Deklaracija iz Kvebeka « CenORT\nDeklaracija iz Kvebeka o ekoturizmu\nU okviru Međunarodne godine ekoturizma 2002, proglašene od strane Ujedinjenih nacija, pod okriljem Programa Ujedinjenih nacija za životnu sredinu (UNEP) i Svetske turističke organizacije (WTO), preko hiljadu učesnika iz 132 zemlje, iz javnog, privatnog i nevladinog sektora, susrelo se na Svetskom samitu o ekoturizmu, čiji su domaćini bili Turizam Kvebeka (Tourisme Quebec) i Kanadska turistička komisija (Canadian Tourism Commision), u Kvebek Sitiju, Kanada, od 19. do 22. maja 2002. godine.\nSamit u Kvebeku predstavljao je završnicu 18 pripremnih sastanaka održanih u 2001. i 2002. godini, u koje je bilo uključeno preko 3.000 predstavnika nacionalnih i lokalnih vlada, uključujući zvaničnike iz oblasti turizma, zaštite životne sredine i druge zvaničnike, predstavnike privatnih ekoturističkih preduzeća i njihovih poslovnih udruženja, nevladinih organizacija, naučnih institucija i konsultananta, međuvladinih organizacija i starosedelačkih i lokalnih zajednica.\nOvaj dokument uzima u obzir rezultate pripremnog procesa, kao i diskusije vođene tokom Samita. On je rezultat dijaloga među mnogobrojnim učesnicima, iako nije nastao na osnovu procesa pregovaranja. Njegova glavna svrha je uspostavljanje preliminarnog programa rada i niza preporuka za razvoj ekoturističkih aktivnosti u kontekstu održivog razvoja.\nUčesnici Samita su prihvatili Svetski samit o održivom razvoju (World Summit on Sustainable Development – WSSD), u Johanesburgu avgusta/septembra 2002. godine, kao temeljni događaj međunarodne politike u narednih 10 godina i naglasili da, u smislu vodeće uloge ove industrije, održivost turizma treba da bude prioritet na WSSD-u zbog svog potencijalnog doprinosa u borbi protiv siromaštva i u zaštiti životne sredine u ugroženim ekosistemima. Učesnici su zbog toga zahtevali od Ujedinjenih nacija, njenih organizacija i vlada članica predstavljenih na ovom Samitu, da popularišu ovu Deklaraciju i druge rezultate Svetskog samita o ekoturizmu na Svetskom samitu o održivom razvoju.\nUčesnici Svetskog samita o ekoturizmu, svesni ograničenja ovog konsultativnog procesa u obuhvatanju doprinosa velikog broja različitih učesnika u ekoturizmu, posebno nevladinih organizacija (NVO) i lokalnih i starosedelačkih zajednica,\nPriznaju da ekoturizam obuhvata principe održivog turizma u vezi sa ekonomskim, socijalnim i environmentalnim uticajima turizma. Ekoturizam takođe obuhvata sledeće posebne principe koji ga razlikuju od šireg koncepta održivog turizma:\naktivno doprinosi očuvanju prirodne i kulturne baštine;\nuključuje lokalno i starosedelačko stanovništvo u svoje planiranje, razvoj i poslovanje, i doprinosi njihovom blagostanju;\ntumači posetiocima prirodnu i kulturnu baštinu destinacije;\nviše odgovara individualnim posetiocima, kao i organizovanim putovanjima malih grupa;\nPotvrđuju da ekoturizam ima značajne i složene društvene, ekonomske i environmentalne implikacije, koje mogu doneti i koristi i troškove za životnu sredinu i za lokalne zajednice;\nUzimaju u obzir rastuću zainteresovanost ljudi za putovanja u oblasti prirode, i na kopnu i na moru;\nPriznaju da je ekoturizam imao vodeću ulogu u uvođenju prakse održivosti u sektor turizma;\nNaglašavaju da ekoturizam treba da nastavi da doprinosi da se ukupna turistička privreda učini održivijom, povećavajući ekonomske i društvene koristi za zajednice domaćina, aktivno doprinoseći zaštiti prirodnih resursa i kulturnog integriteta zajednica domaćina i podižući svest svih turista u pravcu očuvanja prirodne i kulturne baštine;\nPriznaju kulturnu raznolikost povezanu sa mnogim oblastima prirode, posebno zbog istorijskog prisustva lokalnih i starosedelačkih zajednica, od kojih su neke održale tradicionalne veštine, znanja i postupke, a mnogo ovih veština, znanja i postupaka se dokazalo održivim tokom vekova;\nPonavljaju da je širom sveta dokumentovano neodgovarajuće finansiranje očuvanja i upravljanja biodiverzitetom i zaštićenim oblastima sa bogatom kulturom;\nPriznaju, zatim, da su mnoge od ovih oblasti dom ljudi koji često žive u siromaštvu, kojima često nedostaje odgovarajuća zdravstvena nega, obrazovne ustanove, sistemi