MAĐARSKA VANREDNIM MJERAMA ZABRINULA 13 ČLANICA EU | Hayat.ba\nTrinaest članica EU izrazilo je danas zabrinutost zbog vanrednih mjera koje je usvojila Mađarska radi borbe protiv pandemije virusa korona jer smatraju da predstavljaju rizik za principe vladavine prava, demokratiju i osnovna prava.\nPoslanici mađarskog parlamenta odobrili su početkom sedmice pravo administraciji premijera Viktora Orbana da Vlada dekretom i izriče zatvorske kazne svakom ko ne poštuje mjere uvedene radi sprečavanja širenja virusa korona ili širi lažne vijesti o pandemiji.\nU zajedničkom saopćenju Grčka, Belgija, Danska, Finska, Francuska, Njemačka, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugal, Španija i Švedska navode da vanredne mjere treba da budu ograničene na ono što je neophodno, proporcionalne i privremene.\nMjere ne treba da zabranjuju slobodu izražavanja ili medija. Zato podržavamo inicijativu Evropske komisije da nadgleda primjenu vanrednih mjera kako bi bilo osigurano poštovanje osnovne vrijednosti EU – ističe se u saopćenju.\nEvropska komisija upozorila je juče Mađarsku da vanredne mjere koje je usvojila administracija radi borbe protiv virusa korona ne smiju da naruše demokratiju.\nEvropska komisija je saopštila da će izvršiti analizu mađarskog prava i da će nadgledati sprovođenje.\nPortparol mađarske Vlade Zoltan Kovač rekao je da je zakon u skladu sa sporazumima EU i Ustavom Mađarske te da je usmjeren samo na borbu protiv virusa korona.\nKovač je naglasio da regulativa podržava vrijednosti EU, vladavinu prava i slobodu medija.


BRNABIĆ O FINANSIJSKOJ POMOĆI PORODICAMA SA DECOM: Neophodno poboljšanje zakona i nastavak razgovora sa udruženjima | Novosti.RS\nPREDSEDNICA Vlade Ana Brnabić sastala se danas sa predstavnicima udruženja Bebac.com, Srbija u pokretu, Roditelj i Centar za mame, sa kojima je razgovarala o izmenama i dopunama Zakona o finansijskoj podršci porodicama sa decom.\nPremijerka Brnabić upoznala je predstavnike udruženja sa prihvaćenim predlozima i primedbama i naglasila da je neophodno nastaviti razgovore i u budućnosti radi daljeg poboljšanja zakonskih rešenja u toj oblasti, saopštila je vladina Kancelarija za saradnju sa medijima.\nKada je reč o poboljšanju zakona, Brnabić je rekla da se predloženim izmenama i dopunama zakona predviđa mogućnost istovremenog korišćenja naknade zarade za vreme odsustva sa rada radi posebne nege deteta i ostale naknade po osnovu posebne nege deteta i dodatka za pomoć i negu drugog lica.\nONLAJN UPIS U SREDNJU ŠKOL: Brnabić i Ružić na predstavljanju portala “Moja srednja škola”\n12. 04. 2021. u 11:50\nSve to zahteva značajna povećana davanja iz budžeta, a dodatno, trenutna situacija izazvana korona virusom svakodnevno utiče na ogromna finansijska davanja za zdravstvo i podršku građanima i privredi, navela je Brnabić.\nPredsednica Vlade naglasila je da su predviđenim izmenama zakona ispravljene određene nepravde kada je reč o primanjima na porodiljskom odsustvu, naročito kod nezaposlenih žena, ali da je preostalo da se reši izuzetno važno pitanje statusa preduzetnica.\nRazvojna politika Srbije jeste da imamo što veći broj preduzetnica i ni na koji način one ne bi trebalo da budu diskriminisane, naglasila je Brnabić.\nPredstavnici udruženja rekli su na sastanku da je neophodno nastaviti razgovore i razmotriti mogućnosti za rešavanje problema različitih kategorija porodilja, pre svega nerešenog statusa preduzetnica, gde je neophodno uskladiti i druge zakone koji regulišu ovu oblast kako bi efekti bili potpuni, kao i otvoreno pitanje porodilja koje imaju mesečna primanja veća od tri prosečne zarade.\nPredstavnici udruženja posebno su istakli problem obračuna naknade zarada na porodiljskom odsustvu i odsustvu radi nege deteta, i predložili da se obračunski period smanji sa 18 na 12 meseci, za šta je predsednica vlade rekla da će se razgovarati i razmotriti, navedeno je u saopštenju.\nAna Brnabić finansijska pomoć porodice sa decom udruženja roditelja Bebac Srbija u pokretu Roditelj Centar za mame Zakona o finansijskoj podršci porodicama sa decom


Alfatec Group | Certified Database Platform\nCertified Database Platform je rješenje kojim se šire postojeće IBM Informix funkcionalnosti i pojednostavljuju procesi.\nCertified Database Platform je rješenje kojim se šire postojeće IBM Informix funkcionalnosti i pojednostavljuju procesi instalacije, podešavanja, sigurnosnih provjera, prilagodbe konfiguracije i administracije.\nKorištenjem Certified Database Paltforme omogućen je automatiziran proces instalacije kroz pregled dostupnih resursa (memorija, disk, procesor) i odgovarajuće prilagodbe konfiguracije Informixa. Administracija i kompletno podešavanje RDBMSa je znatno ubrzano i pojednostavljeno.\nCertified Database Platform kontinuirano prati pristup bazama podataka, bilježi promjene na podacima unutar specificiranih tablica baza podataka, te omogućuje grafički pregled promjenjenih podataka u određenom vremenskom periodu.


Miloš Marović može u Crnu Goru bez straha - PV Informer Miloš Marović može u Crnu Goru bez straha - PV Informer\n1 mesec pre 187 pregleda Izvor: cdm.me\nBudvanin Miloš Marović može kao slobodan građanin da uđe u Crnu Goru bez straha da će biti uhapšen i sproveden u spuški zatvor, jer je podgorička kancelarija Interpola povukla međunarodnu potjernicu koja je za njim bila raspisana zbog izdržavanja jednogodišnje zatvorske kazne, piše Pobjeda.\n“Odjeljenje bezbjednosti Kotor obavijestilo je 14. oktobra Osnovni sud u Kotoru da je 7. oktobra, po nalogu kancelarije Interpola u Podgorici, povučena potjernica protiv Miloša Marovića”, kazao je za Pobjedu sudija za istrage ovog suda Špiro Pavićević.\nOsnovni sud u Kotoru je 16. septembra po službenoj dužnosti donio rješenje o apsolutnoj zastarjelosti izvršenja jednogodišnje kazne zatvora na koju je Marović osuđen u julu 2016. godine.\nNa osnovu tog rješenja kancelarija Interpola u Podgorici povukla je potjernicu.\nMiloš Marović je uhapšen krajem 2015. godine i nakon što je Viši sud prihvatio sporazum o priznanju krivice osuđen je na jednogodišnju zatvorsku kaznu.\nPrema nagodbi koju je sklopio sa tužilaštvom, Marović je pored godine robije pristao i da državi plati 380.000 eura, jer je učestvovao u nezakonitoj prodaji zemlje u selu Prijevor, čime je Opština Budva, kako je ustanovljeno, oštećena za oko 1.400.000 eura.\nPošto je potpisao sporazum, Marović je pušten iz pritvora u Istražnom zatvoru u Spužu, a 21. decembra 2016. godine, preko Graničnog prijelaza Aerodrom Podgorica, napuštio je Crnu Goru i pobjegao u Beograd.\nMjesec i po kasnije, 31. januara 2017, kada je trebalo da bude priveden na izdržavanje kazne policija je obavijestila Osnovni sud u Kotoru da je nedostupan, nakon čega je ovaj sud izdao potjernicu za njim.\nI ocu Miloša Marovića, nekada visokom državnom funkcioneru i drugom čovjeku Demokratske partije socijalista, Svetozaru Maroviću Beograd je utočište već nekoliko godina. On je pravosnažno osuđen na tri godine i devet mjeseci zatvora zbog malverzacija u nekoliko korupcionaških afera kojim je budvanska kasa oštećena za milionske iznose.\nCrnogorske vlasti raspisale su potjernicu i za njim, ali srpske vlasti ignorišu zahtjev Crne Gore za izručenje.\nPobjeda je ranije objavila da Svetozar Marović i njegov sin imaju šansu da više ni dana ne provedu u zatvoru, bez obzira na to što su pravosnažno osuđeni.\nŠpekulacije da je Svetozar Marović u međuvremenu dobio i srpsko državljanstvo nikada nijesu potvrđene, a Pobjedu je služba za odnose sa javnošću MUP-a Srbije ostavila bez odgovora na to pitanje.\nPrema Krivičnom zakoniku Crne Gore, u slučaju Svetozara Marovića zastarjelost izvršenja kazne nastupila bi u septembru 2021. godine, odnosno pet godina od dana kada je osuđen na skoro četvorogodišnju robiju.\n“Izrečena kazna ne može se izvršiti kad protekne pet godina od osude na kaznu zatvora preko tri godine”, navodi se u Krivičnom zakoniku Crne Gore.\nMarovićev branilac, advokat Zdravko Begović u više navrata do sada pokušavao je javnosti da objasni da njegov klijent nije u bjekstvu, već da se zbog veoma lošeg zdravstvenog stanja ne može prijaviti na izdržavanje zatvorske kazne.\n20.01.2020 12099 pregleda


Poslodavci tražili deset hiljada radnika manje – CG Live\nPoslodavci tražili deset hiljada radnika manje\nadmin 09/12/2020 2 min read\nNa evidenciji Zavoda na kraju novembra 47 hiljada nezaposlenih ili 9,2 hiljade više nego prije godinu.\nStopa nezaposlenosti porasla na 20,28 odsto: Zavod, Foto: Luka Zeković\nNa evidenciji Zavoda za zapošljavenje na kraju novembra nalazilo se 47 hiljada nezaposlenih, što je za 9,2 hiljade više nego u istom periodu prošle godine, pokazuju novi podaci Zavoda.\nStopa nezaposlenosti za godinu je povećana sa 16,31 na 20,28 odsto.\nOd početka godine do kraja novembra poslodavci su preko Zavoda raspisali 21,5 hiljada slobodnih radnih mjesta, što je za skoro deset hiljada manje nego u istom periodu lani.\nIako je došlo do ovog značajnog pada broja oglašenih slobodnih radnih mjesta, formalno je povećano zapošljavanje jer je za ovih 11 mjeseci prošle godine, uz posredovanje Zavoda, zaposleno 12,2 hiljada osoba, a ove godine 12,5 hiljada. Razlog za ovu pojavu je što za zapošljavanje u privatnom sektoru nije potrebno posredovanje Zavoda.\nNa evidenciji nezaposlenih nalazi se 14,2 hiljade osoba koje su nekvalifikovane ili polukvalifikovane, što je za oko dvije hiljade više nego na kraju novembra prošle godine. Nezaposlenih sa srednjom školom je 23,6 hiljada, što je oko pet hiljada više.\nSa fakultetskom diplomom na posao čeka 9,2 hiljade nezaposlenih, što je povećanje za 1,8 hiljada u odnosu na isti period prošle godine.\nPosao duže od tri godine čeka 15.300 osoba.\nNa posao duže od tri godine čeka 15,3 hiljade nezaposlenih. Na “stažu” od jedne do tri godine na evidenciji biroa nalazi se 10,2 hiljade nezaposlenih, a na posao kraće od jedne godine čeka 21,5 hiljada nezaposlenih.\nNajviše nezaposlenih – 10,7 hiljada nalazi se u starosnoj grupi između 50 i 60 godina, zatim je 10,5 hiljada nezaposlenih u četrdesetim godinama, a 10,1 hiljada ima između 30 i 40 godina života. Između 25 i 30 godina ima 5,9 hiljada nezaposlenih, a mlađih od 25 godina je takođe isto toliko. Posao ili uslove za penziju na birou čeka i 3,7 hiljada nezaposlenih koji imaju između 60 i 67 godina starosti.\nPrema oglasima za slobodna radna mjesta, poslodavci su tražili 18,4 hiljade radnika nudeći im posao na određeno, a za 3.112 radnih mjesta u ponudi je bilo zaposlenje za stalno.\nOd ukupnog broja oglašenih radnih mjesta u 4,8 hiljada su traženi nekvalifikovani ili polukvalifikovani radnici, a u 10,8 hiljada sa srednjoškolskim zanimanjima. Poslodavci su od početka godine tražili i 5,8 hiljada radnika sa fakultetskim diplomama, računajući i 86 magistara i 85 doktora nauka. Preko Zavoda je od početka godine zvanično zaposleno 1,4 hiljade nekvalifikovanih i polukvalifikovanih radnika, 6,5 hiljada sa diplomom srednje škole i 4,5 hiljada visokoškolaca, od čega 202 magistra i šest doktora nauka.\nTags: cglive radnici Zavod za zapošljavanje Crne Gore ZZZCG\nNext 7.700 kupaca potpisalo sporazum za otplatu duga


Prednosti i pogodnosti saradnje sa našim preduzećem - Timcop\nPrednosti i pogodnosti saradnje sa TimCop preduzećem\nDokaz dobrog poslovanja preduzeća TimCop su brojna priznanja i sertifikati.\nStalnim poboljšanjem poslovnih procesa TimCop stremi ka postizanju poslovne izvrsnosti uspostavljenim menadžmentom sistema kvaliteta prema ISO 9001, sistema zaštite životne sredine prema ISO 14001, sistema zaštite na radu i zdravlja zaposlenih prema OHSAS 18001, sistema bezbednosti informacija prema ISO27001 i sistema za energetsku efikasnost prema ISO50001.\nPotvrda uspešnog poslovanja\nSa ponosom možemo da kažemo da je TimCop jedan od lidera u svojoj delatnosti u regionu što potvrđuju mnogi sertifikati a jedan od njih je sertifikat izdat od strane Privredne komore Srbije.\nKompanija TimCop ima konstantan rast prometa na godišnjem nivou. Sa stalnim povećanjem investicija putem edukacije i specijalizacije svojih zaposlenih kao i ulaganjem u nove proizvodne tehnologije kompanija TimCop želi da osigura visok kvalitet proizvoda i usluga.\nU okviru TimCop preduzeća zaposleno je 262 radnika različitih kvalifikacionih profila, koji su neophodni za obavljanje poslovnih aktivnosti kompanije. Tokom širenja svojih proizvodnih kapaciteta u budućnosti se planira zaposliti preko 190 novih radnika, različitih kvalifikacionih struktura. Prosećna starost svih zaposlenih je 36,4 godina.


