepih Srbije Milan Stošić.\nU ime lokalne samouprave, jubilej je čestitala zamenica gradonačelnika Leskovca Jasmina Ranđelović, koja je naglasila da je 7 decenija uspešne udružene borbe za ostvarenje prava slepih i slabovidih vredno divljenja, i da grad podržava nastojanja da se unaprede uslovi života i rada ovih lica.\nOna je napomenula da je zbog svega navedenog leskovačka organizacija jedan od ovogodišnjih kandidata gradonačelnika za Oktobarsku nagradu grada.\nPredsednik Okružne organizacije slepih Leskovac Milivoje Đokić zahvalio se svim ljudima koji podržavaju rad udruženja a posebno na velikoj podršci prijatelju slepih i slabovidih lica gradonačelniku Leskovca Goranu Cvetanoviću.\nOn je najavio i potpisivanje povelje o pobratimstvu sa organizacijom iz Skoplja.\nDirektorka škole Veljko Ramadanović u Zemunu Radmila Laban govorila je o radu škole koja neguje, obrazuje i vaspitava slepu i slabovidu decu od rođenja do 15.godine po redovonom nastavnom planu i programu, ali i o srednjoj školi sa nekoliko obrazovnih profila koja posluje u okviru ove ustanove.\nTokom svečane akademije prikazan je i dokumentarni film o istorijatu organizacije pod nazivom Da se ne zaboravi, a ovom prilikom uručene su povelje i zahvalnice istaknutim pojedincima, organizacijama, saradnicima i donatorima.\nZa značajan doprinos u radu organizacije i ostvarivanju ciljeva na zaštiti i afirmaciji slepih i slabovidih lica zahvalnice su uručene Televiziji 4S i drugim medijskim kućama.\nU holu Leskovačkog kulturnog centra priređena je izložba rukotvorina nastalih na redovnim radionicama, kao i fotografija o aktivnostima članova Okružne organizacije slepih Leskovac.


CVIJANOVIĆEVA U BRISELU: Ništa od sredstava iz budžeta EU bez formirane vlasti na nivou BiH - Opcija\nCVIJANOVIĆEVA U BRISELU: Ništa od sredstava iz budžeta EU bez formirane vlasti na nivou BiH\nBez formirane vlasti na nivou BiH, ne možemo se nadati sredstvima iz budžeta EU koja su namijenjena zemljama zapadnog Balkana, poručila je predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović, koja se nalazi u dvodnevnoj posjeti Briselu.\n– Ovi sastanci se dešavaju u vrijeme kada je prošlo godinu dana od izbora u BiH, ali još uvijek nije formirana vlast na nivou BiH i Federaciji BiH, što predstavlja otežavajuće elemente u komunikaciji sa EU. U Briselu očekuju da BiH izvrši svoje obaveze koje su sasvim normalne i logične, da se formira vlast, ali nje, nažalost, još nema. Samo ta vlast ima kapacitet da pregovara i dogovara sa Evropskom unijom – istakla je Cvijanovićeva.\nOna se dotakla i puta Republike Srpske i spremnosti da se uhvati u koštac sa tim problemima.\n– Znamo šta su naše obaveze na tom dugotrajnom putu, koji podrazumijeva čitav niz reformi, koje će nama olakšati funkcionisanje, ali i život svim građanima Republike Srpske. Nezadovoljna sam, jer frustrira činjenica da čujete da su iz budžeta EU planirana značajna sredstva zemljama zapadnog Balkana, a vi faktički nemate sagovornike da pričate na tu temu. Na kraju, bez obzira na sve, poruka je negativna, jer ako nemate formiranu vlast, ne možete mnogo toga da uradite – poručila je predsjednica Republike Srpske.\nNaglasila je da je Srpska pripremila u institucijama svoj put prema EU.\nNakon sastanka sa evropskim komesarom za proširenje i susjedsku politiku, Јohanesom Hanom, predsjednica Srpske razgovaraće sa generalnim direktorom Direktorata za susjedstvo i pregovore o proširenju Evropske unije, Kristijanom Danijelsonom.\nCvijanovićeva će se sastati i sa predstavnicima Spoljnopolitičkog odbora Evropskog parlamenta.


Dinkić:Nemamo čemu da se nadamo : Nadlanu.com\nDinkić:Nemamo čemu da se nadamo\nObjavljeno 24. dec 2013. / 10:46:49\nLider URS-a je gostujući u emisiji B92 "Kažiprst", sumirajući godinu na izmaku, kazao da se zakazivanje datuma za početak pristupnih pregovora sa EU dogodio onda kada je to najmanje bilo potrebno, odnosno trebalo je to da se desi pre 10 godina kada bi i on bio srećniji, a ovako, kaže da nema razloga da se mnogo raduje, a euforiju oko tog pitanja naziva besmislenom.\nEvrospka unija je sad u najgorem položaju, u velikoj je krizi, sa velikim unutarpolitičkim problemima zbog čega nema mogućnosti da pomogne bilo kome drugome i u tom smislu ako neko misli da će EU da nam reši probleme vara se. Mi moramo sami da ih rešimo, kazao je Dinkić i dodao da će nam EU svakao pomoći u nekim stvarima, ali da Srbija može da zaboravi na finansijsku pomoć kakvu su imale ostale članice EU kada su pristupale Uniji.\nNa pitanje da prokomentariše politiku Vlade Srbije u protekloj godini, Dinkić kaže da je ona sve vreme bila cik-cak. "I dok sam ja bio u vladi i kada nisam, suštinski ta politika je bila cik- cak politika jer nije bilo hrabrosti i volje da se postignu najvažniji ciljevi. Vlada je koncipirana tako da se najvažnije reforme i odluke samo odlažu", istakao je on.\nUpitan da prokomentariše tvrdnju predsednika Tomislava Nikolića, koji je u intervjuu za B92 kazao da ga presluškuju, Dinkić je odgovorio da ne zna da li je to tačno, ali je takođe i istakao da je atmosfera u Srbiji zatrovana intrigama, lažnim aferama, homofobijom, paranojom.\n"Ne pamtim da je ovako bilo ikada. Kada listate naslovne strane novina sve su samo skandali, pa sutra vidite da nije bio skandal nego da je možda bilo izmišljeno. Narod više ne može da zna šta je tačno, a šta ne. Pa ja ne znam više šta je tačno, a šta ne za druge jer znam koliko je netačno kada se ja pojavim u nekim stvarima", rekao je on.\nU tom smislu, dodaje Dinkić, nikada nije bio manji nivo profesionalizma u medijima, ali on za to ne krivi novinare već smatra to je atmosfera kreirana od strane politike.\n"Meni se to dešava poslednjih 10 godina, ne znam da li postoji i jedan političar u Srbiji koji je toliko napad i blaćen ne samo u tabloidima u poslednjih 10 godina. Ovo ššto se sad dešava na primer Đilasu u poslednjih godinu dana, j aimam u poslednjih deset godina non stop", kaže lider URS.\nOn podseća i da je imao i nekoliko dobijenih sudskih sporova protiv tabloida, ali da sve to na kraju nema poente jer mu je ime već ukaljano i ljudi ga vide kao korumpiranog. Kao primer navodi aferu koju je savetnik predsednika Srbije Oliver Antić najavio kao "aferu veka", a koja je završila fijaskom.\nNa pitanje da li su tačne tvrdnje koje je izneo Domagoj Margetić, da je on povezan sa savetnicima Vučića oko novca od prodaje Mobtela, Dinkić ističe da, pre svega, ceni instituciju predsednika, ali da misli da mu je okruženje ispod svakog nivoa. "Dovoljno je da pročitate biografije ljudi oko Nikolića i da se vidi šta su sve radili u životu i kakve su sve afere imali pa da donese zaključke. Međutim, to nigde ne možete pročitati u medijima, trime se niko ne bavi“, rekao je on.