komunikacije i druga infrastruktura potrebna kao stvarna razvojna mogućnost;\nPotvrđuju da različiti oblici turizma, posebno ekoturizam, ukoliko se njime upravlja na održiv način, mogu predstavljati značajnu privrednu mogućnost za lokalno i starosedelačko stanovništvo i njihove kulture i za očuvanje i održivu upotrebu prirode za buduće generacije, i mogu biti glavni izvor prihoda za zaštićene oblasti;\nIstovremeno naglašavaju da gde god i kad god turizam u oblastima prirode i ruralnim oblastima nije planiran, razvijan i njime upravljano na pravilan način, to doprinosi propadanju predela prirode, ugrožavanju života u divljini i biodiverziteta, zagađivanju mora i obala, lošem kvalitetu vode, siromaštvu, raseljavanju starosedelačkih i lokalnih zajednica i eroziji kulturnih tradicija;\nPriznaju da razvoj ekoturizma mora uzeti u obzir i poštovati pravo na zemljište i pravo svojine i, tamo gde je priznato, pravo na samoopredeljenje i kulturni suverenitet starosedelačkih i lokalnih zajednica, uključujući njihove zaštićene, osetljive i sakralne lokalitete kao i njihove tradicionalne veštine;\nNaglašavaju da su, u cilju dostizanja ravnomernih društvenih, ekonomskih i environmentalnih koristi od ekoturizma i drugih oblika turizma u oblastima prirode i u cilju minimiziranja ili izbegavanja mogućih negativnih uticaja, potrebni participativni mehanizmi planiranja koji dozvoljavaju lokalnim i starosedelačkim zajednicama da na transparentan način definišu i regulišu upotrebu svojih oblasti na lokalnom nivou, uključujući pravo da se odupru razvoju turizma;\nShvataju da su mala i mikro preduzeća, koja teže da ostvare društvene i environmentalne ciljeve, ključni partneri u ekoturizmu i da često posluju u razvojnom okruženju koje im ne pruža odgovarajuću finansijsku i marketinšku podršku za bavljenje ekoturizmom;\nPriznaju da će za povećanje šansi za opstanak malih, srednjih i mikro preduzeća biti potrtebno dublje razumevanje tržišta ekoturizma, i to kroz istraživanje tržišta, specijalizovane kreditne instrumente za turistučka preduzeća, donacije za eksterne troškove, stimulacije za upotrebu održive energije i inovativnih tehničkih rešenja i stavljanje naglaska na razvoj sposobnosti ne samo u poslovanju već i okviru vlade i onih koji teže da podrže poslovna rešenja;\nPrihvataju potrebu da se izbegne diskriminacija među ljudima po rasi, polu ili drugim ličnim obeležjima, u odnosu na njihovo uključivanje u ekoturizam kao korisnika ili pružalaca usluga;\nPriznaju da posetioci imaju odgovornost za održivost destinacije i za celokupnu životnu sredinu, kroz svoj izbor putovanja, ponašanje i aktivnosti, i da je zbog toga važno preneti im informacije o kvalitetima i osetljivostima destinacija;\nU svetlu napred navedenog, učesnici Svetskog samita o ekoturizmu koji su se sastali u Kvebek Sitiju od 19. do 22. maja 2002. godine sačinili su seriju preporuka koje predlažu vladama, privatnom sektoru, nevladinim organizacijama, udruženjima nastalim u zajednicama, naučnim i istraživačkim institucijama, međuvladinim organizacijama, međunarodnim finansijskim institucijama, agencijama za podršku razvoju i starosedelačkim i lokalnim zajednicama, kako sledi:\nA. Nacionalnim, regionalnim i lokalnim vladama\nformulisati nacionalne, regionalne i lokalne politike ekoturizma i razvojne strategije, usaglašene sa ukupnim ciljevima održivog razvoja, i učiniti to u procesu široke konsultacije sa onima za koje je verovatno da će biti uključeni, koji će uticati ili će biti pod uticajem ekoturističkih aktivnosti;\ngarantovati – u saradnji sa lokalnim i starosedelačkim zajednicama, privatnim sektorom, nevladinim organizacijama i svim učesnicima u ekoturizmu – zaštitu prirode, lokalnih i starosedelačkih kultura i posebno tradicionalnih veština, genetskih resursa, prava na zemljište i svojinu, kao i prava na vodu;\nobezbediti uključivanje, odgovarajuće učešće i potrebnu koordinaciju svih relevantnih javnih institucija na nacionalnom, regionalnom i lokalnom nivou (uključujući osnivanje međuministarskih radnih grupa, kada je to potrebno) u različitim fazama procesa ekoturizma, uz istovremeno omogućavanje i olakšavanje učešća drugih učesnika u donošenju odluka u vezi sa