ŠOKANTAN INTERVJU POZNATOG SRPSKOG ADVOKATA: Evo ko je za ubistvo pacijenta kao nagradu dobio automobil i stan ... | WebTribune\nHome SPEKTAR ŠOKANTAN INTERVJU POZNATOG SRPSKOG ADVOKATA: Evo ko je za ubistvo pacijenta kao nagradu dobio automobil i stan …\nAdvokat Božo Prelević, nekadašnji koministar policije, rekao je povodom intevjua bivšeg načelnika Uprave kriminalističke policije Rodoljuba Milovića za NIN i KRIK, da je Milović bio “odličan policajac” i ocenio da je “mogao da kaže mnogo više”.\n“Činjenica da je u penziji ne umanjuje značaj onoga što je rekao”, smatra Prelević i podseća da podaci o vezama ministra Zlatibora Lončara i lidera radikala Vojislava Šešelja sa zemunskim klanom već postoje u sudskim spisima i izjavama svedoka saradnika u postupku za ubistvo Zorana Đinđića.\n“Svedoci saradnici, koji ne smeju da lažu, jer će dobiti 40 godina zatvora, u postupku za ubistvo premijera Đinđića na najneprijatniji mogući način su doveli Lončara u vezu sa klanom”, podsetio je Prelević.\nKako je precizirao, naveli su da je za “vreme njegove smene umrla osoba koju su oni pokušali da ubiju, da je za to dobio auto određenog broja motora i registarskih tablica, stan”.\nKao indikativan detalj o kojem je i Milović govorio, Prelević je ukazao na “veze velikog broja ljudi, koji su na ovaj ili onaj način povezani sa ubistvom Đinđića, i Srpske radikalne stranke, kojoj niko ništa ne može”.\n“Izručili ste sve generale vojske i policije Hagu, a ne date Vjericu Radetu. Svaki policajac bi dobio otkaz da je osuđen u nekom postupku, ali za poslanika to ne važi, što govori da imaju neku moć”, predočio je Prelević.\nOn slučajeve, poput intervjua Milovića ili svedočenja policijskog inspektora iz Niša Nebojše Blagotića, vidi kao “incidente” iza kojih se ništa neće dogoditi.\n“Srbija je zagledana u rijalitije, parove, zadruge i političke monologe”, obrazložio je Prelević, koji misli da “veliki broj Srba nije spreman da se bori za Srbiju”.\n“Navijači zaštitnici sistema i oni koji mogu da ga ugroze, a Vučić to zna”\nI “navijačke grupe su ekstremno dobar zaštitnik sistema, ali istovremeno i oni koji bi mogli da ugroze vlast”, ocenio je Prelević, uveren da predsednik Srbije Aleksandar Vučić “to zna”.\nPomenuo je, kao primer, da se Parada ponosa proteklih godina odvija bez problema i da utakmice mogu da se održe bez incidenata, a da je “upotreba tih grupa i njihova veza sa sistemom bila jasna u incidentima paljenja ambasada tokom mitinga za Kosovo”.\nUpitan da li danas država kontroliše mafiju i obrnuto, on je odgovorio da je reč o “uzajamnoj kontroli i da je moć raspoređena na obe strane”.\nAko vlast želi obračun sa mafijom, “neka napravi Sablju i neka udari na njih”, poručio je Prelević, dok je “političku i institucionalnu tišinu”, povodom iskaza o vezama države i organizovanog kriminala, označio kao “nedostatak odgovora”.\nPrelević ističe da su institucije ključne za borbu protiv organizovanog kriminala, ali smatra da su one uništene po “modelu vertikalnog prodora varvarstva koji ih razara”.\n“Čekajte, šta znači tvrdnja nije kriv, jer je urađen poligraf, šta znači ‘Babiću, ja sam tebe štitio'”, upitao je Prelević, aludirajući na Vučićeva javna obraćanja, povodom sudara na naplatnoj rampi, u kojem je jedna žena izgubila život.\nPrema rečima Prelevića, u tom postupku, u kojem zastupa porodicu, “tužilac šest meseci ne može da dobije snimak, ali ga zato dobija partija”.\nOn, međutim, kao manji problem vidi “to što je aktuelna vlast ubila insitucije od onog da se to sviđa najmanje trečini biračkog tela”.\nTo je, kako je ocenio, posledica “dugotrajnog moduliranja javnog mnjenja, katastrofalnog školstva i katastrofalnih medija”.\nIpak, prema rečima Prelevića, nešto se dešava, jer pre samo godinu dana “nije bilo ni Jutke, ni Simonovića, ni Babića”, ne zato “što se takve stvari nisu događale, već zato što o tome niko nije govorio”.\nOn misli da je u ovim okolnostima “rešenje da građani masovno istupe, poput Rumuna ili Čeha, i izbore se za svoja prava, umesto što su rešili da ne rade ništa”.\nKako je upozorio, “Srbi su Srbe, ovakvim svojim ponašanjem, osudili na smrt, tihim umiranjem u bedi”.\nJedino rešenje je nepristajanje na kršenje zakona, koje se dešava “na svakom ćošku”, ocenio je Prelević, koji smatra da je to uočljivo i u “radu parlamenta, koji nije parlament, i u radu REM, koji nije REM, jer su te institucije same sebe razvlastile”.\n“Da regulišemo saobraćaj, poput onog čoveka koji je pre neki dan, po nevremenu, u saobraćajnom kolapsu, u nedostatku policije, regulisao saobraćaj na raskrsnici Takovske i Kneza Miloša”, zaključio je Prelević.


Važnost dijaloga i međusobnog razumevanja građana i uprave\nMinistarka državne uprave i lokalne samouprave u Vladi Republike Srbije Marija Obradović istakla je danas da su od 2012. godine, kada je naša zemlja pristupila inicijativi Partnerstvo za otvorenu upravu, kroz saradnju sa građanima i civilnim društvom ostvareni značajni rezultati i pokrenute važne teme.\nObradović je, učestvujući na završnom onlajn događaju povodom obeležavanja Nedelje partnerstva za otvorenu upravu, navela da smo time uspeli da sagledamo koliko su važni razumevanje, dijalog i poverenje između građana i uprave.\nPrema njenim rečima, otvoreni podaci, fiskalna transparentnost, digitalizacija usluga i učešće građana u donošenju odluka samo su deo onoga što Partnerstvo za otvorenu upravu znači, a ova platforma za razmenu i zajedničko razvijanje ideja o tome kako učiniti javnu upravu otvorenijom jeste suština njene reforme.\nOna je istakla da je Ministarstvo izgradilo partnerski odnos sa organizacijama civilnog društva, koji se u toj kontinuiranoj saradnji međusobno podstiču na preduzimanje koraka koji treba da dovedu do sprovođenja reformskih procesa u društvu.\nVerujem da je pred nama period u kome ćemo otići korak dalje u saradnji kako sa civilnim sektorom, tako i sa drugim organima uprave i samim građanima, ali i da ćemo kreirati ambicioznije obaveze kojima ćemo pokazati posvećenost vrednostima Partnerstva za otvorenu upravu i reformama kojima nastojimo da upravu učinimo dostupnom i po meri svih građana, poručila je Obradović.\nMinistarka je dodala da smo kao država i u uslovima izazvanim aktuelnom pandemijom uspeli da usvojimo novi Akcioni plan u okviru učešća u Partnerstvu za otvorenu upravu za naredne dve godine.\nOna je iznela uverenje u to da je naše društvo iz ove situacije izvuklo važne pouke, kao i da ćemo kroz dijalog i partnerstvo nastaviti da zajedničkim snagama gradimo upravu koja je otvorenija, inkluzivnija i odgovornija prema svojim građanima.\nNedelja Partnerstva za otvorenu upravu u Srbiji se ove godine obeležava od 17. do 21. maja, sa ciljem promocije otvorenosti uprave, podsticanja inkluzije i unapređenja upravljanja kroz saradnju uprave i građana.\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave je koordinator nacionalnih aktivnosti u okviru učešća Srbije u inicijativi Partnerstva za otvorenu upravu, uz podršku Misije OEBS-a u Srbiji i projekta Evropske unije "Vidljivost i komuniciranje reforme javne uprave".\nOvogodišnje obeležavanje obuhvata nekoliko onlajn događaja, sa fokusom na uključivanje lokalnih samouprava u inicijativu, razvoj vrednosti otvorene uprave na lokalu, prepoznavanje potreba manjinskih grupa i promociju važećeg Akcionog plana za sprovođenje inicijative Partnerstva za otvorenu upravu u Srbiji od 2020. do 2022. godine, navodi se u saopštenju Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave.


2009-01-23 HAG/DEN HAAG\nMilan Lukić sa šubarom sa kokardom\nNakon serije svedočenja o alibiju, odbrana Milana Lukića je danas izvela svedoka koji je govorio o "dobrom karakteru i moralu" optuženog. Srbin iz Višegrada svedočio je uz mere zaštite lika i glasa i pod pseudonimom MLD-18, a najveći deo njegovog svedočenja protekao je na sednicama zatvorenim za javnost.\nKao tadašnji pripadnik VRS svedok je upoznao Milana Lukića početkom maja 1992. godine, po dolasku optuženog u Višegrad. Opisao ga je kao "korektnog prema svima" i "trezvenog", tvrdeći da ga nikad nije video da popije "ni čašicu alkohola". Rekao je još da je u Višegrad u tom periodu stigla grupa dobrovoljaca iz Srbije koji su se nazivali Beli Orlovi, ali je odbacio svaku vezu Milana Lukića sa njima. Prema njemu, Milan je uvek bio u maskirnoj uniformi, u društvu policajaca, pa "pretpostavlja" da je i on bio deo policije.\nTužiteljica Lori/Laurie Sartorio je na početku unakrsnog ispitivanja svedoku predočila fotografiju naoružanog Milana Lukića sa šubarom i kokardom na glavi i amblemom Srpskog četničkog pokreta na grudima. Iako je prethodno opisao da su neki pripadnici Belih orlova bili identično obučeni, svedok je ostao pri tvrdnji da optuženi nije bio član Belih orlova, već da na grudima nosi "tradicionalni grb Nemanjića". On je rekao da su takve šubare bile u upotrebi na početku rata jer "nije bilo standardizovanih uniformi", kao i da su ih nosili oni koji su se "osećali većim Srbima".\nSuđenje Milanu i Sredoju Lukiću koji se terete za ubistva i mučenja višegradskih Muslimana biće nastavljeno u ponedeljak.


Građani BiH najskuplje plaćaju lijekove u regionu - Impuls\nObjavljeno: Nedjelja, 16 Januar 2022 10:34\nSmanjenje marže na lijekove u Republici Srpskoj sa 10 na 8 odsto u maloprodaji, i sa 8 na 6 posto u veleprodaji, nije donijelo očekivane efekte. Građani i dalje plaćaju najskuplje lijekove u regionu.\n"'Moramo stalno kupovati u Srbiji. Zašto? Zato što su mnogo jeftiniji';\n'Sve lijekove koje sam koristio u vrijeme korone, supruga i ja smo se liječili i izašlo nas je 1.000 maraka';\n'Jeftinije im je platiti gorivo i otići negdje dalje u Srbiju i pokupovati za sebe i prijatelje koliko im treba i opet ga povoljnije izadje';\n'Ove standardne stvari za reumu, mišiće, glavobolju, to nije skupo. Plus što piju lijekove i kad treba i kad ne treba';\n'Hendikep za stanovništvo koje dosta siromašno živi';\n'Ja uzimam za tri mjeseca preko 350 maraka'", kažu anketirani građani.\n"Ribociklib kod nas košta 6.000 maraka,a u Srbiji 2.200 evra, za 1.600 maraka je skuplji kod nas i kad pomnožite dvije tri kutije, to su ogromni novci", ističe Verica Tadić iz Udruženja žena oboljelih od raka "Iskra".\n"Zaključak analize je da su lijekovi ubjedljivo najskuplji kod nas zbog regulative koja je pod uticajem nekih lobija donesena, koji je isključivo u interesu veletrgovaca i maloprodajnih lanca apoteka", navodi Uroš Vukić iz Udruženja "Misli dobro".\n"Ne bih se složila sa konstatacijom da su lijekovi u BiH najskuplji kada pogledamo susjednu Hrvatsku, Sloveniju. U odnosu na Srbiju pojedini jesu skuplji, ali je masa ista ili od pojedinih cijena niža", kaže Zahida Binakaj, predsjednica Komore magistara farmacije Federacije.\n"Naši državljani plaćaju PDV od 17 odsto na lijekove što nema nigdje u u regionu. U Hrvatskoj je 5 odsto, a za neke skupe i rijetke lijekove i nema stope PDV-a", ističe Rada Amidžić, predsjednica Farmaceutskog društva Republike Srpske.


Rusija:Severna pomorska ruta alternativa za Suecki kanal\nTanjug 29. marta 2021. 12:16\nMOSKVA – Severna pomorska ruta koja prolazi duž arktičke obale Rusije, drastično smanjuje vreme transporta robe koja se isporučuje iz Azije u Evropu i ima ogroman potencijal da intenzivira teretni saobraćaj, saopštilo je danas rusko Ministarstvo energetike.\nTakvo saopštenje je usledilo nakon što je nasukani teretnjak prouzrokovao gotovo sedmodnevnu blokadu Sueckog kanala.\nS obzirom na rastuću globalnu trgovinu energentima, uključujući tečnim prirodnim gasom (TPG), pojava dodatnih kratkih pomorskih pravaca postaje pitanje vremena, poručuju iz ministarstva.\nČak je i u pandemijskoj 2020. godini, teretni promet preko Severne pomorske rute premašio planirani cilj i iznosio je gotovo 33 miliona tona, uključujući preko 18 miliona tona TPG-a, prenosi „Sputnjik njuz“.\nRusko ministarstvo očekuje da će godišnji teretni promet dalje rasti i dostići 80 miliona tona do 2024. godine.\nSuecki kanal, ključna veza između Azije i Evrope, nije prohodan od prošlog utorka, kada se brod sa 224.000 tona robe u kontejnerima, nasukao u kanalu na putu iz Kine u Holandiju.\nPosle skoro nedelju dana pokušaja, teretnjak „Ever Given“ konačno je pomeren rano jutros, a očekuje se da će se dalje pomeranje broda iz kanala, čija blokada košta svet oko 400 miliona dolara na sat, nastaviti kroz nekoliko sati, rekao je za „Sputnjik njuz“ operator Sueckog kanala.