Pregled dana – Endi Marej osvojio Rodžers kup - Meridianbet Vesti\nSportske vesti dana Author:\tgrujanac - 16/08/2015\nPregled dana počinjemo vestima iz Montreala, gde je Endi Marej osvojio Rodžers kup, savladavši prvog tenisera sveta Novaka Đokovića rezultatom 2:1 u setovima nakon velike borbe. Marej je tako prekinuo niz Đokovića od 11 trijumfa i osvojio 35. trofej u karijeri.\nNa međunarodnom turniru Trofej Beograda, reprezentacija Srbije je osvojila trofej ubedljivo savladavši Rusiju u finalu rezultatom 95:61. Miroslav Raduljica bio je najefikasniji akter meča sa 15 poena, Nedović je postigao 13, dok je Kalinić dodao 12 poena, koliko i Miloš Teodosić, koji je uz to ostvario i pet asistencija i 7 skokova. Treće mesto zauzela je reprezentacija Kine, koja je u Kombank Areni savladala Venecuelu rezultatom 63:57.\nOdigrano je pet mečeva Superlige Srbije. Crvena zvezda je u Surdulici pobedila Radnik rezultatom 2:0, Javor je na domaćem terenu savladao ekipu OFK Beograda sa 2:1, dok su ekipe Mladosti i Borca remizirale rezultatom 1:1. Radnički iz Niša je napravio iznenađenje i u gostima došao do pobede nad ekipom Čukaričkog rezultatom 1:0, dok su Novi Pazar i Spartak odigrali meč bez golova.\nU engleskoj Premijer ligi fudbaleri Mančester Sitija su na svom terenu ubedljivo savladali Čelsi rezultatom 3:0. U drugom meču dana, Arsenal je u gostima savladao Kristal Palas sa 2:1.\nDanas su na programu bila i dva meča Bundeslige – Volfsburg je kao domaćin pobedio Frankfurt sa 2:1, dok je Štutgart na svom terenu izgubio od Kelna rezultatom 3:1.\nU Francuskoj Ligi 1 Rems je kao domaćin pobedio Olimpik iz Marseja sa 1:0, dok su Lorien i Bastia odigrali nerešeno – 1:1. Pari Sen Žermen je kao domaćin u poslednjem meču dana savladao Ažasio rezultatom 2:0.\nOdigrano je četiri meča prvenstva Holandije, a pobede su ostvarile ekipe PSV-a, koji je sa 2:0 savladao gostujući Groningen, zatim Fejenord koji je u gostima pobedio ekipu Kambura rezultatom 2:0 i Herakles koji je sa 3:0 pobedio gostujući Nijmegen. Ekipe Utrehta i Herenvena su odigrale nerešeno – 1:1.\nMančester Siti će pojačati odbranu angažovanjem argentinskog reprezentativca Nikolasa Otamendija iz Valensije. Transfer vredan 40 miliona evra bi trebalo da se realizuje u ponedeljak, a osim novca Valensija će dobiti i Elijakima Mangalu na jednogodišnju pozajmicu. Argentinac je u Valensiju stigao prošlog leta iz Porta za sumu od 12 miliona evra.\nSelektor košarkaške reprezentacije Francuske Vensan Kole je izabrao tim za predstojeći Evrobasket, a sa konačnog spiska su precrtani plejmejker Tomas Ertel i centar Mamadu Žaite. Ertel je prethodne sezone nastupao za ekipe Kuća Laboral i Anadolu Efes, dok je Žaite član francuskog Nantera poslednje dve sezone.\nNjujork Niksi su zainteresovani za plejmejkera Minesota Timbervulvsa Rikija Rubia, jer nisu zadovoljni učinkom Hozea Kalderona i Lengstona Geloveja, pa traže drugo rešenje. Rubio ima ugovor sa Vulvsima do leta 2019. godine, pa je teško očekivati trejd. Međutim, ukoliko Rubio nastavi da se muči sa povredama i rezultatima, nije isključeno da sam zatraži trejd.\nU sklopu pripremnih mečeva za Evrobasket, danas je odigrano nekoliko prijateljskih mečeva. Hrvatska je bila ubedljiva protiv Nemačke i pobedila rezultatom 80:63, Estonija je savladala Letoniju sa 70:69, a Italija je dvocifrenom razlikom pobedila reprezentaciju Gruzije rezultatom 87:67. Francuska je veoma lako i ubedljivo savladala Ukrajinu rezultatom 95:63, dok se Poljska mučila protiv Angole i tek nakon produžetka odnela tesnu pobedu – 79:77.\nOsamnaestogodišnja Belinda Benčić iz Švajcarske osvojila je Rodžers kup u Torontu, pošto joj je Simona Halep predala meč u trećem setu usled povrede. U tom trenutku, rezultat je bio 1:1 u setovima, a u trećem setu Benčićeva je vodila sa 3:0.\nVozač Jamahe Horhe Lorenco trijumfovao je na 11. trci sezone u kraljevskoj klasi Moto GP šampionata, Velikoj nagradi Češke. Španac je na stazi Brno došao do pete pobede ove sezone, a zahvaljujući tom trijumfu, Lorenco je stigao Valentina Rosija u generalnom plasmanu. Iako imaju isti broj bodova, Lorenco se nalazi na vrhu jer je ove sezone ostvario dve pobede više od svog timskog kolege.\nTags:Belinda Benčić, Bundesliga, Crvena Zvezda, Endi Marej, Evrobasket, finale, Holandija, košarkaška reprezentacija, Liga 1, Lorenco, Montreal, Moto GP, Otamendi, pregled dana, Premijer Liga, pripremni mečevi, PSV, Rodžers kup, Superliga, Trofej Beograd\nMančester Siti ponizio Čelsi\n”Lavovi” dolaze u Nirnberg po prve bodove u Cvajti


“Mi verujemo institucijama, Ombudsmanu i svima ali mislim da je namerno ovo odugovlačenje“, rekao je Haradinaj na knferenciji za novinare, piše Gazeta Ekspres, prenosi Kossev.\nHaradinaj smatra da primena zakona može početi, te da bi ukoliko postoje žalbe određenih strana, on mogao biti izmenjen.\n“Ako postoje nedostaci u ovom zakonu, on se može izmeniti kao i bilo koji drugi zakon na Kosovu, ne postoji zakon koji se ne može menjati, pa čak i ustav se menja ako ima dve trećine saglasnosti”, rekao je on i naglasio da je odlaganje primene zakona neprihvatljivo.\nNa pitanje novinara ko to odlaže primenu zakona o platama, Haradinaj je rekao da ne razume šta se dešava ali da primena zakona treba da počne a ukoliko neko smatra da je oštećen, može da traži izmenu.\n“Znamo da medicinski tehničari nisu zadovoljni, ali postoji mogućnost amandmana, ali da se zaustavi zakon da lekar, nastavnik i drugi ne dobiju platu sa povećanjem je neshvatljivo“, rekao je Haradinaj.\nNovi zakon o platama usvojen je u februaru ove godine i stupio je na snagu decembra i prema njemu oko 70 odsto zaposlenih u javnom sektoru od decembra treba da primaju povećane plate.\nOmbudsman je Ustavnom sudu uputio Zakon o platama u javnom sektoru radi ocene njegove usklađenosti sa Ustavom.