ekoturizmom. Štaviše, potrebno je uspostaviti odgovarajuće mehanizme budžetskog finansiranja i odgovarajuće pravne okvire da bi se dozvolilo sprovođenje zadataka i ciljeva koje su postavili ovi organi, uz učešće više učesnika;\nobuhvatiti prethodnim okvirom neophodna pravila i mehanizme nadgledanja na nacionalnom, regionalnom i lokalnom nivou, uključujući objektivne pokazatelje održivosti oko kojih su se zajednički saglasili svi učesnici, kao i studije procene uticaja na životnu sredinu, koje će se koristiti kao mehanizam za dobijanje povratnih informacija. Rezultati nadgledanja treba da budu dostupni čitavoj javnosti;\nrazviti mehanizam propisa za internalizaciju troškova životne sredine u svim aspektima turističkog proizvoda, uključujući međunarodni saobraćaj;\nrazviti sposobnost za primenu instrumenata upravljanja rastom na lokalnom i opštinskom nivou, kao što je zoniranje, i participativno planiranje korišćenja zemljišta, ne samo u zaštićenim oblastima već i u graničnim zonama i drugim zonama razvoja ekoturizma;\nkoristiti međunarodno odobrene i ocenjene smernice za razvoj programa certifikacije, eko-oznaka i drugih dobrovoljnih inicijativa usmerenih ka održivosti ekoturizma, podstičući privatne preduzetnike da se pridruže ovakvim programima i da promovišu njihovo priznavanje od strane potrošača. Ipak, sistemi certifikacije treba da odražavaju regionalne i lokalne kriterijume. Izgraditi sposobnost i obezbediti finansijsku podršku da se ovi programi učine dostupnim malim i srednjim preduzećima. Pored toga, neophodni su okviri za nadgledanje i regulativu da bi se podržalo efikasno korišćenje ovih programa;\nobezbediti mikro, malim i srednjim preduzećima, koja su srž ekoturizma, tehničku i finansijsku razvojnu podršku i razvojnu podršku ljudskim resursima, s ciljem da im se omogući da započnu, povećavaju i razvijaju svoje poslovanje na održiv način;\ndefinisati odgovarajuće politike, upravljačke planove i programe tumačenja za posetioce, i odrediti odgovarajuće izvore finansiranja namenjene oblastima prirode da bi se upravljalo brojem posetilaca, očuvali ranjivi ekosistemi i održivo koristile osetljive naseobine. Ovakvi planovi treba da uključe jasne norme, direktne i indirektne strategije upravljanja i pravila, uz finansijska sredstva, da bi se obezbedilo nadgledanje društvenih i environmentalnih uticaja celokupnog ekoturističkog poslovanja koje deluje u oblasti, kao i za turiste koji žele da te oblasti posete;\nuključiti mikro, mala i srednja ekoturistička preduzeća, kao i ekoturističke aktivnosti zajednice i nevladinih organizacija, u ukupne promotivne strategije i programe koje sprovodi nacionalna turistička organizacija kako na međunarodnom tako i na domaćem tržištu;\npodsticati i podržavati stvaranje regionalnih mreža i saradnju u oblasti promocije i marketinga ekoturističkih proizvoda na međunarodnom i nacionalnom nivou;\ndati podstrek poslenicima u turizmu i drugim pružaocima usluga (na primer marketinške i promotivne olakšice), kako bi oni usvojili principe ekoturizma i učinili svoje poslovanje environmentalno, društveno i kulturno odgovornijim;\nobezbediti utvrdjivanje osnovnih environmentalnih i zdravstvenih standarda i njihovo ispunjavanje u okviru ukupnog razvoja ekoturizma, čak i u oblastima koje su pretežno seoske. Ovo treba da uključi aspekte kao što su odabir lokaliteta, planiranje, idejna rešenja izgleda, tretman čvrstog otpada, smeće, zaštita razvođa itd, i da takođe obezbedi da vlade ne donose strategije razvoja ekoturizma bez investiranja u održivu infrastrukturu i bez jačanja lokalnih/opštinskih sposobnosti da regulišu i nadgledaju ovakve aspekte;\nustanoviti osnovne studije ocene uticaja na životnu sredinu (environmental impact assessment – EIA) i ankete kojima se beleži stanje društvenog okruženja u destinaciji, uz poseban naglasak na ugrožene vrste, i ulagati ili podržavati institucije koje ulažu u istraživačke programe o ekoturizmu i održivom turizmu;\npodržati dalje sprovođenje međunarodnih principa, smernica i etičkih kodeksa za održivi turizam (na primer one koje su predložili UNEP, WTO, Konvencija o biološkom diverzitetu, Komisija UN za održivi razvoj i Međunarodna organizacija rada) u