Dabl-dabl Pokuševskog u pobedi Oklahome\nTanjug 23. marta 2021. 08:37\nMINEAPOLIS – Košarkaši Oklahome pobedili su Minesotu 112:103 i upisali 19. trijumf od početka sezone.\nOdličnu partiju u ekipi Tandera pružio je mladi srpski košarkaš Aleksej Pokuševski, koji je za 33 minuta igre ostvario dabl-dabl od 13 poena (5/13 šut iz igre) i 10 skokova, uz dve asistencije i tri blokade.\nPokuševski je postao najmlađi igrač u istoriji NBA lige koji je imao dabl-dabl učinak uz po tri blokade i tri trojke.\nOd njegovih saigrača najbolji je bio Šaj\nGildžus-Aleksander sa 31 poenom, četiri asistencije i tri skoka.\nMeđu Timbervulvsima istakao se Karl Entoni Tauns sa 33 poena i 10 skokova.\nU porazu Atlante od Los Anđeles Klipersa 119:110 Bogdan Bogdanović postigao je 12 poena uz tri skoka i dva asistencije za 22 minuta igre, dok je Nemanja Bjelica u pobedi Sakramenta protiv Klivlenda 119:105 odigrao devet minuta i zabeležio učinak od tri poena i jedna uhvaćene lopte.\nRezultati: Klivlend – Sakramento 105:119, Minesota – Oklahoma 103:112, San Antonio – Šarlot 97:100, Čikago – Juta 95:120, Hjuston – Toronto 117:99, Memfis – Boston 132:126 (117:117), Milvoki – Indijana 140:113, Los Anđeles Klipers – Atlanta 119:110.\nTurnir u Beogradu u velikim problemima: Teniske zvezde…\nRubljov eliminisao Nadala u četvrtfinalu mastersa u Monte…


Šumaher: Mercedes će imati bolid za titulu : Nadlanu.com\nŠumaher: Mercedes će imati bolid za titulu\nBEOGRAD, 16. februara 2010. (Beta) - Vozač Mercedesa i sedmostruki prvak sveta Mihael Šumaher izjavio je da je uveren da će bolid te ekipe biti konkurentan ove sezone u borbi za šampionsku titulu u Formuli jedan.\n"Teško je u ovom trenutku tačno reći kakav je naš bolid, pogotovo jer nemam podatke kako je izgledao prošle sezone. Ipak, ubeđen sam da ćemo imati bolid u kojem ćemo moći da se borimo za titulu", rekao je Šumaher za sajt Formule jedan.\nŠumaher, koji se vratio na stazu ove sezone, dodao je da činjenica da ima 41 godinu neće uticati na njegovu spremnost da se takmiči.\n"Odlično sam se osećao kada sam ponovo seo za volan. Nijedan drugi osećaj ne može da se poredi s tim. Kada sam se povukao 2006, 'baterije' su mi bile prazne, a sada su opet pune i znam da sam spreman", naveo je.\nŠumaher je dodao i da se oseća dobro jer, posle mnogo godina, može s timskim drugom, Nikom Rozbergom, da komunicira na nemačkom jeziku


BILO JE SVEGA, BUKVALNO\nIzvor: Beta,Lokalne novine | Obrenovac, 04.06.2020.\nOtvoreni parlament: Mandat Skupštine obeležili manjak kvalitetne debate i bojkot\nMandat dosadašnjeg, jedanaestog saziva Skupštine Srbije, obeležili su nedostatak kvalitetne debate, zapaljiva retorika, nedolično ponašanje poslanika, zloupotrebe procedura i bojkot rada u koji je stupio deo poslanika opozicije, ukazala je Inicijativa "Otvoreni parlament".\nU tom sazivu, tek drugom od 2000. godine koji je imao pun mandat, poslanici su radili 370 dana u plenumu, pokazala je analiza "Otvorenog parlamenta".\n"Nedostatak dijaloga i neprimereno držanje poslanika doprineli su daljem urušavanju poverenja građana u najviše zakonodavno telo. Otvoreni parlament već godinama apeluje da se usvoji Etički kodeks o ponašanju narodnih poslanika, čime bi se napravio početni korak ka kvalitetnijoj debati u plenumu i većoj političkoj odgovornosti", navodi se u saopštenju.\nNajaktivniji poslanici bili su Marijan Rističević iz Narodne seljačke stranke sa 1.504 obraćanja, Vjerica Radeta iz SRS sa 1.430 i Vladimir Orlić iz SNS sa 986 obraćanja.\n"Tokom ovog skupštinskog saziva najčešće, odnosno 13 puta, kažnjavan je Radoslav Milojičić, te Boško Obradović i Saša Radulović - po devet puta. Poslanici s najvećim novčanim iznosom kazni su Saša Radulović sa 109.617 dinara i Radoslav Milojičić sa 106.022 dinara", navodi se u saopštenju.\nU saopštenju je ocena da je "kontrolnu funkciju parlament vršio površno i gotovo simbolično, a do sredine 2019. veoma retko su korišćeni kontrolni mehanizmi kojima Skupština raspolaže".\n"Poslanička pitanja poslednjeg četvrtka u mesecu, upućena premijeru i drugim predstavnicima Vlade, bila su daleko od redovne prakse: čula su se po jednom u 2016. i 2017. godini, da bi u 2018. i 2019. poslanici po pet puta imali priliku da postavljaju pitanja izvršnoj vlasti, kao i dva puta u prvoj polovini 2020. godini", piše u tekstu.\n"Najviše poslaničkih pitanja (24) postavio je Đorđe Vukadinović, koji nije član nijedne poslaničke grupe, a slede ga Marijan Rističević iz Narodne seljačke stranke s 22 i Boško Obradović iz Dveri s 20 pitanja", navodi Otvoreni parlament.\nAnaliza "Otvorenog parlamenta" pokazuje da se "izvesna poboljšanja beleže od juna 2019, kada su u plenumu, posle četvorogodišnje pauze, razmatrani izveštaji nezavisnih institucija, posle čega su češće organizovana i javna slušanja i sednice za poslanička pitanja".\n"Specifičnost ovog saziva je i bojkot skupštinskih sednica kojem je u februau 2019. godine pribegao deo opozicionih poslanika, nezadovoljnih odnosom skupštinske većine prema njima. Usled toga izostalo je u još većoj meri suočavanje argumenata u vezi sa zakonskim rešenjima", navodi se u analizi "Otvorenog parlamenta".\n"Intenzivna zakonodavna aktivnost obeležila je rad ovog saziva. Usvojeno je 617 zakona, kojima je u 97 odsto slučajeva Vlada bila predlagač. Poslanici su predložili 14, a drugi ovlašćeni predlagači pet zakona koji su bili i usvojeni", navodi se u saopštenju.\nInicijativa "Otvoreni parlament" podseća da je u julu 2019. godine dala 46 preporuka za rešavanje hroničnih problema rada Skupštine Srbije, kao polaznu osnovu za dugoročnije pozitivne promene. Ti predlozi se odnose na postupak usvajanja zakona, jačanje parlamentarne kontrole nad izvršnom vlašću, veće uključivanje javnosti i poboljšanje saradnje s nezavisnim institucijama.


.games - RUR Esports\nEA Sports je konačno prikazao svoj prvi pravi trejler za igru FIFA21 koji nam pokazuje šta možemo tačno da očekujemo od nove video igre koja će izaći 6. oktobra. Kao i svake godine, par meseci pre nego što izađe igra…\nNekadašnji osvajač Majora sa Gambitom, AdreN, je po drugi put napustio Virtus Pro, objavila je organizacija na svom tviteru. Prvi put je bio član ove organizacije još davne 2012. godine kada je VP bio jedna od najboljih ekipa na svetu.…\nOsmina finala ovogodišnjeg Arcana Vote takmičenja se nastavlja. Prošle nedalje smo procenili duele prvih 8 takmičara, kao i njihove šanse za dalji plasman. Ovaj deo žreba je imao neke veoma guste mečeve, ali i neočekivane ishode. Sada ćemo da napravimo…\nDanil ”Dendi” Išutin je na zvaničnom B8 twitter nalogu nedavno najavio promotivan SFM video, koji je sastavljen za vreme karantinskih dana. Dendi je u januaru predstavio svoju Dota 2 ekipu B8, koja se, nažalost, nije proslavila. Tokom svoje istorije je…\nDok su se mnogi naslovi odlučili na višemesečno beta testiranje, Ubisoft i Hyper Scape smatraju da je njihova igra sprema, zbog čega su najavili da će 11. avgusta i zvanično izaći na tržište. Ubisoft je rešio da otvorenu betu omogućio do 2.…\n1 2 3 … 2,422 →


OPOSITIVE: Stranka koja pravi vladu\nStranka koja pravi vladu\nLider radikala Vojislav Šešelj iskoristio je sudnicu Haškog tribunala da ponovo uvredi sećanje na prvog demokratskog premijera Zorana Đinđića i glorifikuje zločin. Šešelj je izjavio da Zvezdan Jovanović, osuđeni ubica premijera Srbije Zorana Đinđića, zaslužuje „slavu Gavrila Principa u srpskoj istoriji“. Još jednom je šokirao demokratsku javnost, ali ne i nove političke partnere, jer se niko iz Demokratske stranke Srbije i Nove Srbije nije ogradio od njegove izjave.\nŠešelj, koji se u haškoj sudnici odnedavno predstavlja kao „predsednik stranke koja u Srbiji pravi vladu“, juče je tokom unakrsnog ispitivanja svedoka optužbe izjavio: „Ja verujem da je Zvezdan Jovanović lažno optužen, a da nije - uživao bi slavu Gavrila Principa u srpskoj istoriji. Inače, prvostepeni sud u Beogradu osudio je Jovanovića na 40 godina zatvora zbog ubistva premijera Đinđića.\nOvo nije prvi put da Šešelj slavi ubistvo političkog protivnika i nipodaštava presude srpskih sudova. Već je poznata njegova izjava data Specijalnom tužilaštvu tokom istrage za ubistvo Đinđića kada je rekao: „Lično sam bio srećan kada sam čuo o Đinđićevoj smrti.“ Njegov stav sa njim dele i lideri njegove stranke. Tomislav Nikolić je ostao zapamćen po svojevrsnoj najavi atentata na premijera: „I Tito je pred smrt imao problema s nogom“, kao i konstataciji „Zaslužio je to što mu se dogodilo.“\nPosted by OPOSITIVE at 10:49 AM


Inflacija u evrozoni porasla na 2% u februaru | Gde Investirati\nInflacija u evrozoni porasla na 2% u februaru\nInflacija u zoni evra je po prvi put od januara 2013. dosegla cilj Evropske centralne banke (ECB).\nPotrošačke cene u februaru porasle su 2,0% u odnosu na isti mesec prošle godine, saopštio je Zavod za statistiku Eurostat.\nInflacija u januaru je iznosila 1,8 odsto.\nZnačajan rast inflacije u odnosu na prošlu godinu posledica je poskupljenja energije za 9,6 odsto. Bazna inflacija, iz koje su izuzete kolebljive cene hrane i goriva, ostala je kako se i očekivalo, na niskom nivou od 0,9 odsto.\nGlobalna finansijska kriza iz 2008. godine dovela je evrozonu na “kolena”, jer su vlade srezale potrošnju i povećale poreze, što je ugrozilo tražnju i gurnulo ekonomiju u recesiju.\nReagujući na to, ECB je “ubrizgala” više hiljada milijardi evra u bankarski sistem kako bi preduzećima obezbedila jeftine kredite za ulaganja i otvaranje novih radnih mesta.\nEvropske monetarne vlasti su krajem januara, uprkos kritikama iz Nemačke, odlučile da “još neko vreme” ne menjaju program otkupa obveznica, poznatijeg kao kvantitativno labavljenje, jer kako su rekli, još nema pokazatelja ubedljivog zaokreta inflacije.\nAnalitičari ocenjuju da, uprkos najnovijim podacima Eurostata, neće doći do zaokreta monetarne politike ECB, obzirom da će u narednim mesecima biti isključeni efekti povećanja cena energenata, i očekuje se da inflacija promeni pravac na niže.\nPrevious Moody's: Evropska industrija pića imaće povećanje profita u narednih 18 meseci\nNext Cene nafte pale, treći dan uzastopno\nTags ECBinflacija u evrozoni\nBugarska: Javni dug 29 odsto BDP\nJavni dug Bugarske krajem prošle godine iznosio je 14 milijardi evra ili više od 29 odsto bruto domaćeg proizvoda, podaci su Nacionalnog statističkog instituta.\nRusija: Inflacija 2,6 odsto na godišnjem nivou, jača rublja\nInflacija u Rusiji iznosila je 2,6 odsto na godišnjem nivou 15. novembra 2017. godine, izjavila je guverner Banke Rusije, Elvira Nabiulina.