Parada sloge i biča: Kome salutirate kad više nikog nema? - ISTOK - www.istokrs.com | Vijesti iz Istočne Hercegovine\nHome /Društvo, Izdvojeno, Republika Srpska/Parada sloge i biča: Kome salutirate kad više nikog nema?\nDan Republike obilato se slavi i po društvenim mrežama. Licemjerja li kad zastave kače i ode pjevaju oni koji na državnim jaslama, s grbače građana, zarađuju plate. Gadosti li kad se dive policijskom stroju, istom onom koji je 25. decembra na Trgu Krajine, na Davidovom trgu, tukao građane. Cinizma li kad se glasno pjeva “ponosnoj i vječnoj”, a ne smije da se pisne o kriminalu, korupciji, nepotizmu, amputiranoj pravdi, odlasku mladih, uništavanju svih vrijednosti, sunovratu morala…\nDan Republike (9.1.2017.)


TEMATSKI SKUP "FINANSIRANJE POLJOPRIVREDE U SRBIJI U 2020." 5. mart 2020. godine\nTEMATSKI SKUP "FINANSIRANJE POLJOPRIVREDE U SRBIJI U 2020"\nVeć je postala praksa da u mesecu martu "Dnevnik-Poljoprivrednik" AD i Privredna komora Vojvodine organizuju skup posvećen mogućnostima finansiranja agrara iz budžeta i uz pomoć, pre svega, državnih finansijskih institucija. Ovogodišnji, treći po redu, održan je 5. marta pod nazivom "Finansiranje poljoprivrede u 2020. godini", a podržali su ga i Zadružni savez Vojvodine i AD "Novosadski sajam". Tom prilikom u velikoj sali Privredne komore Vojvodine okupio se veliki broj poljoprivrednika, udruženja, predstavnika poljoprivrednih preduzeća, kompanija koje prodaju poljoprivrednu mehanizaciju, kao i lokalnih samouprava. Finansijsku podršku koja poljoprivrednicima stoji na raspolaganju predstavili su Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, Pokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo, Upravljačko telo za IPARD, Razvojni fond AP Vojvodine, Garancijski fond AP Vojvodine, Pokrajinski fond za razvoj poljoprivrede i Fond "Evropski poslovi" AP Vojvodine.\nPočetak godine je vreme kada poljoprivrednici planiraju novu proizvodnu sezonu, pa im je tada potrebno i najviše novca. Mnogima je teško da iz sopstvenih sredstava finansiraju tekuće potrebe, ili pribave sredstva za unapređenje proizvodnje, tako da im je svaka pomoć dobrodošla. Poljoprivrednici u Vojvodini su u nešto boljem položaju u odnosu na kolege u centralnoj Srbiji jer, osim republičke i podrške svojih lokalnih samouprava, mogu da računaju i na pomoć Pokrajinskog sekretarijata za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo, kao i nekoliko fondova. Vrste pomoći na koju mogu da računaju su različite: od bespovratnih podsticaja, subvencionisanja dela iznosa investicije, subvencionisanja kamate za kredite, pa do povoljnih kreditnih linija.\nPolazna ideja za organizovanje ovog skupa, kako je rekla dr Gordana Radović, direktor "Dnevnik-Poljoprivrednik" AD, bila je da se na jednom mestu okupe svi predstavnici domaće agrarne politike i državnih finansijskih institucija, čija je finansijska podrška usmerena ka najširem krugu korisnika u oblasti poljoprivrede i ruralnog razvoja.\n- Prvi skup smo organizovali 9. 3. 2018. godine, a tog dana je i u "Službenom glasniku" bila objavljena Uredba o raspodeli podsticaja u poljoprivredi i ruralnom razvoju za tu godinu. Mi to, naravno, nismo znali kada smo određivali datum održavanja tematskog skupa. Ali to je bio dobar znak da istrajemo sa organizacijom ovih skupova, odnosno obezbeđivanjem aktuelnih i ažurnih informacija, rekla je Gordana Radović.\nNaglasila je da je to misija i lista "Poljoprivrednik", najstarijeg domaćeg specijalizovanog glasila u oblasti poljoprivrede i ruralnog razvoja, koji u kontinuitetu izlazi od 1956. godine.\nNa važnost održavanja ovakvog skupa, koji poljoprivrednicima pruža mogućnosti da na najpovoljniji način dođu do sredstava koje treba da ulože u proizvodnju, ukazao je predsednik Privredne komore Vojvodine Boško Vučurević.\n- Nivo ulaganja u poljoprivredu je još uvek nizak, tako da je finansijska pomoć ovoj važnoj privrednoj delatnosti neophodna. Treba imati na umu da poljoprivreda sa 40 odsto učestvuje u spoljnotrgovinskoj razmeni Srbije. Udeo agrara Vojvodine u izvozu poljoprivrednih proizvoda je 45 odsto, odnosno više od 1,4 milijarde evra, rekao je Vučurević i istakao važnost koordinisanog delovanja institucija na pokrajinskom i republičkom nivou kada je u pitanju pružanje finansijske pomoći domaćem agraru.\nstočarstvu i organskoj proizvodnji\nMere agrarne politike na republičkom nivou se, kako je na skupu istakao dr Nenad Katanić, pomoćnik republičkog ministra poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva, koriguju u skladu sa potrebama poljoprivrednika i ciljevima domaće agrarne politike. Skupovi kao što je ovaj, smatra on, služe da se razmene iskustva sa praksom i na osnovu toga unaprede mere resornog ministarstva.\n- Oko 64 odsto agrarnog buxeta opredelili smo ove godine za direktna plaćanja, a 23 odsto za ruralni razvoj. U skladu sa politikom unapređenja stočarske proizvodnje, u odnosu na prošlu godinu povećani su iznosi podsticaja za kvalitetne priplodne krave i bikove. Držaoci ovih životinja ove godne mogu da ostvare 40.000 dinara po grlu, dok je taj iznos lane bio 25.000 dinara. Povećan je i iznos podsticaja za krave dojilje sa 30.000 na 40.000 dinara. Podsticaji po košnici pčela povećani su sa 720 na 800 dinara, istakao je Katanić.\nKada je reč o merama ruralnog razvoja, od ove godine će se podsticati podizanje novih višegodišnjih zasada voćaka i hmelja sa do 65 odsto vrednosti investicije, kao i podizanje novih višegodišnjih zasada vinove loze sa do 60 odsto. Uvodi se i nova mera podrške elektrifikaciji polja, koja će se sufinansirati iz buxeta do 90 odsto. Najznačajnije povećanje subvencija je u organskom sektoru. Proizvođači će u biljnoj proizvodnji dobiti 400 odsto veći iznos nego poljoprivrednici koji se bave konvencionalnom poljoprivredom. Prošle godine je ovo uvećanje iznosilo 120 odsto. Osim toga, resorno ministarstvo će poljoprivrednicima pomagati i kroz podsticanje mera selekcije, podsticanje promotivnih aktivnosti, proizvodnju sadnog materijala, klonsku selekciju, kao i kroz podršku olakšanom pristupu korišćenja kredita.\nMladi i žene u fokusu\nI na pokrajinskom nivou postoji niz mera kreiranih tako da na najbolji način pomognu proizvođačima.\n- Veliku zaslugu u unapređenju poljoprivredne proizvodnje, kao i njenom velikom značaju u spoljnotrgovinskoj razmeni, imaju upravo mere finansijske podrške proizvođačima. One su na pokrajinskom nivou kreirane tako da u prvi plan stavljaju žene i mlade poljoprivrednike do 40 godina starosti. Zahvaljujući tome, čak 68 odsto naših korisnika su prošle godine bili upravo iz ove dve kategorije, rekao je Mladen Petković, pomoćnik pokrajinskog sekretara za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo.\nPetković je istakao da su konkursi resornog sekretarijata ove godine raspisani najranije do sada, već 18. januara, kao i da za njih vlada veliko interesovanje. Sekretarijat je ponovo raspisao konkurse za koje je postojalo interesovanje ranijih godina. Tu su i inovirani, ali i potpuno novi pozivi namenjeni, pre svega, malim i srednjim poljoprivrednim gazdinstvima. Cilj konkursa je da doprinesu intenziviranju poljoprivrede, podsticanju prerade i standardizaciji proizvodnje.\n- Velika sredstva Pokrajina je uložila i u unapređenje kanalske mreže. U Vojvodini postoji više od 20.000 kilometara razgranate mreže i jedan od zadataka naše agrarne politike je investiranje u ovaj sektor. Uz pomoć Abu Dabi fonda, do sada je realizovano 11 projekata, a pripremljeno je još 18. Kada se sve to završi, dobićemo mrežu koja će imati dvonamensku funkciju, za navodnjavanje i odvodnjavanje. Vodom iz kanala će moći da se zaliva više od 100.000 hektara zemljišta. Upravo iz tog razloga smo, zajedno sa Razvojnim fondom AP Vojvodine, kreirali jednu konkursnu liniju za nabavku sistema za navodnjavanje iz kanalske mreže. U pitanju je povoljan kredit, a Pokrajina će finansirati čitav iznos kamate, objasnio je Petković.\nU fokusu rada Pokrajinske vlade u narednom periodu će biti i digitalizacija protivgradne zaštite u saradnji sa Republičkim hidrometeorološkim zavodom.\nIPARD novcem se najviše kupuju traktori\nDok su konkursi resornog sekretarijata usmereni pre svega na manja gazdinstva, oni koji imaju veću proizvodnju mogu da računaju na pomoć iz evropske kase. Reč je, naravno, o novcu iz programa IPARD 2.\nDo sada je, kako je na skupu istakla mr Jasmina Miljković, šef Upravljačkog tela IPARD, objavljeno osam javnih poziva za dve akreditovane mere. Za Meru 1, koja se odnosi na investicije u fizičku imovinu poljopivrednih gazdinstava, objavljeno je pet poziva, a za Meru 3 - Investicije u fizičku imovinu za preradu i marketing poljoprivrednih proizvoda, objavljena su tri poziva.\n- Ukupan broj podnetih zahteva je 1.437, a najviše prijavljenih, čak 85 odsto, bilo je zainteresovano za Meru 1. Do sada je 150 korisnika dobilo IPARD sredstva, rekla je Miljković.\nGovoreći o planovima za ovu godinu napomenula je da se očekuje da će biti akreditovane još dve mere. Reč je o Meri 7 - Diverzifikacija poljoprivrednih gazdinstava i razvoj poslovanja i Meri 9, koja je namenjena Upravljačkom telu i odnosi se na tehničku pomoć za sprovođenje IPARD programa.\nU planu je i raspisivanje novih javnih poziva. Očekuje se da će krajem marta biti raspisan poziv u okviru Mere 7, vredan milijardu dinara, a u aprilu nas očekuje raspisivanje javnog poziva za Meru 9. Najpopularniji poziv u okviru Mere 1, koji se odnosi na mogućnost nabavke traktora, biće raspisan krajem septembra ili početkom novembra i vredan je 620 miliona dinara. Još jedan poziv u okviru Mere 1 raspisaće se početkom novembra. Vrednost ovog poziva je 2,5 milijardi dinara. Početkom decembra se očekuje raspisivanje poziva u okviru Mere 3, koji će biti vredan 2,5 milijardi dinara.\n- Šteta je što poljoprivrednici Meru 1 vezuju samo za nabavku traktora, iako je ona mnogo šira i omogućava da se, na primer, izgrade različiti poljoprivredni objekti i nabavi oprema i mehanizacija. U okviru ove mere imamo i dva nova sektora, tako da će za dobijanje sredstava moći da konkurišu i oni koji se bave proizvodnjom jaja i vinogradarstvom, rekla je Miljković.\nVeć sada, prema njenim rečima, vlada veliko interesovanje za Meru 7, koja se odnosi na mogućnost razvoja ruralnog turizma i šansu da mali proizvođači poboljšaju uslove života. Ova mera namenjena je svima onima koji se ubrajaju u ruralna područja prema OECD metodologiji. To praktično znači da žive na području gde je naseljenost manja od 150 stanovnika po kvadratnom kilometru. Oni koji budu konkurisali u okviru ove mere moći će da izgrade objekte za smeštaj turista kapaciteta do 30 ležajeva, objekte za degustaciju proizvoda, izrade sajt za promociju svog poslovanja i slično.\nBez kamate do opreme za navodnjavanje iz kanala\nPočetkom godine raspisane su i konkursne linije Razvojnog fonda AP Vojvodine. Ima ih 12 i za njihovu realizaciju opredeljeno je 2,5 milijardi dinara. Ovi konkursi nisu vremenski ograničeni, tako da oni koji su zainteresovani mogu da konkurišu tokom čitave godine.\n- Krediti po našim konkursima odobravaju se uz kamatu od jedan do tri odsto, što zavisi od toga šta se koristi kao instrument obezbeđenja kredita, kao i da li se korisnik nalazi u području koje se smatra nerazvijenim. Iz ovog pravila su izuzeti korisnici konkursa za nabavku nove mehanizacije koji plaćaju godišnju kamatu u iznosu od 1,5 odsto. Korisnici Konkursa za nabavku nove opreme i sistema za navodnjavanje iz kanalske mreže plaćaće 2,5 odsto kamate. Čitav iznos kamate po ovom novom konkursu Razvojnog fonda plaćaće resorni sekretarijat, rekla je Jelena Trenkić iz ovog fonda.\nDodala je da, kada je reč o konkursima za razvoj turizma i seoskog turizma, ceo iznos kamate refundira Pokrajinski sekretarijat za privredu i turizam.\nRok za vraćanje kredita je sedam godina, uz grejs period od dve godine. Instrumenti obezbeđenja kredita mogu da budu garancija banke, hipoteka ili zalog na novokupljenoj poljoprivrednoj mašini koja se finansira sredstvima kredita.\nRegistrovana poljoprivredna gazdinstva mogu da konkurišu po osnovu sedam kreditnih linija Razvojnog fonda. Jedan je kratkoročni i odnosi se na finansiranje obrtnih sredstava u poljoprivredi. Preostalih šest su dugoročni i mogu da se iskoriste za kupovinu poljoprivrednog zemljišta, poljoprivredne mehanizacije, investicije u okviru IPARD 2 programa, nabavku opreme za navodnjavanje iz kanalske mreže i razvoj seoskog turizma.\nFond garantuje za kredite\nMnogim poljoprivrednicima predstavlja problem da pribave garancije koje su potrebne da bi se konkurisalo za dobijanje kredita. Tu na scenu stupa Garancijski fond Vojvodine, koji za njih garantuje kod poslovnih banaka. Zahvaljujući tome, odobravaju im se povoljniji krediti sa nižom kamatnom stopom, dužim rokom otplate i mirovanja kredita, kao i nižim kolateralom. Na konkurse Garancijskog fonda, po rečima Nebojše Ivaniševića, iz ovog fonda mogu da konkurišu nosioci RPG, zadruge, privredna društva i preduzetnici registrovani za obavljanje poljoprivredne delatnosti.\n- Najstarija, ujedno i najpopularnija mera je ona koja se odnosi na davanje garancija prilikom kupovine zemljišta. Iznos ovog kredita može biti do 200.000 evra, kamata se formira u dogovoru sa bankom, a rok otplate je 15 godina. Dajemo garancije i za nabavku mehanizacije, energetsku efikasnost, kupovinu repromaterijala, kupovinu i izgradnju poljoprivrednih objekata, kaže Ivanišević.\nNovina u ponudi Garancijskog fonda je davanje garancija za IPARD podsticaje. U ovu svrhu poljoprivrednicima se može dati garancija za kredit, čiji je iznos do 250.000 evra, s rokom otplate do 10 godina, dok se kamatna stopa formira u dogovoru sa bankom koja odobrava kredit.\nU 2020. godini, prema rečima Ivaniševića, Garancijski fond može da obezbedi garancije poslovnim bankama za više od 11,5 miliona evra.\nKonkursi usklađeni s merama resornog sekretarijata\nNa povoljne kredite poljoprivrednici u Vojvodini mogu da računaju i od Pokrajinskog fonda za razvoj poljoprivrede. Ovaj fond je tokom protekle godine dodelio više od 270 povoljnih kredita zahvaljujući kojima su opremili svoja gazdinstva sistemima za navodnjavanje, kupili plastenike, izgradili skladišne prostore, nabavili kvalitetna priplodna i tovna grla, odnosno unapredili proizvodnju i povećali svoju konkurentnost na tržištu. Fond odobrava kredite pod veoma povoljnim uslovima, a kamatne stope su svega jedan i 1,5 odsto. Važno je naglasiti da su sve kreditne linije Fonda usklađene sa merama Pokrajinskog sekretarijata za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo. Tako, na primer, poljoprivrednik koji uzme kredit od Fonda može da sa predračunom konkuriše za dobijanje subvencije za investiciju kod resornog sekretarijata, koja iznosi i do 70 odsto ukupnog iznosa kredita. Iznos subvencije nakon toga odlazi Fondu za umanjenje iznosa kredita. Fond prebacuje sredstva dobavljaču opreme koju poljoprivrednik želi da kupi. Tako korisnik kredita praktično dobija mogućnost da otplati svega 30 odsto kreditnih sredstava u roku od pet godina.\n- Pravo da konkurišu za dobijanje sredstava imaju sva registrovana poljoprivredna gazdinstva koja mogu da obezbede zalog u iznosu 1,5 puta većem u odnosu na vrednost kredita. Kao zalog se koristi poljoprivredno zemljište ili bankarske garancije. Određena prednost prilikom bodovanja daje se ženama i mladima, istakao je direktor Fonda Aleksandar Bogdanović.\nKonkursi ovog fonda su otvoreni i ukupno ima 11 konkursnih linija. Aktuelni su svi konkursi kao i prošle godine, s tim što je otvoren i novi koji se odnosi na nabavku opreme za preradu voća i povrća. Ova linija je kreirana, kako je istakao Bogdanović, da bi se poljoprivrednicima pomoglo da preradom podignu svoju konkurentnost. Naglasio je i da, sem upisa založnog prava, ne postoje nikakvi skriveni troškovi prilikom konkurisanja.\nPrekogranična saradnja u funkciji unapređenja agrara\nPodršku razvoju poljoprivrede pruža i fond "Evropski poslovi" AP Vojvodine. Osnovna delatnost Fonda je praćenje i implementacija evropskih integracionih procesa i jačanje institucionalnih kapaciteta Vojvodine radi bržeg uključivanja Republike Srbije u evropske tokove.\n- Naš cilj je da omogućimo što bolje korišćenje sredstava koja su nam dostupna iz Evopske unije. Fondovi EU namenjeni su razvoju skoro svih sektora u Srbiji, a poljoprivreda je svakako jedan od najznačajnijih. Podrška poljoprivrednicima je veoma važna za sam proces evropskih integracija, jer je ova oblast veoma zahtevna. Naime, skoro trećina svih propisa EU odnosi se na regulisanje oblasti poljoprivrede. Na putu ka EU moraćemo da izmenimo mnoge stvari, poput pristupa tržištu, zaštiti životne sredine, organizovanja poljoprivrednih gazdinstava, strukturiranja proizvodnje, sistema kontrole i slično. Takođe i da politiku subvencija uskladimo sa evropskom praksom, rekla je Ivana Đurica iz ovog fonda.\nNapomenula je da su poljoprivrednicima, osim sredstava iz IPARD 2 programa, na raspolaganju i neki drugi izvori finansiranja, kao što su programi prekogranične saradnje. Reč je o programima koji su usmereni na dobrosusedsku saradnju i podsticanje evrointegracionih procesa. Korisnici iz Srbije mogu da učestvuju u sedam programa prekogranične saradnje, a poljoprivrednici iz Vojvodine mogu da koriste četiri. Programi su namenjeni subjektima neprofitnog karaktera. a sredstva koja se dobijaju u okviru ovih programa su 85 odsto bespovratna.\nZa realizaciju ovog programa sa, na primer, Mađarskom, kako je rekla Đurica, na raspolaganju nam je 65 miliona evra. Do sada je preko Fonda implementirano sedam projekata, a dva su iz oblasti poljoprivrede. Jedan se odnosi na očuvanje starih biljnih vrsta od zaborava. Drugi projekat odnosi se na inovativni pristup u iskorišćavanju obradivog zemljišta u okućnicama u prekograničnom području.\nPoljoprivrednicima su, dakle, na raspolaganju brojni izvori finansiranja, kako iz republičke, pokrajinske, tako i iz kasa lokalnih samouprava. Veliko je interesovanje i za konkurse fondova, a tu su i banke. Svi oni koji ne mogu da finansiraju ili unaprede poslovanje sopstvenim sredstvima, a takvih je najviše, treba dobro da prouče ono što im nude ove finansijske institucije. Svaka od njih ima svoj sajt na kojem je detaljno opisana ponuda i uslovi za ostvarivanje finansijske pomoći. List "Poljoprivrednik" je u prethodnim brojevima objavio dva podlistka sa svim aktuelnim konkursima Pokrajinskog sekretarijata za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo.