MANJAK "BEZBEDNOSNE KULTURE" SARAJEVSKIH CIVILA | SENSE Agency | /sense.50.html | Vest\nTema današnjeg unakrsnog ispitivanja vojnog veštaka odbrane Mitra Kovača bila je situacija na sarajevskom ratištu tokom rata u BiH. Optužba sugeriše da je vojska optuženog Ratka Mladića artiljerijom i snajperima tokom četiri godine opsade terorisala civile, što svedok naziva propagandom i tvrdi da se radilo samo o vojnim obračunima usled kojih su civili na obe strane neminovno patili.\nDokazujući šta je bio plan Glavnog štaba VRS za Sarajevo, tužilac je predočio nekoliko dokumenata. Prvi je Mladićeva Direktiva broj 4 u kojoj od korpusa traži da drži Sarajevo "pod potpunom blokadom da bi se stisnuo obruč i delovi grada potpuno izolovali od okolnih naselja". Zatim transkript njegovog govora na skupštini bosanskih Srba 12. maja 1992. godine, kada je osnovana VRS a on postavljen za komandanta Glavnog štaba, gde kaže da će Sarajevo tući "dok ga ne izludi". Konačno, i dokument Glavnog štaba u kojem se navodi da Sarajevsko-romanijski korpus treba da sprovodi aktivnosti koje će uticati "na moral muslimanskih snaga i stanovništva" i kod njih stvoriti "osećaj straha i stalne nesigurnosti". Svedok, međutim, sve te navode vidi kao dokaz obračuna sa neprijateljskim snagama, a ne kao dokaz terorisanja građana.\nU ekspertskom izveštaju Kovač odgovornost za stradanje civila u Sarajevu sa Mladićeve vojske prebacuje - na same civile. Smatra da se nisu pridržavali "nužnih bezbednosnih mera", pri čemu misli na "nepotrebno kretanje i okupljanje u rizičnim područjima". Ipak, složio se sa sugestijom da su ljudi bili primorani da izlaze iz kuća da bi obezbedili hranu i vodu. Na pitanje veća da li civile krivi za sopstveno stradanje, svedok je odgovorio da odgovornim pre svega smatra vojne i političke vlasti u gradu jer nisu iselili ljude iz rizičnih područja.\nKovač se u izveštaju pozvao na knjigu Majkla Rouza/Michael Rose, navodeći da je ovaj napisao da Sarajevo "nije bilo opsednuti grad". Tužilac, međutim, ukazuje da su sarajevski mediji u jednom trenutku pogrešno preneli stav generala Rouza da opsada ne postoji, a da je on to, što se navodi u knjizi, odmah demantovao. Osim toga, napisao je da je pre njegovog dolaska na mesto komandanta Unprofora u januaru 1994. Sarajevo već dve godine bilo "grad pod opsadom" u kojem je 350.000 stanovnika živelo "poput štakora pod ruševinama, izlazeći iz kuća samo noću".\nTužilac je ukazao i na citat u kojem Rouz Mladića opisuje kao obožavanog oficira unutar srpske vojske i dodaje da se radilo o "vrlo religioznom čoveku" koji se "svaki dan molio za svoje vojnike", što je nespojivo sa činjenicom da se "služio terorom" i "artiljerijom ciljao civile". Na pitanje zašto pomenuti deo knjige nije citirao u izveštaju, general Kovač odgovara da se sa takvim stavom naprosto ne slaže.\nOsim vojnim temama, ekspert odbrane se u izveštaju pomalo bavio i istorijom. Razmatrao je, naime, poreklo bosanskih Muslimana, navodeći da su isti narod kao Srbi, ali da ih je "islam odvojio od suštine nacionalnog bića". Odrekao im je i pravo na jezik, navodeći da bosanski ne postoji već je deo srpskog jezika u koji su na silu ubačene neke hrvatske reči. Kovač se nije odrekao nijednog navoda i dodao da iste stavove prenosi studentima kojima u Beogradu predaje.\nGeneral Mitar Kovač se u sudnicu vraća u utorak, a njegov iskaz će u ponedeljak biti "presečen" pojavljivanjem drugog svedoka odbrane.


Gradonačelnik se zahvalio kompaniji "Linglong" na vrednoj donaciji\nGradonačelnik se zahvalio kompaniji “Linglong” na vrednoj donaciji\nGradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić izrazio je danas veliku zahvalnost kineskoj kompaniji “Linglong” na ispoljenoj solidarnosti i društvenoj odgovornosti.\nOn je podsetio da je Grad Zrenjanin pozvao privredne subjekte koji posluju u ovoj sredini da, u skladu sa svojim mogućnostima, razmotre učešće u akciji pružanja pomoći najugroženijem stanovništvu. Dodao je da se privrednici odazivaju na taj poziv.\n– Naši privrednici spremni su i žele da pomognu, bilo novčano ili materijalno. Posebno nam je drago kada to čine oni koji u našoj zemlji, odnosno u Zrenjaninu, tek treba da pokrenu proizvodnju i realizuju najveću privrednu investiciju ikada, kao što je “Linglong”. Našim kineskim prijateljima dobro je poznato šta znači boriti se protiv epidemije koronavirusa. Uputili su nam ono što je najpotrebnije u ovom trenutku. Ja im se još jednom zahvaljujem na tome – istakao je gradonačelnik Janjić.\nPročitajte još: Taksi udruženja iskazala visok stepen solidarnosti i društvene odgovornosti\nPodsetimo, ambasadorka Narodne Republike Kine u Srbiji Čen Bo objavila je juče na svom Twitter nalogu da je kompanija „Linglong“, koja gradi fabriku za proizvodnju guma u Zrenjaninu, donirala Srbiji 300.000 medicinskih maski, 2.000 kompleta medicinske zaštitne odeće i 10.000 testova za detekciju.\nTagoviČedomir Janjić Čen Bo donacija Linglong\n26/03/2020 у 19:47\nOstavite maske u Zrenjaninu,trebaće nam kada počnu da liju gume.\nMC Karl Marx каже:\n26/03/2020 у 21:08\nLosije danas za bolje sutra…\nZrenjaninci učestvovali u veličanstvenom izvođenju himne “Bože pravde”\nVirtuelni festival “Moj off” počinje 27. marta, biće prikazano 65 filmova


Prošlo je sedamnaest godina od organizovanog pogroma srpskog naroda na našem Kosovu.\nUbistva, nasilje, rušenje i skrnavljenje hramova Srpske pravoslavne crkve koju su mržnjom i okrutnošću izvršili šiptarski separatisti i teroristi, imala su samo jedan cilj, etnički čisto albansko Kosovo i pripremu za nasilni, protivustavni akt otcepljenja.\nSvima je jasno da je Martovski pogrom iz 2004. godine tesno povezan sa protivustavnim i protivpravnim proglašenjem lažne države Kosovo.\nSrpski narod i srpska država su iz ovog stradanja izvukli jasne pouke i danas vode politiku rukovodeći se ovim poukama.\nPrva je da ukoliko želimo da zaštitimo naš narod na Kosovu, moramo ekonomski i vojno da ojačamo Srbiju, tako da svako ko bi se usudio da ponovo pokuša da protera naš narod, mora da zna da će dobiti odgovor države Srbije.\nDruga je pouka da se u odbrani naših nacionalnih interesa moramo prvo osloniti na sebe, na naše jedinstvo i državnu snagu, a onda na prijatelje u svetu koji nas podržavaju i brane u svim međunarodnim institucijama naše neprikosnoveno pravo na Kosovo.\nI treće, da nikada ne prihvatimo i ne priznamo nasilni akt secesije Kosova, zasnovan na zločinima nad našim narodom i da nepokolebljivo, strpljivo i mudro, na svakom mestu, tvrdimo ono što svaki Srbin od pamtiveka zna – Kosovo je Srbija.


Tenis-X.com » 2018 » September\nSrpski teniser Dušan Lajović plasirao se u glavni žreb ATP turnira u Pekingu, gde će nas predstavljati i Filip Krajinović. Naš treći predstavnik Viktor Troicki se povukao sa turnira.\nTrofej za Olgu Danilović u dublu\nMlada srpska teniserka Olga Danilović, zajedno sa Slovenkom Tamarom Zidanšek osvojila je titulu u dublu na turniru u Taškentu.\nPreokret Krunićeve za pobedu nad Svitolinom\nNajbolje rangirana srpska teniserka Aleksandra Krunić na startu turnira u Pekingu savladala je šestu igračicu sveta Ukrajinku Elinu Svitolinu sa 0:6, 6:4, 7:6 (7:4). Naredna rivalka Krunićevoj biće pobednica meča između Belgijanke Alison Van Ujtvank i kvalifikantkinje.\nĐoković odustao od turnira u Pekingu\nNajbolji srpski teniser Novak Đoković neće učestvovati na turniru iz serije 500 u Pekingu koji počinje u ponedeljak. Trenutno treći teniser sveta je odlučio da turnir na kome je čak šest puta do sada osvajao titule ne uvrsti u svoj ranije najavljen raspored i da se na teren vrati na masters turniru u Šangaju.\nPrvi domaćin finalnog turnira novog formata Dejvis kupa biće Madrid, saopšteno je na sajtu Međunarodne teniske federacije.\nTroicki porazom od Ramosa završio učešće u Šendženu\nSrpski teniser Viktor Troicki nije uspeo da se plasira u treće kolo turnira u kineskom Šendženu, pošto je poražen od Španca Alberta Ramosa Vinjolasa posle velike borbe u tri seta sa 7:6 (7:4), 4:6, 7:6 (7:3).\nSrbija protiv Uzbekistana u kvalifikacijama Dejvis kupa\nTeniseri Srbije u kvalifikacijama za finalni turnir novog formata Dejvis kupa 2019. godine, igraće kao gosti protiv Uzbekistana, odlučeno je žrebom u Londonu.\nTroicki porazom od Ramosa završio učešće u Šenženu\nSrpski teniser Viktor Troicki nije uspeo da se plasira u treće kolo turnira u kineskom Šenžen pošto je poražen od španca Alberta Ramosa Vinjolasa posle velike borbe u tri seta - 7:6 (7:4), 4:6, 7:6 (7:3).\nTroicki porazom od Ramosa završio učesće u Šenženu\nDanilović i Jorović eliminisane u Taškentu\nMlade srpske teniserke Olga Danilović i Ivana Jorović eliminisane su jutros u drugom kolu VTA turnira u Taškentu.


SANU: Drastično smanjen broj Srba na Kosovu i Metohiji nakon 1999. godine - Kosovo Online\nSANU: Drastično smanjen broj Srba na Kosovu i Metohiji nakon 1999. godine\n25. Februar 2022. • 14:30\nNa teritoriji Kosova i Metohije 1961. godine živelo je ukupno oko 964.000 ljudi, od toga je albansko stanovništvo činilo 67,1 odsto, a srpsko stanovništvo 23,5 odsto, dok je 2011. godine procenat Srba pao na 1,5 odsto, prenosi RTV.\nTo je rekao danas profesor Gojko Rikalović na skupu pod nazivom "Ekonomski, svojinsko-pravni i demografski aspekti kosovsko-metohijskog pitanja" koji je održan u Srpskoj akademiji nauka i umetnosti (SANU) i dodao da se 2011. godine procenat albanskog stanovništva povećao i iznosio 92,6 odsto.\nRikalović je u svom izlaganju naveo da se primećuje porast broja ljudi koji žive na teritoriji Kosova i Metohije, dodajući da je 1981. godine iznosio 1,5 miliona, 2011. godine 1.739.825, a 2020. godine 1.775.000.\nIstiče i da su tokom bombardovanja SRJ 1999. godine teritoriju KiM napuštali i Srbi i Albanci i dodaje da su se nakon bombardovanja mnogo više vraćali Albanci nego Srbi, a naročito nakon proglašenja jednostrane nezavisnosti Kosova 2008. godine.\nGovoreći o ekonomskim aspektima i nezaposlenosti, Rikalović je kazao da je ukupna prosečna nezaposlenost na teritoriji Kosova od 2003. do 2008. godine iznosila 44,92 odsto, a od 2009. do 2020. godine 31,53 odsto, prenosi Tanjug.\nRikalović je kazao da su od kraja 20. veka do danas pokrenute mnoge regionalne inicijative usmerene ka jačanju političke i ekonomske saradnje između zemalja Zapadnog Balkana, navodeći da je poslednja u nizu Otvoreni Balkan.\nIstiče da ta inicijativa može doprineti pomirenju među balkanskim narodima, zarad ekonomskih interesa, ali upozorava i da može stvoriti i probleme, s obzirom da na Kosovu vlada korupcija, kriminal, kao i pojedinci koji se vezuju za terorističke organizacije.\nIstiče da je to jedna od dobrih stvari Vašingtonskog sporazuma, iako, kako kaže, ima niz loših političkih stavki.\nPredsednik SANU Vladimir Kostić podsetio je da je ovo četvrti skup SANU koji je "posvećen pitanjima Kosova i Metohije", dodajući da na akademike u okviru akademijskih odbora posvećenim kosovskom pitanju nikada niko nije ograničavao u mišljenju.\nSANU Vladimir Kostić Srbi na Kosovu Albanci Bombardovanje 1999 migracija\nRakić o povratku raseljenih sa predstavnicima UN i Međunarodne organizacije za migracije\nAlbanci u Đakovici podneli 3.500 krivičnih prijava protiv Srba, tako sprečavaju povratak raseljenih


Predstavnici Vlade u fabrici FAP u Priboju - Radio Sto Plus\nPredstavnici Vlade u fabrici FAP u Priboju\nPotpredsednica Vlade Srbije Verica Kalanović, ministri ekonomije i odbrane Nebojša Ćirić i Dragan Šutanovac, i načelnik Generalštaba Miloje Miletić prisustvovali su u Priboju isporuci 32 kamiona iz fabrike FAP za potrebe Vojske Srbije. Ministar odbrane Dragan Šutanovac rekao je da su kamioni...\nPotpredsednica Vlade Srbije Verica Kalanović, ministri ekonomije i odbrane Nebojša Ćirić i Dragan Šutanovac, i načelnik Generalštaba Miloje Miletić prisustvovali su u Priboju isporuci 32 kamiona iz fabrike FAP za potrebe Vojske Srbije.\nMinistar odbrane Dragan Šutanovac rekao je da su kamioni FAP-a zadovoljili visoke kriterijume Vojske Srbije i izrazio uverenje da će taj vojni kamion biti interesantan i inostranom tržištu.\n„Videli smo danas nove FAP-ove kamione koji, praktično, posle 25 godina ulaze kao nova vozila u sistem odbrane. Drago mi je da je FAP poštovao sve odredbe ugovora sklopljenog sa Vojskom Srbije i ovo je samo početak naše saradnje“, kazao je Šutanovac.\nŠutanovac je istakao da je vrednost poručenih vozila oko četiri miliona evra i da će uslediti nova porudzbina vredna oko tri miliona evra.\n„Važno je reći da su ova vozila rezultat zajedničkog rada FAP-a i Vojno tehničkog instituta“, kazao je Šutanovac i dodao da su ta vozila deo od oko 70 kamiona koje je Ministarstvo odbrane planiralo da poruči.\nŠutanovac je kazao da će poručena još 28 kamiona, a da postoji potreba da se taj broj poveća ukoliko se obezbede sredstva.\n„Noseća šasija na vozilima je ista, a razlika je samo u nadgradnji prema našim potrebama na čemu su angažovani naši i stručnjaci FAP-a. Naši instituti rade vrlo ozbiljne provere kvaliteta i ako se kaže da FAP-ovo vozilo koristi Vojska Srbije, to će značiti i licencu za odličan kvalitet“, rekao je ministar Šutanovac.\n„Uz Fiat, u auto industriji treba da imamo i pouzdanog proizvođača kamiona. Zato ćemo, kao i do sada, nizom mera pomoći da FAP bude konkurentan, da dobije pouzdanog strateškog partnera i da se poboljša materijalni položaj zaposlenih“, rekao je Ćirić.\n„Saradnja sa Vojskom ima izuzetan značaj kako za FAP tako i za široku mrežu kooperantskih firmi širom Srbije“, rekao je Stojović.\nNakon posete FAP-u nastavljeni su razgovori sa rukovodstvom opštine Priboj i Fabrike sedišta, za koju je Vlada Srbije obezbedila oko 5,3 miliona dinara za izradu alata za ogibljenja sedišta koja će se raditi za italijansku firmu Ama Adriatik.