Turski ambasador Aksoy u prvoj posjeti Sandžaku: Nastavićemo da podržavamo prosperitet ove regije - SNEWS\nBy SNews 21. Aprila 2021. 289\nNovoimenovani ambasador Republike Turske u Beogradu Hami Aksoy danas je nakon posjete Bošnjačkom nacionalno vijeću (BNV) poručio je da će njegova zemja nastaviti svoje aktivnosti u smjeru razvoja regije Sandžak i da će “nastavit da bude uz braću Bošnjake”. Aksoy se prilikom prve posjete predstavničkom tijelu Bošnjaka u Srbiji susreo sa rukovodstvom Vijeća.\nNakon susreta, u zajedničkom obraćanju medijima, predsjednica BNV Jasmina Curić je kazala da se posebno raduje jer je prva zvanična posjeta ambasadora Aksoya upravo Bošnjačkom nacionalnom vijeću.\n„Danas smo imali konstruktivan razgovor, gdje smo sumirali sve projekte koji su realizovani u prethodnom periodu, a uz podršku Repubike Turske. Koristim priliku da se još jednom zahvalim na svim realizovanim projektima u Sandžaku koje je finansijski podržala Republika Turska preko svojih agencija i razvojnih programa. Razgovarali smo o budućoj saradnji za koju se nadamo da će biti svima od koristi, kako Bošnjacima tako i ostalim građanima Sandžaka. Bošnjaci imaju neraskidive veze sa Republikom Turskom i zato je saradnja sa ambasadom Turske od neprocjenjive vrijednosti za nas u Sandžaku“, kazala je Curić.\nTurki ambasador je nakon sastanka čestitao mjesec Ramazan Bošnjacima u Sandžaku i istakao da je za Tursku veoma važan razvoj ove regije.\n“Danas smo imali plodotvoran sastanak sa predsjednicom i članovima Bošnjačkog nacionalnog vijeća. Odnosi između Turske i Srbije su na najboljem nivou u historiji. Zahvaljujući dobrim odnosima između Turske i Srbije, trudit ćemo se da damo doprinos razvoju Sandžaka. Naše organizacije poput TIKA-e, YTB-a, Diyanet-a i instituta Yunus Emre realizuju veoma važne projekte na ovom prostoru i zbog toga je za nas veoma važan razvoj ovog područja. Preuzeli smo veoma bitan korak 2019. godine i mislimo da će projekti poput izgradnje autoputa Sarajevo – Beograd i rekonstrukcije putnog pravca Novi Pazar – Tutin biti od koristi za razvoj ovog regiona. Za nas je veoma bitan prosperitet ovog regiona i naroda koji živi ovdje i mi ćemo nastaviti svoje aktivnosti u tom smjeru i nastavit ćemo da budemo uz našu braće Bošnjake“, poručio je Aksoy.\nDanašnjem sastanku prisustvovao je i generalni konzul Republike Turske u Novom Pazaru Bašar Bašol.\nAmbasador Turske Hami Aksoy danas boravi u prvoj zvaničnoj posjeti Novom Pazaru i Sandžaku. On je posjetio i gradsku upravu Novog Pazara i susreo se sa gradonačelnikom Nihatom Biševcem i saradnicima.\nNovi ambasador Republike Turske u Beogradu Hami Aksoy imenovan je u decembru 2020. godine, a dužnost najznačajnijeg turskog diplomate u Beogradu preuzeo je početkom ovog mjeseca. Prije preuzimanja dužnosti u Beogradu, Aksoy je bio portparol Ministarstva vanjskih poslova Republike Turske.\nTagovi: Bošnjačko nacinalno vijeće (BNV) Hami Aksoy Jasmina Curić Novi Pazar\nAmbasador Turske posjetio gradsku upravu Novog Pazara


Duško Aničić imenovan za izvršnog direktora za upravljanje i tržište u EMS-u\nFoto: 652234 from Pixabay\nElektromreža Srbije je unapredila Duška Aničića u izvršnog direktora za upravljanje i tržište, stoji na portalu Agencije za privredne registre.\nOperator sistema prenosa električne energije Elektromreža Srbije (EMS) je objavio odluku da je Duško Aničić postavljen na mesto izvršnog direktora za upravljanje i tržište, prenosi Nova ekonomija. Dokument je dostavljen Agenciji za privredne registre.\nAničić je završio Elektrotehnički fakultet u Beogradu. Na njegovom LinkedIn profilu stoji da je 2000. godine postao dispečer u Nacionalnom dispečerskom centru i u međuvremenu napredovao i obavljao rukovodeće poslove.\nNakon što se sinhrona zona Kontinentalna Evropa 8. januara prošle godine podelila na dva dela na sat vremena, Aničić je bio predstavnik EMS-a u timu Evropske mreže operatora prenosnih sistema (ENTSO-E) koji je sastavio izveštaj, navodi se u njegovoj biografiji.\nAničić je zamenio Aleksandra Kurćubića, koji je preminuo prošlog meseca.\nTagovi: električna energija, Elektromreža Srbije, EMS, operator prenosnog sistema, prenos električne energije\nPočetna » Vesti » Električna energija » Duško Aničić imenovan za izvršnog direktora za upravljanje i tržište u EMS-u


Promocija knjige „Značenje džokera” Vladimira Pištala – Radio KFOR Srpski\nPromocija knjige „Značenje džokera” Vladimira Pištala\nU četvrtak 16. januara sa početkom od 18 časova u Domu kulture „Stari Kolašin” u Zubinom Potoku, biće organizovana promocija knjige „Značenje džokera” Vladimira Pištala.\nNa promociji će govoriti književnik Nenad Šaponja, a opširnije o samoj promociji razgovarali smo sa direktorkom Doma kulture „Stari Kolašin” Andrijanom Živanović.\n„Dom kulture se trudi da u svoje programe obavezno uvrsti i gostovanje dobitnika NIN-ove nagrade, s obzirom na to da je to najveća nagrada u regionu koja se dodeljuje za književnost, tako smo i ove godine ugovorili da nam Vladimir Pištalo bude gost u Zubinoim Potoku. U pitanju je promocija njegove knjige, „Značenje džokera”. Zapravo imamo jedno književo veče sa Vladimirom Pištalom, jer to je jedan od načina da sa piscem budemo u nekom prisnijem odnosu kao publika i neko ko poštuje njegovo stvaralaštvo. Ono što je bilo novo u njegovom stvaralaštvu u 2019. godini jeste upravo ova knjiga i ona nam je jedan impuls za razgovor.“\nKnjiga je naišla na dobar odjek u stručnoj javnosti jer je to jedna od onih knjiga u kojima su tajne uvek zanimljivije od objašnjenja. Ona je pisana u nekom odnosu između eseja i priče, knjiga koja slavi smeh koja postavlja pitanja šta je esej, koja prosto negde nagoni na istraživanje ne samo Pištalovog stvaralaštva nego i nekih drugih književnih ostvarenja.\n„Očekujemo sve zainteresovane da budu na ovoj promociji. Ulaz je slobodan, to su takvi programi gde je važno da ljudi imaju priliku da to vide.”\nKao svaka prava knjiga, i „Značenje džokera“ nam, u ovo raspolućeno vreme post-istina, svedoči sobom kao prethodnom istinom. U našem svetu, u kome se najveća moć ipak postiže smehom.\nOvaj beogradski pisac već godinama živi u Americi, gde predaje svetsku i američku istoriju na Univerzitetu u Vusteru u Masačusetsu.\nMeđu njegova najpoznatija ostvarenja spadaju poetske proze „Slikovnica”, „Manifesti”, „Noći”, „Kraj veka”, zbirke priča „Vitraž u sećanju”, „Priče iz celog sveta” i romani „Milenijum u Beogradu” i „O čudu”.\nPreviousPrevious post:Uželeli ste se snega? Pravac Brezovica!NextNext post:Fokus grupa o potrebama mladih