Jovanović: Alarmantno povećanje neregularnosti u javnim nabavkama Srbije - Radio Slobodna Evropa\nVijestiRaspored emisijaProgramiPodcastKako nas slušatiFrekvencije u BiHFrekvencije u SrbijiFrekvencije u Crnoj Gori Pojma nema, a svira Sjećanje na budućnost Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. Stranica TV LibertyRSE na YouTube-uFoto galerijeVideo Vijesti Jovanović: Alarmantno povećanje neregularnosti u javnim nabavkama Srbije Printajte Veličina slova - + 25.07.2012 Direktor Uprave za javne nabavke Predrag Jovanović izjavio je danas da je uprava ove godine uočila neregularnosti u hitnim nabavkama u vrednosti od osam milijardi\ndinara, što je tri puta više u odnosu na prethodnu godinu. "U celoj 2011. godini bilo je uočeno neregularnosti javnih nabavki po hitnom postupku u vrednosti od 2,9 milijardi dinara, što znači da je za duplo kraći period tri puta više neregularnosti uočeno i to je jedan alarmantan podatak", rekao je Jovanović za Radioteleviziju Srbije. Na pitanje da li je je broj neregularnosti možda povećan zbog izbora održanih u Srbiji, on je naveo da postoji sumnja, ali da je neophodno ispitati i utvrditi šta je uzrok toga. On je kazao da uprava proces javne nabavke kontroliše tek po završteku postupka što je loše. "Mi proces kontrolišemo tek po završetku javne nabavke i dostavljamo izveštaj DRI i budžetskoj inspekciji da reaguje. Mnogo bi bilo bolje da uprava može da reaguje pre zaključivanja ugovora i ukaže naručiocu da postupak nije regularan i spreči zaključivanje ugovora", naveo je Jovanović. On je kazao da mu nije poznato da je neki slučaj neregularne javne nabavke sankcionisan.


(VIDEO) Projekt izgradnje Islamskog kulturnog centra u Cazinu, potpisan ugovor o kupovini zemljišta - Cazin.BA\n(VIDEO) Projekt izgradnje Islamskog kulturnog centra u Cazinu, potpisan ugovor o kupovini zemljišta\n– Grad Cazin korak je bliže realizaciji projekta izgradnje Islamskog kulturnog centra na lokaciji u blizini tamošnjeg Doma zdravlja. Radi se o multifunkcionalnom objektu koji su projektovali turski arhitekti, a čija prvobitna vrijednost će iznositi više od 8 miliona eura. Proteklih dana zaključen je ugovor o kupovini zemljišta, a početak izgradnje očekuje se po osiguranju građevinske dozvole…\nMedžlis islamske zajednice grada Cazina dugi niz godina radi na pripremi izgradnje Islamskog kulturnog centra, a proteklih dana potpisan je ugovor o kupovini zemljišta. Tome je prethodila odluka Gradskog vijeća kojom je, uz rebalans budžeta osigurano skoro milion maraka za kupovinu zemljišta, kako bi se ispunile pretpostavke za dobijanje građevinske dozvole i omogućio početak izgradnje.\nProjektom je planirano da se na nešto više od 12.000 metara kvadratnih izgrade različiti sadržaji: džamija, gradska gasulhana (prostorija za opremanje mrtvih osoba), poslovni prostori, sjedište Medžlisa, prostorije za edukacije, kongresna dvorana i vrtić. Prvobitna vrijednost projekta procijenjena je na 8 miliona eura, međutim rast cijena građevinskog materijala u zadnje vrijeme vjerovatno će uticati i na porast vrijednosti projekta. Procjenjuje se da bi početak radova mogao biti u proljeće po dobivanju građevinske dozvole, ali i utvrđivanju finansijera projekta.\nInače, ovaj centar gradit će se na vrlo atraktivnoj i dobro pozicioniranoj parceli koja se nalazi u neposrednoj blizini cazinskog Doma zdravlja.\ncazinIslamski kulturni centar\nSudovi u RS odbijaju tužbe žrtava zločina: Sad im otimaju imovinu, od para do automobila


Priznanja u Rimu za poeziju i karijeru Maje Herman Sekulić - MediaSfera\nNašoj uglednoj pesnikinji Maji Herman Sekulić su 14. oktobra u Rimu na svečanoj ceremoniji uručene dve internacionalne nagrade („Citta del Galateo – Antonio de Ferraris“) pod pokroviteljstvom predsednika republike Italije.\nDr Maja Herman Sekulić je tom prilikom dobila specijalnu nagradu kritike za „Najbolju stranu knjigu “ za svoju pesničku zbirku „Veliki plan“ koja je pod istim naslovom prethodno izašla u dva izdanja na engleskom, a potom na francuskom, nemačkom i sada na italijanskom. Ova knjiga prvobitno je izašla 2017. pod naslovom „Poezija“ u okviru njenih Izabranih dela.\nPored nagrade kritike, Maja Herman Sekulić je odlukom žirija dobila i nagradu za „Izvrsnost u karijeri“ u prisustvu najviših predstavnika dve naše ambasade, ministra savetnika ambasade u Italiji, Tatjane Garčević, i dr Sime Avramovića, našeg ambasadora u Vatikanu, kao i mnogobrojnih italijanskih verodostojnika.\nCeremonija predaje nagrada je održana u sedištu Društva Dantea Aligjerija u prelepoj palati Firence Rimu u vreme proslave 700 godina od njegove smrti što je dalo dodatni značaj ovim priznanjima našoj književnici kao vrhunskom ambasadoru naše kulture u Italiji i svetu.\nTagoviMaja Herman Sekulić nagrada poezija Rim


Sjednica Narodne skupštine RS-a, Banja Luka, 20. oktobar 2021.\nNarodna skupština bosanskohercegovačkog entiteta Republika Srpska na sjednici u srijedu, 20. oktobra, usvojila je Zakon o lijekovima i medicinskim sredstvima koji predviđa osnivanje agencije za lijekove RS-a.\nPoštovani čitatelji, zatvaramo live blog tokom kojeg smo pratili sjednicu Narodne Skupštine Republike Srpske.\nNSRS je usvojila Zakon o lijekovima i medicinskim sredstvima Republike Srpske.\nZakonom je predviđeno osnivanje agencije za lijekove tog entiteta, što nije u skladu s Ustavom BiH. Naime, Ustavom BiH je definisano da entiteti ne mogu preuzimati nadležnosti države ili one nadležnosti koje su u skladu s Ustavom prenesene na državni nivo.\nReakcije ćemo pratiti i u narednim danima na našoj stranici.\n“Današnje usvajanje Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima u Republici Srpskoj korak je u pravcu ugrožavanja pravne sigurnosti i jedinstvenog ekonomskog prostora u Bosni i Hercegovini, sa budućim negativnim posljedicama na privredne subjekte i građane RS-a", navodi se u pisanoj izjavi delegacije Evropske unije u BiH za Radio Slobodna Evropa.\nIz Delegacije EU navode da će to "dodatno udaljiti BiH od usklađivanja sa pravnom stečevinom EU."\nDodik: Zakon će ići dalje u proceduru\nMi smo već imali svoju agenciju, to je nešto što smo već probali i vidjeli da je dobro, ali zbog pritisaka i obećanja za ulazak u Evropsku uniju, to se promijenilo, rekao je Milorad Dodik, član Predsjedništva Bosne i Hercegovine, na konferenciji za novinare 20. oktobra.\nDodik je komentarisao usvajanje Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima koji predviđa osnivanje entitetske agencije za lijekove, u Narodnoj skupštini Republike Srpske\n“Taj zakon će ići dalje u proceduru, Vijeće naroda, zajednička komisija, a vjerovatno i Ustavni sud RS”, ocijenio je Dodik.\nKomentarišući saopštenje visokog predstavnika u BiH, Kristijana Šmita, da izglasavanje novog zakona predstavlja “ozbiljno osporavanje nadležnosti i nesmetanog funkcionisanja Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH” Dodik je rekao da “visoki predstavnik ne postoji dok ga ne izabere Savjet bezbjednosti”.\n“Da ovdje ima prava i pravde onda bi neko pokrenuo pitanje odgovornosti i protjerao Kristijana Šmita zato što se lažno predstavlja”, izjavio je Dodik.\nDodik je ponovio da je “zdravstvo u nadležnosti entiteta, a ne u nadležnosti BiH, ako to nije dogovoreno”. Poručio je da postoje nalazi da je kiseonik koji se koristi kao medicinski u RS potpuno ispravan.\nEntitetsku opoziciju je optužio za “probosanski koncept”, i da ništa što oni ne kažu prethodno nije rekao neko od političara u Sarajevu.


Mihajlović u Rigi potpisuje ugovore vredne 734 miliona evra - Uvoz iz Kine\nPotpredsednica vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović potpisaće tokom Samita šefova vlada Kine i 16 zemalja centralne i istočne Evrope u Rigi ugovore za infrastrukturne projekte vredne 734 miliona evra.\nMihajlović će zajedno sa predstavnicima Infrastrukture železnice Srbije i konzorcijuma kineskih kompanija „China Railway International” i „China Communications Construction Company” potpisati komercijalni ugovor vredan 319 miliona evra za realizaciju prve faze projekta Beograd-Budimpešta, od srpske prestonice do Stare Pazove, saopštilo je to ministarstvo, prenosi Tanjug.\nSa kineskom Eksim bankom potpredsednica vlade Mihajlović će potpisati ugovor o finansiranju izgradnje autoputa Surčin-Obrenovac vredan 208 miliona evra, za koji je u junu potpisan komercijalni ugovor sa kineskom kompanijom C C C C (China Communication Construction Company).\nTo će biti treća deonica na Koridoru koju grade kineske kompanije, posle deonica Obrenovac-Ub i Lajkovac-Ljig, ukupne dužine 50,8 kilometara, na kojima radove izvodi „Shandong Hi-speed group”.\nKomercijalni ugovor za izgradnju deonice vredan 207 miliona evra, između Vlade Srbije, Puteva Srbije i kineske kompanije „Power Construction Corporation of C hina”, predviđa mogućnost da domaće kompanije učestvuju u radovima sa 49 odsto.


Iz tog razloga, globalna ekonomija će, kako navodi OECD, ove godine ostvariti rast od tek 2,9 odsto, što je niže u odnosu na prognozu od 3,0 odsto iz juna i najniža stopa od globalne finansijske krize 2008/09. godine, prenosi agencija Rojters.\nZa 2017. godinu, OECD predviđa rast globalne ekonomije od 3,2 odsto, što je za 0,1 procentni poen niže u odnosu na raniju projekciju.\n“Globalna ekonomija je još uvijek u zamci niskog rasta, što ugrožava perspektive privrednog rasta i vraća nas na slabu trgovinu, investicije, produktivnost i plate”, navodi se u izvještaju OECD-a.\nOva organizacija sa sjedištem u Parizu, koja predstavlja 35 razvijenih zemalja, saopštila je da je monetarna politika postala preopterećena i da uzrokuje kolebanja na finansijskim tržištima, zbog čega je OECD pozvao sve vlade da učine više na planu fiskalne politike kako bi podigli privredni rast.\nPrivredni rast SAD je, kako primjećuje OECD, dosta slabiji nego pre par mjeseci, zbog čega tu ekonomiju u ovoj godini čeka rast BDP-a od 1,4 odsto, što je znatno niže u odnosu na projektovani rast od 1,8 odsto iz juna.\nIako će to biti najslabija stopa rasta američke ekonomije od finansijske krize 2009. godine i niža od privrednog rasta evrozone od 1,5 odsto, OECD poručuje da američka Uprava federalnih rezervi (Fed) treba da nastavi sa podizanjem referentne kamatne stope za četvrt procentnih poena.\nZa narednu godinu, OECD predviđa ubrzanje američke ekonomije na 2,1 odsto, što je i dalje niže u odnosu na ranije prognozirani rast od 2,2 odsto.\nKako dodaje OECD, britanska ekonomija će pretrpjeti manju štetu od one koja je prvobitno prognozirana kao posljedica Bregzita.\nBDP Velike Britanije će porasti za 1,8 odsto u ovoj godini, što je bolje u odnosu na projekciju iz juna od 1,7 odsto. Ipak, prognoza za narednu godinu je prepolovljena na rast od tek 1,0 odsto, usljed neizvjesnosti zbog budućih trgovinskih odnosa Britanije sa EU. Nezavisne novine\nTagovi: finansijska krizanizak rastoecdsvjetska ekonomija


RTS :: Konjički sabor, do godine hipodrom u Svilajncu\nDruštvo Konjički sabor, do godine hipodrom u Svilajncu\nKonjički sabor, do godine hipodrom u Svilajncu\nnedelja, 16. sep 2018, 14:48 -> 15:26\nU Svilajncu je održana privredno-turistička manifestacija Prvi Konjički sabor, na kojoj je prestavljeno 70 konja razne pasmine iz osam mesta Srbije. Grlo "Golden boj" Dimitrija Zdravkovića iz Beograda proglašeno je za najlepšeg pastuva.\nSabor je, pred oko hiljadu posetilaca iz Resave i drugih mesta Srbije, otvorio predsednik opštine Predrag Milanović, koji je najavio da će do drugog sabora iduće godine biti izgrađen hipodrom u Svilajncu.\nPočetak Sabora najavilo je jato belih golubova lokalnih golubara.\nOrganizator Sabora je Sportsko konjičko udruženje "Mara" iz Svilajnca, koje sa svojim konjima godinama osvaja najviše nagrade međunarodnog poljoprivrednog sajma u Novom Sadu.\nGrlo "Golden boj" Dimitrija Zdravkovića iz Beograda proglašeno je za najlepšeg pastuva, a za najboljeg uzgajivača konja Kosta Pavlović.\nU takmičenju galopera, prvo mesto je osvojio jahač Dušan Lazarević iz Svilajnca, u kategoriji jednoprega, lipicaneri, prvo mesto je zauzeo Marko Bogdanović iz Boževca koji je osvojih prvo mesto i u vožnju dvoprega.\nU kategorijama "ostali" prva mesta su osvojili Milan Miletić i Bojan Ilić iz Kragujevca, za najmlađeg uzgajivača proglašen je Nemanja Andrejić, najmlađi jahač je Sofija Nikolić, a najstariji kočijaš je Predrag Đorđević iz Svilajnca.\nNa saboru je upriličena i parada konja i zaprega, a posetioci su mogli da se provozaju u kočijama, da jašu, da se slikaju sa konjima...\nSabor je održan u velikom parku kod Predškolske ustanove "Dečija radost", uz nastup Tamburaškog orkestra "Rubato" iz Novog Sada.\nU okviru Sabora, Udruženje odgajivača sitnih životinja "Svila" organizovalo je jesenju berzu životinja.\n1 Onlajn saveti, ali ne i lečenje\n2 Koje je boje srce tvoje\n3 Nezamenjiv ukus domaćeg mleka\n4 Muke zbog šećerne repe\n5 Prvi put u Srbiji – samopopisivanje