Tužba protiv NATO: Srbima pomoć Rusa i Kineza - TAMO DALEKO\nTužba protiv NATO: Srbima pomoć Rusa i Kineza\n28. септембра 2017. 28. септембра 2017. Zdravko Elez 843 Views 0 Comments\nIpak se kreće. Sa poraznim podacima o broju obolelih od malignih bolesti, kao posledici NATO bombardovanja Srbije, javnost su prvi put u junu ove godine upoznali načelnica Klinike za neuroonkologiju KCS dr Danica Grujičić i advokat Srđan Aleksić.\nAleksić je tada najavio i pokretanje tužbe protiv 19 zemalja koje su nas bombardovale, napomenuvši da kao šef pravnog tima ima rok od dve godine da na osnovu prethodno prikupljenih medicinskih pokazatelja pokrene tužbu protiv onih koji su tlo Srbije, najvećim delom na njenom jugu i na Kosovu i Metohiji, „obogatili“ osiromašenim uranijumom.\nReakcija države usledila je pre nekoliko dana kada je predsednik Aleksandar Vučić podržao predlog da se formira koordinaciono telo i nacionalna laboratorija kako bi se bi ispitale posledice bombardovanja.\nPočetkom oktobra ministri zdravlja i životne sredine, Zlatibor Lončar i Goran Trivan održaće zajednički sastanak sa članovima inicijativnog odbora o daljoj realizacija ove ideje, izjavila je ovih dana doktorka Grujičić.\nTo je pozdravio i Aleksić, ocenivši da uključenje države sa svim svojim resursima u ovakvu akciju može samo da je ojača.\nNesporno je da su građani Srbije tokom bombardovanja bili izloženi uticaju velikog broja ne samo kancerogenih, nego i raznih štetnih i otrovnih materija. Koordinaciono telo bi trebalo da prikupiti sve postojeće podatke, a laboratorija da analizira koncentracije određenih toksičnih materija u vazduhu, vodi, zemljištu, hrani.\nTek ti rezultati će biti osnov za pokretanje postupka pisanja tužbe, zato je i predviđen period od dve godine, napominje Aleksić za Sputnjik. U međuvremenu, neophodno je animirati međunarodnu javnost i kolege, kaže on, ističući da je pokretanje 19 tužbi protiv 19 zemalja NATO-a, koje su 1999. godine bombardovale Srbiju, prevelik zalogaj samo za srpske advokate.\nZa to je, kako naglašava Aleksić, neophodan jak međunarodni tim. Zato će se, kako kaže, odazvati pozivu Međunarodne asocijacije advokata Rusije da prisustvuje njihovoj Skupštini u Moskvi. Govoriće, dodaje on, o posledicama NATO bombardovanja. Od njih smo, kaže, već dobili podršku da nam se, kada eventualno pokrenemo tužbu, pridruži pet do deset najboljih ruskih advokata.\n„Imamo saglasnost i kineskih advokata, do kraja godine planiramo da odemo i u Indiju. Imamo u timu i advokate iz Turske, Nemačke, Francuske, Italije, među kojima i one koji su zastupali italijanske vojnike koji su dobili tužbe protiv države jer su oboleli boraveći na Kosovu“, kaže Aleksić.\nSa mnogim advokatima iz EU je takođe razgovarao i 15. oktobra, najavljuje, ide u Berlin. Tamo će se sastati sa advokatima iz poznate Asocijacija advokata Nemačke koja se bori protiv upotrebe uranijuma.\nAleksić napominje da je početkom septembra bio u Cirihu na naučnom skupu, koji je, takođe, bio posvećen ovoj problematici, gde je govorio o slučaju Srbije i dobio podršku švajcarskih i nemačkih naučnika. Oni su izrazili želju da se uključe u inicijativu pokrenutu kod nas, jer od 2006. godine ukazuju na štetne posledice bombardovanja Srbije osiromašenim uranijumom.\n„Na tu temu je napisano 150 naučnih radova. Pojavio se čak i jedan nemački major koji nije hteo da ode na Kosovo zbog čega su ga izbacili iz vojske. Sve vreme od tada piše na ove teme i ponudio se da nam bude svedok kada podnesemo tužbu u Nemačkoj“, navodi Aleksić.\nNa pitanje kakva bi mogla da bude sudbina tužbi, s obzirom na to da su do sada neuspehom završene tri privatne tužbe podnete zbog pogibije male Milice Rakić, zaposlenih u RTS-u i ljudi prilikom bombardovanja Varvarinskog mosta, Aleksić odgovara ocenom da je sada pravo vreme za tužbuPored toga što je italijanski sud dokazao tu uzročno-posledičnu vezu, Aleksić kaže da nam na ruku ide i geopolitička situacija u svetu koja se u poslednje vreme promenila.\nO drugačijoj klimi, kaže, govori i to što su se mnogobrojne inostrane novinarske ekipe bile zainteresovale za našu priču koja je odjeknula čak i u Americi. Na jednom sajtu je ona imala preko 1,2 miliona pregleda, navodi Aleksić.\n„Imaćemo sasvim drugi pristup i zato želimo da imamo taj međunarodni tim advokata, da uključimo i advokate iz NATO zemalja. Sledeće godine planiramo da održimo kongres u Beogradu, da uključimo nauku, da ovde dođu ljudi koji se bave tom problematikom i da nađemo najbolji način za podnošenje tužbe“, kaže Aleksić i dodaje: „Samo sa jednim jakim međunarodnim timom od najmanje 100 advokata ili poznatih advokatskih kancelarija koje žele da nam pomognu mi možemo da uspemo“.\nA do tada, ostaje da doktorka Grujičić sa kolegama obavi svoj deo velikog posla. Da, kako je rekla, analizama sadašnje situacije i analizama ranijih analiza matematički tačno procenimo i dokažemo šta nam se u stvari desilo.\n„Nema tužbe bez naučnih podataka, jedino tako možemo sa ozbiljnom studijom da izađemo pred svet. U krajnjem slučaju dugujemo svima istinu o tome šta su nam uradili“, rekla je Grujičićeva.\n← Hefner napustio “zečice”\nAdresar kancelarija za dijasporu →\nКраљ-Петрова четири вола\n5. фебруара 2019. Zdravko Elez 0\nИгор Спасов умро у сну


JAVNI SERVISI IGNORIŠU PREPORUKE MEĐUNARODNIH ORGANIZACIJA\nU tom smislu SCAPR je u oktobru 2018. godine, uputio pismo na adrese sva tri javna servisa, kao i Vijeću ministara Bosne i Hercegovine, Ministarstvu za komunikacije i promet Bosne i Hercegovine i Regulatornoj agenciji za komunikacije BiH. Činjenica je da pomenute institucije i emiteri ne ignorišu samo kolektivne organizacije u BiH, već su takav ignorantski odnos ispoljili i prema međunarodnim institucijama i organizacijama kao što je to SCAPR.\nOd svih kojima je upućeno pismo, jedino je odgovorila Regulatorna agencija za komunikacije BiH i to da bi se proglasila nenadležim za rješavanje ovog problema. Ovakav ignorantski odnos nas nažalost ne iznenađuje i to je samo nastavak dugogodišnje politike zaštite interesnih lobija, kako bi se što je duže moguće odgodilo plaćanje zakonskih obaveza. U međuvremenu AIS je preduzeo i pravne korake protiv sva tri Javna servisa u BiH i neće odustati u borbi za zaštitu interesa muzičkih izvođača u BiH, čija se muzička djela emituju na nacionalnim frekvencijama.


RTS :: Slučaj "Jovanjica" - pritvor za još sedam osumnjičenih\nHronika Slučaj "Jovanjica" - pritvor za još sedam osumnjičenih\npetak, 03. jul 2020, 15:13 -> 20:37\nSpecijalni sud u Beogradu odredio je pritvor do 90 dana za sedam okrivljenih u nastavku istrage privrednog društva "Jovanjica", koji su uhapšeni u sredu kao pripadnici organizovane kriminalne grupe, koja je proizvodila marihuanu.\nVećinskom vlasniku "Jovanjice" Predragu Koluviji, kao još osmorici uhapšenih u novembru 2019. Specijalni sud je prethodno produžio pritvor za još 60 dana.\nPritvor je određen za pripadnike MUP i BIA - A. T. i B. R. , R. B., M. K i Z. B, kao i M. T. i S. M. zbog postojanja osobitih okolnosti koje ukazuju da bi mogli da utiču na svedoke.\nNa ovo rešenje kojej je doneo sudija za prethodni postupak okrivljeni i njihovi branioci imaju pravo da ulože žalbu, rekla je za Tanjug portparolka suda Tatjana Tešić.\nDeveti osumnjičeni u ovom slučaju je u bekstvu, saopšteno je u sredu iz Tužilaštva za organizovani kriminal.\nTužilaštvo je u sredu saopštilo da su članovi ove organizovane kriminalne grupe od početka 2019. do 14. novembra 2019. godine vršili navedena krivičina dela po nalogu organizatora koji se već nalazi u pritvoru, Predraga Koluivije koji je i većinski vlasnik "Jovanjice".\nPožar u Novom Sadu, prema nezvaničnim informacijama bačen je "molotovljev koktel"