GRAĐANI EU BI MERKEL ZA PREDSJEDNICU UNIJE :: Semberija INFO ::\nUoči ovog sastanka objavljeni su rezultati ankete istraživačkog centra Evropskog savjeta za spoljne odnose iz Brisela prema kojima bi 41 odsto građana EU - Angelu Merkel, izabralo za "predsjednicu Evropske unije" - kada bi takva funkcija postojala.\n"Merkel je svojim tehnokratskim stilom vođenja osvojila poverenje Evropljana mnogo više nego što je to učinio Makron svojim vizionarskim govorima", konstatuje ECFR.\nU Francuskoj bi 32 odsto glasalo za Nijemicu, a samo 20 odsto za svog šefa države a, kako piše DW, interesantno je da je Makron u Mađarskoj, gdje je za njega bilo 24 odsto građana - dobio veću podršku nego su svojoj zemlji.\nMerkel je posebno omiljena među Holanđanima - izabralo bi je 58 odsto građana dok bi Makron tamo dobio samo šest odsto glasova, u Austriji bi 34 odsto glasalo za Merkel, 14 odsto za Makrona - ostali ispitanici su bili neodlučni ili nisu htjeli da glasaju.\nAutori studije konstatuju, da "činjenica da je Merkel toliko popularnija od Makrona ne samo u Holandiji i Španiji, već i u Portugalu i Danskoj, pokazuje kolika može biti integrativna moć u različitim delovima EU".\n"Nordijske štedljive države i zemlje na jugu EU često imaju dijametralno suprotne stavove o mnogim aspektima evropske politike, posebno o ekonomskim i finansijskim pitanjima. Pošto je podrška Merkelovoj velika u oba tabora, čini se da je uspela da prenese poruku da je posvećena riješavanju problema i jednih i drugih, pozicionirajući Njemačku kao silu koja ujedinjuje", piše ECFR.\nPrema istraživačkom centru iz Brisela, anektirano je ukupno 16.267 ljudi iz 12 zemalja EU - Njemačke, Francuske, Holandija, Danske, Švedske, Italije, Portugala, Španije, Austrije, Poljskea, Mađarske i Bugarske.\nBRITANSKI POSLANIK DEJVID EJMS PREMINUO NAKON IZBADANjA U CRKVI


SCG bi mogla da konkuriše za belu šengen-listu\nUskoro bez viza u EU?\nPODGORICA - Srbija i Crna Gora uskoro bi mogla da se kandiduje za tzv. belu šengen-listu, odnosno ukidanje viza za zemlje Evropske unije, izjavio je crnogorski ministar unutrašnjih poslova Jusuf Kalamperović.\nOn je za podgoričke Vijesti precizirao da je to najavljeno na prekjuče održanom Forumu predstavnika EU i ministara pravde i unutrašnjih poslova zemalja zapadnog Balkana u Beču, na kojem je Crna Gora, kako je rekao, navedena kao primer za uspešno organizovanje institucija u borbi protiv organizovanog kriminala.\n"Otvoreno su nam saopštili da su zadovoljni napretkom reformi i da ubrzo možemo da se kandidujemo za ukidanje viza, odnosno pristupanje beloj Šengen-listi", rekao je šef crnogorskog MUP-a. On je precizirao i da je glavna poruka skupa da sve države moraju da sarađuju u borbi protiv organizovanog kriminala bez obzira na politička opredeljenja, jer nijedna država s tom pojavom ne može sama da se izbori.\nU trci za jedno mesto 23 kandidata\n"Ćira" protutnjao borskom bibliotekom\n"Subaru" u SCG\nMobilnim do dečjih ocena\nZašio ženi usta da mu ne zvoca\nBalonom na 21.200 metara


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Turizam i ekologija :: HN - komad raja pored granica HR i BiH\nBRITANSKA BLOGERKA 03. 01. 2018. 11:27 >> 10:56 5\nHN - komad raja pored granica HR i BiH\n"Toliko je prokleto lijepo", prvi je od dvanaest razloga koje je poznati svjetski portal Hafington post (Huffington post) naveo u tekstu "Zašto morate Herceg Novi uvrstiti u svoju listu putovanja".\nTekst koji potpisuje poznata turistička blogerka iz Velike Britanije, Katrin Kach Umandap-Howe, koja je sa svojim suprugom Jonathanom David Howeom u novembru bila gost Turističke organizacije Herceg Novi, počinje konstatacijom da se Herceg Novi nalazi u Crnoj Gori predstavljenoj kao "komad raja smješten pored granica Hrvatske i Bosne i Hercegovine".\nPoznata blogerka dalje navodi da je legendarni engleski pisac lord Džordž Gordon Bajron bio potpuno u pravu kada je kazao da "kada je priroda posijala bisere, na ovom tlu se prosula puna šaka, jer se najljepši kontakt između zemlje i mora dogodio tu na crnogorskom primorju", da bi to argumentovala navodeći sve prirodne i istorijsko kulturne ljepote Herceg Novog i okoline koje su "zahvaljujući gostoprimstvu TO HN obišli planinareći do mjesta sa savršenim panoramskim pogledom, pa sve do jedrenja zalivom".\n"Ovo je raj za jedrenje. Ne samo što su prirodni uslovi za jedrenje savršeni već i zato što postoji veliki broj klubova i pasioniranih jedriličara koji su uvijek spremni da izađu u susret", navodi se dalje u tekstu koji pored svega potencira i izuzetno gostoprimstvo na koje turista nailazi boraveći u Herceg Novom i Crnoj Gori.\n"Ispostavilo se kao izuzetno dobar potez uspostavljanje saradnje sa poznatim blogerima, jer smo na jedan moderan i veoma pristupačan način uspjeli da veoma širokom auditorijumu predstavimo naš grad", kazao je direktor TO HN Pavle Obradović.\nOn je podsjetio da se zahvaljujući izvještaju blogerskog para Howe, Herceg Novi našao na 11. poziciji na najnovijoj listi The 27 Best Budget Travel Destinations For 2018 koju je objavio Forbs, jedan od najuglednijih svjetskih privrednih medija.\n"Ne samo u izvještajima za najpoznatije svjetske medije, već i na svojim blog portalima, tviter, instagram i fejsbuk nalozima gdje imaju auditorijum od 500 hiljada pratilaca, Džonatan i Keč redovno pišu svoje impresije o našem gradu. To nam daje podstrek da nastavimo sa našim aktivnostima i opredjeljenjem za modernom promocijom Herceg Novog i njegove ponude", konstatovao je Obradović.\nPraznik mimoze dovodi Čolića, Kaliopi, Frajle\nKultura i turizam u fokusu saradnje


Antidoping agencija se uplašila osvete MOK-a zbog Rusije - Sputnjik Srbija\n13:39 21.09.2016 (osveženo 13:48 21.09.2016) Preuzmite kraći link\nSvetska antidoping agencija (VADA) plaši se za svoju budućnost zbog planova Međunarodnog olimpijskog komiteta da reformiše organizaciju ili je zameni drugom, piše „Gardijan“.\nMeđunarodni olimpijski komitet želi da kazni svetsku antidoping agenciju zbog poziva na potpunu zabranu učešća Rusije na Olimpijskim igrama u Riju. Sada komitet razmatra projekat po kojem će se pitanjem korupcije u sportu, problemima „dogovora“ i borbom protiv dopinga baviti jedna struktura, što će dovesti do Svetske antidoping agencije.\nList navodi da je argentinski član MOK-a, predsednik nacionalnog olimpijskog komiteta i blizak šefu MOK-a Tomasu Bahu — Herardo Verthajn oštro kritikovao VADA. On je optužio agenciju za „diskreditaciju sportskog pokreta“.\n„Bez obzira na sva istraživanja, mi još uvek nemamo adekvatan odgovor na pitanje, jer VADA nije ranije reagovao na situaciju u Rusiji, znajući za problem doping kao minimum od 2010. godine“, naveo je on.\nNezavisna komisija Svetske antidoping agencije (VADA) je pod rukovodstvom Ričarda Maklarena u julu u Torontu predstavila rezultate istrage o dopingu u ruskom sportu. Prema rezultatima istrage, VADA je preporučila MOK-u da suspenduje reprezentaciju Rusije sa OI u Rio de Žaneiru.\nPovod za istragu VADA bio je tekst u američkim novinama „Njujork tajms“. List je u maju objavio dokumente sa izjavama bivšeg šefa moskovske antidoping laboratorije Grigorija Rodčenkova, koji je tvrdio da je najmanje 15 ruskih dobitnika medalja na Olimpijskim igrama u Sočiju učestvovalo u „doping programu“ Rusije, čiji je cilj dominacija na domaćim Igrama 2014.\nVADA, Međunarodni olimpijski komitet


Libijska kriza i borba za kontrolu istočnog Sredozemlja | CeGIT\nIako je prošlo devet godina od izbijanja antivladinih protesta i građanskog rata u Libiji, sveopštoj krizi u koju je zapala ova severnoafrička država ne nazire se kraj. Aktuelna dešavanja na terenu i izuzetno složena bezbednosna situacija, rezultat su direktnog oružanog sukoba koji se vodi između snaga međunarodno priznate Vlade nacionalnog jedinstva (GNA) i Libijske nacionalne armije (LNA) kojom komanduje odmetnuti libijski oficir, feldmaršal Kalifa Haftar. Specifičnost njihovog konflikta, ogleda se između ostalog i u tome što obe strane imaju podršku različitih spoljnih faktora, koji su pak zbog svojih interesa izuzetno zainteresovani za ovaj deo Mediterana.\nAnalizirajući situaciju u proteklom periodu, jasno je da okidač za aktuelni sukob leži u “Ofanzivi na Tripoli”, operaciji koju je Kalifa Haftar pokrenuo početkom aprila meseca 2019. godine. Time je, od svrgavanja sa vlasti i ubistva Muamera Gadafija 2011. godine, otpočeo treći po redu građanski rat u Libiji. Preduzete akcije rezultirale su osvajanjem nekoliko strateški važnih tačaka i zaposedanjem prigradskih naselja Tripolija, uključujući i prostor međunarodnog aerodroma. Ipak, iako je delovalo da će Haftarove snage vrlo brzo zauzeti prestonicu Libije i time rešiti pitanje kontrole najvećeg dela libijske teritorije, kontraofanziva Tripolija i operacija “Vulkan besa”, Libijskoj nacionalnoj armiji naneli su nemerljive gubitke.\nPrvi ozbiljniji poraz LNA zabeležen je u južnom delu Tripolija i od tada snage pod komandom Haftara uglavnom beleže poraze ili povlačenja sa ranije zaposednutih položaja. Ovakav sled događaja kulminirao je 18. maja, kada su snage GNA zauzele strateški važnu vazduhoplovnu bazu Al Vatija, smeštenu na oko 140 kilometara jugozapadno od Tripolija. U njoj su pored dotrajalih helikoptera Mi-24 i vremešnih aviona Su-22, SU-23 i Mirage F1, pronađena i dva artiljerijsko-raketni sistem PVO “Pancir-S1”, od kojih je jedan bio u potpunosti uništen, dok je drugi delimično oštećen usled dejstva turskih bespilotnih letelica tipa “Bayraktar TB2”.\nOštećen sistem PVO “Pancir S1” pronađen u bazi Al Vatija tokom kontraofanzive pripadnika GNA. Foto:vietgiaitri.com\nU dosadašnjim sukobima u Libiji, prema dostupnim podacima snage pod komandom Haftara izgubile su 7 sistema PVO “Pancir-S1”. Reč o sistemima koji su uglavnom smešteni na šasiji MAN SX45, a koji su izrađeni za potrebe Ujedinjenih Arapskih Emirata. No, na pojedinim fotografijama mogao se takođe primetiti i “Pancir-S1” na šasiji KAMAZ-6560, čime su ranije spekulacije o učešću Rusije u libijskom konfliktu dobile i prve konkretnije obrise. Zbog toga se čini da je upravo u Libiji srušen mit o superiornosti “Pancira-S1” kao neuništivog i naprednog sistema PVO ali i potvrđeno da se Rusija aktivnije uključuje u dešavanja na severu Afrike zarad ostvarenja svojih geostrateških interesa u Mediteranu.\nVeć na početku građanskog rata u Libiji jasno je bilo da osim sukobljenih strana svoje ekonomske, političke, vojne i geostrateške interese imaju i brojni inostrani faktori. Tako je Haftaru podršku pružio Egipat, Rusija, UAE, Francuska i Saudijska Arabija, dok je međunarodno priznatu vladu u Tripoliju na čelu sa Fajezom al Saradžom najdirektnije podržala Turska, delimično Katar, kao i Italija koja se kasnije u određenoj meri ipak distancirala od režima u Tripoliju.\nOvu tezu dodatno potrđuje činjenica da se američke trupe delimično povlače iz Iraka, Avganistana i Sirije, pa ostaje da se vidi da li će se takva praksa primeniti i u slučaju afričkog kontinenta. U ovom trenutku takav scenario ne deluje realan jer ne treba izgubiti iz vida da su SAD svoje prisustvo na ovom kontinentu, naročito u njegovim zapadnim delovima, u proteklih deset godina povećali gotovo deset puta.\nI dok se SAD drže po strani, čini se da najviše problema ima susedni Egipat koji je prinuđen da povlači izuzetno mudre strateške poteze kako bi zaštitio sopstvene države interese i teritoriju. Zbog činjenice da Turska i Katar podršku pružaju Tripoliju (između ostalog i zbog veza sa Muslimanskim bratstvom), Kairo je odlučio da direktnu pomoć uputi Haftarovim snagama.\nStanje na libijskom frontu polovinom juna 2020. Izvor: twitter.com/ISCResearch\nRazlog za to nalazi se u činjenici da je najveća briga Egipta u libijskom sukobu, kako da se suprotstavi jačanju uticaja Turske na severu Afrike. Pored snažne podrške koju Ankara zajedno sa Katarom pruža Muslimanskoj braći, poznat je i stav turskog predsednika Erdogan da ne priznaje aktuelnu egipatsku vladu jer je izabrana kao “nezakonita i nelegitimna”. Čini se da je strah zvaničnog Egipta opravdan, jer je nakon svrgavanja sa vlasti predsednika Mohameda Mursija, aktuelna vlada Abdela Fataha al Sisija krenula u odlučnu borbu protiv Muslimanske braće u ovoj afričkoj zemlji, što nije naišlo na odobravanje Turske. Takođe, u Egiptu smatraju da će Ankara prostor Libije iskoristiti za nesmetano delovanje različitih džihadističkih orgainzacija i pružanje podrške islamistima i verskim ekstremistima, što potencijalno može ugroziti libijsko-ekipatsku granicu i izazvati prelivanje nemira na njihovu teritoriju.\nU sličnom položaju su i Ujedinjeni Arapski Emirati, iako se za sada čini da oni nemaju jasno izgrađenu stratešku viziju svog prisustva na severu Afrike i u zemljama Magreba. Ipak, oni su Haftarovim trupama na raspolaganje stavili sisteme PVO “Pancir-S1” ali i različite vrste naoružanja i vojne opreme. Tokom sukoba Libijske nacionalne armije sa militantima oko Bengazija 2016. godine, UAE su u Hadimu uspostavili vazduhoplovnu bazu na kojoj su putem satelitskih snimaka primećena dva helikoptera UH-60 Black Hawk, dva transportna aviona Il-76, jedan Il-18, dve bespilotne letelice Wing Loong i kao i šest bespilotnih letelica Air Tractor AT-802.\nFrancuska i Italija, iako članice NATO i EU u libijskom sukobu zauzele su suprotne strane. Italija je na početku sukoba bila privrženija Saradžu i međunarodno priznatoj vladi u Tripoliju, a ključni razlog za to nalazi se u činjenici da upravo Tripoli kontroliše priobalni deo libijske teritorije koji se nalazi ispod Italije i njenih teritorijalnih voda. Dakle, ta podrška je usmerena pre svega zbog straha Italije od novog migrantskog talasa i priliva radikalnih islamista koje bi on sa sobom neminovno doneo ali i zbog ekonomski, odnosno energetskih interesa. Italijanska kompanija ENI ima izuzetno značajne ugovore potpisane sa Tripolijem pa je interes Rima da održi što bliže veze sa zapadnim delom zemlje, koji je bogat resursima nafte i gasa. Takođe, ne treba izgubiti iz vida i postojanje italijanske vojne bolnice u Misrati, što je još jedan od razloga da Italija bude uključena u libijski konflikt.\nMeđutim, otežavajuća stvar za Rim je činjenica da se na strani GNA bore i džihadisti iz različitih terorističkih organizacija poput Islamske države i Ansar Al-Šaria, što je na kraju uticalo na to da konkretnija podrška Italije “na terenu” ipak izostane. Umesto toga, njihova strategija odvija se u smeru pokušaja da se Italija postavi kao medijator u pronalaženju rešenja, koje bi pak isključivo išlo “u dogovor za izvršnom vlasti koju priznaje UN”, odnosno Al-Saradžom i Tripolijem.\nVežba italijanske i turske ratne mornarice u Sredozemnom moru. Foto:liveuamap.com\nFrancuska pak sa druge strane podršku pruža feldmaršalu Haftaru. Iako je zvanično ona nešto manjeg intenziteta u poslednje vreme, pomoć Pariz bila je od izuzetnog značajna u periodu kada su snage GNA svojim akcijama zauzele delove istočne i jugoistočne Libije. Francuska je indirektno ohrabrivala Haftara i prilikom priprema ofanzive na Tripoli, a najnovije optužbe Turske o umešanosti Pariza u naoružavanje Haftarovih jedinica i presretanje francuskih ratnih brodova od strane turske mornarice, dodatno potvrđuju tezu o kontinuiranom prisustvu Pariza na libijskom tlu.\nNo, pored svih zainteresovanih strana koje su uključene u dešavanja na prostoru Libije, čini se da je najveći fokus stavljen na dve sile koje imaju najkonkretnije prisustvo na terenu, a to su Turska i Rusija. Ove dve zemlje uprkos intenzivnoj ekonomskoj saradnji, imaju izuzetno suprotstavljene interese na području severa Afrike i Bliskog istoka. Ti interesi ništa manje nisu sukobljeni ni na Kavkazu i Balkanu, pa je zbog toga sve izvesnije da će nakon Sirije, upravo prostor Libije postati novi poligon za njihov međusobni obračun. Njihova uloga u libijskom konfliktu, kao i međusobni odnosi detaljnije su obrađeni u tekstu pod nazivom “Libija – Novi poligon za tursko-ruski okršaj”.\nAktuelnu situaciju dodatno je otežalo i otkazivanja posete Ankari ruskih ministara odbrane u spoljnih poslova Sergeja Šojgua i Sergeja Lavrova, a pretpostavlja se da su ključni razlozi za to problemi oko neregulisanih dugovanja Turske za gas iz Rusije ali i nesuglasice oko viđenja situacije u Libiji, odnosno jasnog razgraničenja dve strane. Turski ministar spoljnih poslova Mevlut Čavušoglu nedavno je rekao da je dogovor o nastavku zajedničkog rada sa ciljem uspostave prekida vatre u Libiji postignut na najvišem nivou, između dva predsednika – Redžepa Tajipa Erdogana i Vladimira Putina. Ta činjenica mogla bi da predstavlja uvod u trenutno najizvesniji scenarijo na terenu, a to je razgraničenje zaraćenih strana i podela kontrole libijske teritorije linijom koja bi prolazila kroz, za obe strane strateški izuzetno značajan grad – Sirt.


SAD nastavljaju da daju prioritet ciljevima iz Vašingtonskog sporazuma - Izazov\nSAD nastavljaju da daju prioritet ciljevima iz Vašingtonskog sporazuma\nRadio-televizija Srbije\t 4. septembra 2021. 10:48\n"Nadamo se da će naši partneri poštovati obaveze koje su prihvatili prošle godine u Vašingtonu", rekao je za Tanjug portparol Stejt departmenta i dodao da "Vašington nastavlja da podržava Kosovo, Srbiju i druge aktere u regionu Zapadnog Balkana na polju unapređenja političkih i ekonomskih reformi potrebnih za ostvarivanje cilja – članstva u EU".\nMnogi elementi Vašingtonskog sporazuma, kako je dodao portparol podržavaju te prioritete i širu viziju SAD za region, a tiču se energetske diverzifikacije, regionalne povezanosti, procesa pronalaženja i identifikacije nestalih, kao i poštovanja moratorijum vezanog za status KiM.\n"Nastavićemo da dajemo prioritet tim ciljevima", rekao je portparol Stejt departmenta.\nStoga, kako kaže, SAD ohrabruju obe strane da daju prioritet naporima za izgradnju političkog poverenja kroz ozbiljno, suštinsko učešće u dijalogu uz posredovanje EU.\nKako dodaje portparol Stejt departmenta u odgovoru na Tanjugovo pitanje vezana za godišnjicu sporazuma, "SAD nastavljaju da rade sa Srbijom i Kosovom na sprovođenju obaveza u cilju dostizanja sveobuhvatne normalizacije odnosa".\n"Sjedinjene Države nastavljaju da podržavaju aktivnosti Srbije i Kosova na postizanju sveobuhvatnog, obavezujućeg sporazuma o normalizaciji odnosa fokusiranog na uzajamno priznavanje, koji postavlja temelje za trajnu saradnju i prosperitet", naveo je portparol Stejt departmenta.\n"Podržavamo dijalog uz posredovanje EU i ohrabrujemo strane da se ponovo uključe u taj proces sa osećajem hitne potrebe rešavanja i tehničkih i političkih pitanja", naveo je portparol.\nTakođe, kako navodi, "SAD ohrabruju Kosovo i Srbiju da prošire i prodube i saradnju u oblastima od zajednickog interesa, kao što je oporavak od pandemije i poboljšanje ekonomskih i trgovinskih odnosa".\nDanas je godinu dana od kada su predsednik Srbije Aleksandar Vučić i prištinski premijer Avdulah Hoti u Ovalnoj sobi Bele kuće potpisali sporazume o normalizaciji ekonomskih odnosa, sa američkim predsednikom Donaldom Trampom koji je tom prilikom ocenio da je u "odnosima dveju zemlja postignut napredak koji se činio nemogućim".\nJedan od glavnih aktera, Trampov specijalni izaslanik za odnose Beograda i Prištine Ričard Grenel rekao je da su SAD blisko saradivale sa zvaničnicima EU oko sporazuma o normalizaciji ekonomskih odnosa, što bi, kako je Grenel naglašavao tokom mandata, bio glavni korak ka približavanju dva naroda.\nSporazumom je između ostalog dogovoren moratorijum na godinu dana, donosno da Priština neće raditi na ulasku u međunarodne institucije i organizacije a Beograd neće sprovoditi diplomatske aktivosti čiji je cilj povlačenje odluke o priznavanju nezavisnosti Kosova.\nGlavni akcenat ekonomskog dokumenta koji je imao 16 tačaka, i dve verzije, bio je na osnivanju razvojnog fonda i otvaranje regionalne Međunarodne razvojne finansijske korporacije (DFC) u Beogradu.\nTakođe, neke od tačaka ticale su se izrade studije vezane za jezero Gazivode, izgradnju autoputa Beograd-Priština, obnovu železničkog saobraćaja, a data je i podrška incijativi "Mali Šengen"- "Otvoreni Balkan".


Fotografije od sada i sa laserskih štampača Fotografije od sada i sa laserskih štampača – Personal magazin\nModeli HP Color LaserJet CP 1215 i CP 1515n imaju potpuno novu konstrukciju koja je omogućila da se kolor laser sa jednopro-laznom štampom (ima četiri odvojene kasete sa tonerom, od kojih svaka sadrži i fotoosetljivi valjak) smesti u do sada neviđeno malo kudite. Pri tom je rukovanje jednostavno u najboljem HP maniru, a nije potrebno nikakvo tekuće održavanje u vidu čišćenja.\nBrzina štampe kod ova dva modela je 12 strana u minuti za crno-belu i 8s/m za kolornu štampu, jedina suštinska razlika Između ova dva štampača je u tome što Color LaserJet CP 1515n ima mrežni interfejs kao deo standardne opreme, dok kod drugog modelapovezivanje na mrežu nije moguće.\nKvalitet štampe fotografija je neprevaziđen u svetu kolor lasera i po nekim karakteristikama može da se meri sa brojnim foto ink-jetovima koji danas postoje na tržištu. Osim izuzetno visokog kvaliteta štampe, za koju je zaslužan i novi tip hemijski „uzgajanog” tonera, ovi štampači mogu da štampaju na papirima I težine do 220 g/m2, što m je takođe jedinstveno u klasi.\nZato se oni m uspešno mogu koristiti za štampu probnih otisaka dizajnerskih rešenja, ali i za male tiraže reklamnog materijala i brošure/specifikacije proizvoda. Pri tom se postiže vizuelni efekat vrhunske profesionalne štampe, što malim firmama može da donese preko potrebnu ozbiljnost i profesionalnost u marketinškom nastupu.\nFotografije od sada i sa laserskih štampača was last modified: May 6th, 2008 by Redakcija\nNintendo Wii Fit u ponudi ComputerLanda


Vijeće ministara BiH usvojilo Odluku o privremenom finansiranju – TVSA.BA\nČetvrtak, 27 Januara, 2022 3:44\nNaslovna/Vijesti/Bosna i Hercegovina/Vijeće ministara BiH usvojilo Odluku o privremenom finansiranju\nVijeće ministara BiH danas je jednoglasno na vanrednoj telefonskoj sjednici usvojilo Odluku o privremenom finansiranju čime je spriječena potpuna blokada rada institucija BiH.\nVijeće ministara Bosne i Hercegovine, na prijedlog Ministarstva finansija i trezora BiH, jednoglasno je na današnjoj vanrednoj telefonskoj sjednici donijelo Odluku o privremenom finansiranju institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za period oktobar – decembar 2021. godine, u iznosu 249 miliona KM, što predstavlja četvrtinu sredstava odobrenih za finansiranje institucija BiH u skladu sa Zakonom o budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2020. godinu.\nOva odluka stupa na snagu danom donošenja, a primjenjivat će se od 1. oktobra 2021 . godine, saopćeno je iz Vijeća ministara BiH.\nZaduženo je Ministarstvo finansija i trezora BiH da u saradnji s Uredom za zakonodavstvo Vijeća ministara BiH pripremi ovu odluku za potpisivanje i objavu u Službenom glasniku BiH.\nOpćinski sud: KCUS se mora javno izviniti porodici Smajlović i platiti 35.000 maraka\nVIDEO/Novinari BIRN-a pokrenuli antikorupcijsku kampanju za mlade "Moje pare"