Grad pomaže da zadrugari spremno dočekaju konkurse – Agropress\nČačak – Potrudićemo se da naši zadrugari spremno dočekaju Konkurse koji su rapisani od strane Vlade i da im pomognemo koliko je u našoj moći da dobiju odeđena sredstva”\nistakao je na sastanku sa zadrugarima zamenik gradonačelnika, Radoš Pavlović.\nProjekti su pre svega investicionog karaktera i podrazumevju obnovu stada, nabavku nove opreme i mehanizacije. Novoformirane zadruge moći da dobiju oko 50 hiljada, a one koje već postoje i funkcionišu, oko 100 hiljada evra.\nPo rečima, Radoša Pavlovića, ključni cilj ovih projekata jeste razvoj ruralnih područaja i da se mladi motivišu za ostanak i formiranje porodica na selu.\n“Srbija ima oko 1500 registrovanih zadruga, od kojih mali broj funkcioniše, pa je namera da se u naredne tri godine u 500 sela formira 500 zadruga. Grad Čačak želi da to spremno dočeka, posebno jer će se morati potpisivati trojni ugovori sa resornim ministrstvima. Želimo da savetodavno delujemo prema zadrugarima, da ih objedinimo i vidimo koji su to njihovi zajednički projekti, da im pomognemo pri njihov izradi i u samom konkurisanju”, naglasio je Pavlović.\nNa teritoriji Čačka funkcionišu četiri zadruge, Čačanska jabuka i tri nofoformire zadruge stočara. Konkurs na koji će moći da se prijave otvoren je pre nekoliko dana, a trajaće do kraja oktobra. Prednost će, kako ističe Pavlović, imati nerazvijeni regioni, ali mogućnost da se prijave imaju apsolutno svi.\ngrad konkursi zadruga


Rusija sve više izvozi robu koja ne spada u sirovine i energente\nRusija je u 2020. godini izvezla nesirovinske i neenergetske proizvode u vrednosti od 161,3 milijarde dolara, što je skoro 4% u poređenju sa pokazateljem za 2019. godinu, saopštila je Veronika Nikišina, generalni direktor Ruskog centra za izvoz (RCI).\n„I pored svih poteškoća, prošle godine je zabeležen rekord u izvozu ruske nesirovinske neenergetske robe. U 2020. godini smo stigli do psihološkog praga od 161,3 milijarde dolara izvezenih artikala, što je više nego 2018. (154,3 milijarde dolara) i 2019. godine (155,1 milijarda dolara)“, prenosi agencija TASS izjavu Nikišine.\nPrema podacima koje iznosi Ruski centar za izvoz (RCI), osnovni deo strukture nesirovinskog neenergetskog izvoza čine proizvodi industrije metala (20,8%), mašinogradnje (17,7%), prehrambenog sektora (17,3%) i hemijske industrije (16%). U agrarno-industrijskom sektoru najveći rast su zabeležili izvoznici pšenice (izvoz je uvećan za 1,8 milijardi dolara) i suncokretovog ulja (izvoz uvećan za 600 miliona dolara). U RCI je naglašeno da su ruski poljoprivrednici u 2020. godini ostvarili prinose od 133 miliona tona žita, što je drugi rezultat u istoriji Rusije. Pri tome treba imati u vidu da je snabdevanje namirnicama bilo otežano zbog pandemije i mnogobrojnih zabrana i ograničenja, što je doprinelo uvećanju izvoza.\nJoš jedan ključni segment je bio izvoz polietilena, koji je uvećan za 449 miliona dolara u poređenju sa 2019. godinom. U Ruskom centru za izvoz se ističe da je usled pandemije korona virusa povećana potražnja za lekovima, papirnom i plastičnom ambalažom i pakovanjima, zaštitnim sredstvima i medicinskim aparatima, a to su ruski proizvođači takođe izvozili.\nNajviše robe koja ne spada u sirovinski i energetski sektor izvezeno je u Kinu (16,369 milijardi dolara), Kazahstan (12,284 milijarde dolara), Belorusiju (9,368 milijardi dolara), Tursku (8,148 milijardi dolara) i Holandiju (6,237 milijardi dolara).\nPrema podacima RCI, Rusija je dostigla maksimalan pokazatelj nesirovinskog neenergetskog izvoza u decembru 2020. godine, kada je izvezena roba vredna 18,8 milijardi dolara, što je apsolutni mesečni rekord. Prethodni rekord je zabeležen u decembru 2017. godine i iznosio je 17,9 milijardi dolara.\nRuski centar za izvoz podseća da je u sklopu nacionalnog projekta „Međunarodna kooperacija i izvoz“ formulisan nacionalni cilj razvoja izvozne konkurentnosti, a to je da vrednost nesirovinskog i neenergetskog izvoza do 2030. godine dostigne rast od 70%.\nU decembru je ruski premijer Mihail Mišustin na forumu „Proizvedeno u Rusiji – 2020“ podsetio na cilj koji je postavio predsednik Vladimir Putin – da se do 2030. godine zabeleži rast izvoza nesirovinske neenergetske robe u vrednosti od najmanje 70% u poređenju sa pokazateljem iz 2020. godine. U tu svrhu je korigovan nacionalni projekat „Međunarodna kooperacija i izvoz“ i sada su u njemu preciznije propisane mere koje će omogućiti da izvozni potencijal Rusije maksimalno dođe do izražaja, istakao je premijer.


NSRS Zastupnička grupa "Zajedno za BiH" najavila pravnu borbu\nIz te grupe su uložili više amandmana, jer se u predloženim rješenjima ovog zakona, kako tvrde, prejudicira status državne imovine i mijenja titular\nSrna / Avaz.ba 03.12.2019\nNSRS Bratić: RS novim zakonom želi prisvojiti imovinu države\nPrijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o stvarnim pravima grubo krši Ustav izjavio je zastupnik Zastupničke grupe “Zajedno za BiH” Senad Bratić.\nIz te grupe su uložili više amandmana, jer se u predloženim rješenjima ovog zakona, kako je rekao, prejudicira status državne imovine i mijenja titular.\nOn je izrazio nadu da će biti uvažene njihove primjedbe, jer će, u suprotnom, reagirati Klub Bošnjaka u Vijeću naroda i bit će oboren drugim pravnima sredstvima.\nU obraćanju Narodnoj skupštini RS tokom današnje rasprave o izmjenama i dopunama ovog zakona, Bratić je podsjetio da je država BiH titular vlasništva nad nepokretnom imovinom SFRJ, koja se raspadom te države, nalazi na teritoriji BiH.\n- Pri tome se nigdje kao nasljednici te imovine ne spominju entiteti ili Distrikt BiH, pa njihovo prisvajanje prava vlasništva predstavlja direktno, grubo, kršenje međunarodnog sporazuma koje je BiH ratificirala – rekao je on.\nOvaj prijedlog zakona o stvarnim pravima izazvao je burnu raspravu u nastavku današnje sjednice Narodne skupštine RS. Razlog za usvajanje izmjena i dopuna ovog zakona je potreba usklađivanja s odlukom Ustavnog suda RS iz februara 2016. godine.\nUstavni sud je ocijenio da je došlo do povrede Ustavom zagarantiranih svojih prava pravnih osoba - titulara prava, koji nisu u 100-postotnom vlasništvu RS.\nDirektorica Uprave za geodetske i imovinskopravne poslove Bosiljka Predragović je rekla da se zakonom uređuje i status nepokretnosti koje poslije pravosnažno okončanih upravnih postupaka i dalje egzistiraju kao društvena ili državna svojina u javnim evidencijama o nepokretnostima, i to na način da se upis te svojine pretvara u pravo svojine RS.