Drugi Big Deal projekat - Domino Magazin\nNaslovna Bizz Buzz Drugi Big Deal projekat\nOvogodišnje finale razlikovalo se od prethodnog po tome što su studenti ispred sebe imali mnogo kompleksnije i teže zadatke, kao i mnogo više obaveza oko prikupljanja prateće dokumentacije. Advokati TLA udruženja dodatno su ekipama otežali zadatak uvođenjem i nepredviđenih izmena u zadatom slučaju, kao i otvaranjem niza nerešenih pitanja, kao i potencijalnih pravnih sporova koji se veoma često dešavaju u slučajevima prodaje, odnosno kupovine jednog preduzeća. Gotovo svi timovi su se veoma dobro snašli, čak i u situacijama koje traže uključivanje stručnjaka iz drugih pravnih oblasti. Pobedile su nijanse – bio je zaključak svih advokata koji su ocenjivali studente.\nNikola Poznanović partner iz JPM Janković, Popović i Mitić advokatske kancelarije koja je ujedno inicijator i idejni tvorac projekta je izjavio: “Ja sam od prvog Big Deal projekta ocenjivao studente i moram da priznam da je ove godine borba među ekipama učesnicama bila najozbiljnija i najvatrenija. Ovogodišnji Big Deal projekat je još jednom pokazao kako među studentima pravnih fakulteta u Srbiji i regionu zaista postoji veliki potencijal i da ima pojedinca koji mogu rame uz rame da stanu sa iskusnim advokatima. Pored sticanja novih znanja i dragocenog iskustva ogromna vrednost Big Deal projekta se ogleda i u međusobnom druženju studenata i razmeni znanja između njih – tako lepi kontakti prosto transformišu ljude, daju im neku posebnu energiju da dodatno zavole svoj poziv i ozbiljno rade na sebi u budućnosti. Mislim da smo zajedno sa profesorima i mentorima koji su vodeli ekipe učesnika puno uradili za ovu sjajnu decu i da smo im omugućili da na pravi način osete kompleksnost jedne kupoprodajne transakcije”.\nCilj Big Deal projekata je prenošenje praktičnog znanja iz oblasti kompanijskog prava najboljim studentima pravnih fakulteta u regionu, i to kroz simulaciju kupoprodajne transakcije. Na ovaj način studenti imaju priliku da se susretnu sa konkretnim problemima koji se dešavaju u privredi i da ih rešavaju u gotovo realnim uslovima. Iskusni advokati iz TLA udruženja advokatskih kancelarija prenose svoja znanja i iskustvo studentima i pomažu im da što brže i lakše prođu kroz period kasnijeg pripravničkog staža i steknu praktična iskustva koja će im biti dragocena tokom njihove buduće karijere u nekoj od advokatskih kancelarija ili kompanija u kojima će započeti svoju profesionalnu karijeru.\nPrethodni članakLG napravio lebdeći zvučnik\nSledeći članakO kakvom seksu one maštaju\n11 najsmešnijih trenutaka sa suđenja\nPeti po redu Big Deal


Zimski susreti srpskih zemalja od 26. do 29. marta | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Zimski susreti srpskih zemalja od 26. do 29. marta\nZimski susreti srpskih zemalja od 26. do 29. marta\nNa Jahorini će od 26. do 29. marta biti održani julibarni 20. Zimski susreti srpskih zemalja, na kojima će se okupiti oko 300 učesnika iz Republike Srpske, Srbije, Crne Gore i Vukovara, najavili su u Beogradu članovi Organizacionog odbora ove manifestacije.\nManifestacija je prvi put održana 1995. godine, a ove godine okupiće sportiste, kulturne i javne radnike, i odvijaće se pod pokroviteljstvom predsjednika Republike Srpske Milorada Dodika.\nMlađen Cicović, direktor Predstavništva Srpske u Beogradu, koje podržava ovu manifestaciju, rekao je na konferenciji za novinare da ova manifestacija doprinosi podsticanju i unapređenju saradnje Srpske i Srbije, zbog njene višedimenzionalnosti.\n“Ovi susreti se u kulturološkom, turističkom, sportskom, edukativnom smislu šire i promovišu i afirmišu vrijednosti i podstiču ljubav, druženje i sportski duh i doprinose unapređenju saradnje Srpske i Srbije”, rekao je Cicović.\nPredsjednik Organizacionog odbora Darko Mladić napomenuo je da je ova manifestacija nastala iz ljudskih motiva i solidarnosti, kada je grupa od 40 patriota iz Srbije donijela humanitarnu pomoć u Srpsku, u veoma teškoj situaciji februara 1995. godine.\nOn je podsjetio da ova manifestacija, osim sportske i kulturne, ima i humanitarnu dimenziju, pošto je u okviru nje, između ostalog, prikupljana pomoć za obnovu Hilandara, te davana krv.\n“Značajno je da veze Srpske i Srbije ne budu samo političke i ekonomske, nego i ljudske veze kroz sport i kulturu, s ciljem jačanja odnosa”, rekao je Mladić.\nDirektor Zimskih susreta Petar Stakić naveo je da ova manifestacija po mnogo čemu nadilazi specijalne paralelne veze Srpske i Srbije, jer je riječ o vezama ljudi iz gradova Srpske i Srbije i kontaktima između njih koji ostaju.\nGovoreći o programu manifestacije, Stakić je rekao da je predviđeno takmičenje u zimskim sportovima, predavanje o ćirilici, promenada učesnika kroz Pale uz trubače i zastave, pješačke ture, izbor za mis susreta, kao i posjeta Andrićgradu i susret sa Emirom Kusturicom, kao i dodjela priznanja uvaženim ličnostima, institucijama i pojedincima zaslužnim za ovu manifestaciju.\n“Sigurno je da će ljubav Srpske i Srbije dobijati sve veće dimenzije”, rekao je Stakić.\nPredsjednik Udruženja “Ćirilica” iz Beograda LJubinko Stojanović istakao je da srpski narod u cijelom svijetu objedinjuje ćirilica, te dodao da će u okviru ove manifestacije ispred crkve na Palama biti održano predavanje o ćirilici i dodijeljene nagrade djeci koja su napisala sastav o temi “Zašto volim ćirilicu”.\nOrganizatori su pozvali sve zainteresovane da se jave Organizacionom odobru na broj 011/2659-534 ili Hotelu “Bistrica” na Jahorini.\nSusreti datiraju od februara 1995. godine u teškim ratnim danima u BiH kada je grupa srpskih rodoljuba u organizaciji Asocijacije “Sport za sve” iz Beograda organizovala konvoj sa humanitarnom pomoći za napaćeni narod Srpske.\nU proteklom periodu bilo je 3.000 učesnika, a broj gradova i mjesta iz kojih učesnici dolaze stalno se širi.\nPrethodni članakU prošloj godini 10 prijava za ratne zločine\nNaredni članakZa prevoz srednjoškolaca oko 90.000 KM


Za nedelju dana broj pacijenata u leskovačkoj bolnici smanjio se sa 50 na 18 - JuGmedia\nI u poslednja 24 sata u Covid bolnici Leskovac nije primljen ni jedan novi pacijent, a otpuštena su dva, pa je na današnji dan ukupno hospitalizovano 18 pacjenata, najmanje od kada je formirana ova bolnica u okviru Opšte bolnice.\nNi jedan pacijent nije upućen u KC Niš, i nije, na sreću, bilo smrtnih ishoda. Međutim, polovina pacijenata je na kiseoniku.\nU saopštenju Opšte bolnice ne piše kod kolikog broja pacijenata je potvrđena infekcija virusom korona. Juče je iz KC Niš saopšteno da je u leskovačkoj Covid bolnici tog dana samo kod 4 od 20 hospitalizovanih potvrđeno prisustvo Covid-19.\nNa predlog predsednika Gradskog odbora Leskovac Gorana Cvetanovića, za novog potredsednika jednoglasno je izabran Perica Gavrilović, diplomirani ekonomista,…


Ekonomije u razvoju nalaze se na raskrsnici dok uloga države raste u jeku pandemije Covid-19 – Bankar.me\nNovember 10, 2020 Članci, MAKRO, PLANETA, SVE VIJESTI Leave a comment\nPosljednji Izvještaj o tranziciji Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) kaže da 45 posto ljudi u postkomunističkim ekonomijama EBRD-a sada favorizuje viši nivo državnog vlasništva.\nGrađani takođe sve više očekuju da će država moći da smanji zdravstvene i ekonomske rizike sa kojima se suočavaju.\nPokazalo se da su prošle epidemije ostavile veliku štetu u smislu povjerenja ljudi u ekonomske i političke institucije koje podupiru demokratiju i tržišnu ekonomiju.\nNovi izvještaj pokazuje da pojedinci koji dostignu punoljetstvo tokom velike recesije imaju pozitivnije stavove o javnom vlasništvu i preraspodjeli dohotka.\nU svom predgovoru publikaciji pod nazivom “Država uzvraća udarac”, glavna ekonomistkinja EBRD-a Beata Javorcik kaže da sposobnost ekonomija u razvoju da donose uspješne politike u kontekstu sve većeg državnog uticaja, presudno zavisi od kvaliteta institucija i javnog upravljanja.\n„Ekonomije regiona EBRD-a nalaze se na raskrsnici, a odluke o politikama i institucijama koje su sada preduzete potencijalno određuju njihove pravce kretanja u decenijama koje su pred njima. Trenutni period krize i preokreta koje je pokrenula globalna pandemija predstavlja dragocjenu priliku da se postave temelji za bogatiju, pravedniju i zeleniju budućnost “, kaže Javorcik.\nSlabe institucije omogućile bi „gramzivoj“ državnoj ruci da resurse namijenjene ljudima u nevolji izvuče, zaposli prijatelje i porodicu i dozvoli da se državne banke iskoriste u političke svrhe.\nFirme koje nijesu mogle profitabilno poslovati u ekonomiji zasnovanoj na niskim emisijama štetnih gasova mogu se održati u životu kao „zombi kompanije“, a firme koje su nacionalizovane tokom pandemije moguće je da nikada neće biti privatizovane.\nS druge strane, dobro upravljanje bi omogućilo „brižnoj“ ruci države da vodi ekonomije kroz tranziciju ka zelenoj ekonomiji, transparentno pružajući suštinsku podršku i usvajajući politike koje su okrenute budućnosti.\nJavorcik primećuje da su privatizacija, deregulacija i mjere za smanjenje miješanja države u ekonomiju, bile dominantan trend nakon sloma komunizma krajem 1980-ih.\nEBRD je u to vrijeme stvorena upravo da bi promovisala nesmetan prelaz na tržišne ekonomije vođene privatnim sektorom.\nOd tada, međutim, globalna finansijska kriza 2008-09. i kasnija recesija pokazale su da same tržišne snage neće uvijek pružiti socijalno optimalne ishode i vladina intervencija je potrebna za borbu protiv klimatskih promjena i za suočavanje sa sve većim izazovom ekonomske nejednakosti.\nEBRD kombinuje svoja ulaganja u 38 ekonomija u razvoju sa podrškom reformi politike koja njeguje dobro upravljanje, ekonomsko uključivanje i održivi razvoj.\nU novom izvještaju se napominje da državna preduzeća i dalje igraju važnu ulogu u regionima EBRD-a, pružajući gotovo polovinu cjelokupnog zaposlenja u javnom sektoru. Kaže da mogu biti stabilizujuća sila za ekonomije, pružajući zaposlenje tokom pada i u regionima koji su u nepovoljnom položaju.\nMeđutim, vlade nijesu naročito efikasne u upravljanju državnim preduzećima, koja će vjerovatno biti manje inovativna od preduzeća iz privatnog sektora.\nDržavne banke su dobile na značaju u regionima EBRD-a od sredine 2000-ih i one postaju glavni konkurenti privatnom sektoru, jer mnoge od njih imaju manje stroge standarde kreditiranja, niže neto marže kamatnih stopa i veću toleranciju na nekvalitetne kredite.\nSpremnost državnih banaka da preuzmu rizike može pomoći da se ublaži uticaj ekonomskih šokova. S druge strane, firme koje se zadužuju u državnom finansijskom sektoru imaju tendenciju da budu manje inovativne i pokazuju slabiji rast produktivnosti.\nOvo je djelimično odraz činjenice da su državne banke možda podložnije političkom miješanju u njihove odluke o pozajmljivanju i tako kanališu finansije od, a ne ka produktivnijim firmama.\nIzvještaj takođe kaže da ekonomije EBRD-a zaostaju u sprovođenju politika koje pomažu u smanjenju emisije štetnih gasova, nakon Pariškog sporazuma iz 2015. godine.\nKratkoročno, regioni EBRD-a moraju u planove oporavka ugraditi tranziciju ka zelenoj ekonomiji nakon Covid-19. Srednjoročno gledano, država mora da se pozabavi neuspjehom na tržištu i politikama koje ometaju tranziciju ka zelenoj ekonomiji, sa naglaskom na efikasne strategije cijena uglja.\nDugoročno gledano, država će morati da potpomogne „kreativno uništavanje“ koje će tranzicija na nisku emisiju ugljenika neizbježno pokrenuti. To će uključivati podršku radnicima i zajednicama koje će patiti od ekonomske transformacije.\nPOJMOVIEBRD EU koronakriza koronavirus\nPrevious Talas bankrota modnih trgovaca u Njemačkoj\nSljedeći Posle Trampa


Solskjer najavio nova pojačanja - BIGportal.ba\n7 Jula, 2019 7 Jula, 2019 0159\nTrener Mančester junajteda Ole Gunar Solskjer rekao je da klub i dalje radi na dovođenju novih fudbalera.\nOn je dodao da ima podršku uprave u poslovima oko letnjeg prelaznog roka.\nOvoga leta na Old Traford su došli Danijel Džejms iz Svonsija i Aron Van-Bisaka iz Kristal Palasa, a Solskjer se nada da će biti još dolazaka pre nego što se završi prelazni rok\n“To je dugoročan i kratkoročan projekat. Ne može se samo razmišljati o naredne tri godine, pošto imamo i kratkoročne ciljeve. Mislim da smo bili prilično mirni i dobri na tržištu, doveli smo prave ljude, a još radimo na dovodjenju jednog ili dvojice igrača”,rekao je Solskjer za klupski sajt.\nProslavljeni fudbaler “crvenih đaovla” je naveo da ima punu podršku kluba.\n“Naravno, uvek želimo da unapredimo ekipu, a tokom celog leta sam u kontaktu sa Džoelom (Glejzerom) i Edom (Vudvordom) i svima koji rade na transferima i analiziraju. Do sada je bilo sve dobro. Imam podršku, dobili smo ono što smo hteli, za sada, a verovatno će biti još posla”, dodao je Solskjer.\nDolasci 21-godišnjaka Džejmsa i stamenog Van-Bisake pokazuju Solskjerovu filozofiju da radi sa mladim igračima koji se razvijaju, a trener Junajteda veruje da obojica mogu da pokažu kvalitet na Old Trafordu.\n“Na njima je da iskoriste priliku i dokažu svoju vrednost. Naravno, ne očekujemo previše od prvog dana, ali oni će izrasti u velike i veoma dobre fudbalere Mančester junajteda”,dodao je Solskjer.\nOsim novih igrača, Solskjer je rekao i da je važno što su pojedini igrači produžili ugovore sa Junajtedom.\n“Srećni smo što smo to završili sa Huanom (Matom), Markusom (Rašfordom), Akselom (Tuanzbeom) i Andreasom (Pereirom). To su igrači u različitim fazama karijera”, naveo je Solskjer.\nMessi opet brutalan: Ne moramo biti dio ove korupcije, trofej je namijenjen Brazilu\nBertans u Vašingtonu