cilju proširivanja međunarodnih i nacionalnih pravnih okvira, politika i master planova za primenu koncepta održivog razvoja u turizam;\nrazmotriti, kao opciju, realokaciju vlasništva i upravljanja javnim zemljištem od ekstraktivnih ili intenzivnih proizvodnih sektora ka turizmu, u kombinaciji sa zaštitom, kad god je verovatno da će to povećati neto društvene, ekonomske ili environmentalne koristi za zajednicu na koju se to odnosi,\npromovisti i razvijati obrazovne programe usmerene ka deci i omladini, da bi se povećala svest o zaštiti prirode i o njenom održivom korišćenju, o lokalnim i starosedelačkim kulturama i njihovom odnosu sa ekoturizmom;\npromovisati saradnju između receptivnih i inicijativnih organizatora putovanja i drugih pružalaca usluga i nevladinih organizacija u destinaciji, da bi se bolje obučili turisti i da bi se uticalo na njihovo ponašanje u destinacijama, posebno onim u zemljama u razvoju;\nugraditi principe održivog saobraćaja u planiranje i osmišljavanje pristupnih i saobraćajnih sistema i podržavati organizatore putovanja i turiste da izaberu po životnu sredinu manje škodljive oblike prevoza;\nB. Privatnom sektoru\nimati na umu da je za održivost ekoturističkog poslovanja potrebno da ono bude profitabilno za sve uključene učesnike, uključujući vlasnike projekata, investitore, menadžere i zaposlene, kao i zajednice i organizacije za očuvanje oblasti prirode tamo gde se odvija ekoturističko poslovanje;\nosmisliti, razvijati i voditi svoje poslovanje uz minimiziranje negativnih efekata i uz pozitivan doprinos očuvanju osetljivih ekosistema i životne sredine u celini, uz direktno pružanje koristi i uključivanje lokalnih i starosedelačkih zajednica;\nobezbediti da osmišljavanje, planiranje, razvoj i poslovanje ekoturističkih objekata sadrži principe održivosti, kao što je brižljivo uredjenje prostora i osećaj zajednice za lokaciju, kao i očuvanje vode, energije i sirovina i dostupnost za sve kategorije stanovništva bez diskriminacije;\nusvojiti, kao odgovarajuću, pouzdanu certifikaciju ili druge sisteme dobrovoljnog regulisanja, kao što su eko-oznake, u cilju ukazivanja potencijalnim klijentima na pridržavanje principa održivosti i ispravnost proizvoda i usluga koji se nude;\nsarađivati sa vladinim i nevladinim organizacijama, zaduženim za zaštićene oblasti prirode i za zaštitu biodiverziteta, obezbeđujući da se ekoturističko poslovanje obavlja u skladu sa planovima upravljanja i drugim propisima koji preovlađuju u tim oblastima, te tako minimizirati bilo kakve negativne uticaje na njih, uz istovremeno povećanje kvaliteta iskustava koja pruža turizam i uz finansijski doprinos očuvanju prirodnih resursa;\nkoristiti u svom poslovanju u većoj meri lokalne sirovine i proizvode, kao i inpute lokalnih logističkih i ljudskih resursa, u cilju održavanja opšte autentičnosti ekoturističkog proizvoda i povećanja učešća finansijskih i drugih koristi koje ostaju u destinaciji. Da bi se ovo postiglo, privatni preduzetnici treba da investiraju u obuku lokalne radne snage;\nobezbediti da je lanac nabavke koji se koristi u izgradnji ekoturističkog poslovanja potpuno održiv i u saglasnosti sa nivoom održivosti koji za cilj ima krajnji proizvod ili uslugu koja se nudi potrošaču;\naktivno sarađivati sa starosedelačkim vođama i lokalnim zajednicama da bi se obezbedilo da starosedelačke kulture i zajednice budu predstavljene pravilno i s poštovanjem, i da su njihovo osoblje i gosti precizno obavešteni o svemu u vezi sa lokalnim i starosedelačkim lokalitetima, običajima i istorijom;\npromovisati među svojim klijentima etički i environmentalno svesno ponašanje u odnosu na ekoturističke destinacije koje se posećuju, na primer putem edukacije o životnoj sredini ili podrškom dobrovoljnim doprinosima u cilju podržavanja lokalne zajednice ili inicijativa za zaštitu;\nstvoriti svest kod celokupne uprave i zaposlenih o lokalnim, nacionalnim i globalnim pitanjima životne sredine i kulture, kroz stalnu obuku o životnoj sredini, i podržati doprinos koji oni i njihove porodice mogu dati u zaštiti, privrednom razvoju zajednice i smanjenju siromaštva;\nučiniti svoju ponudu raznovrsnom razvojem velikog broja turističkih aktivnosti u datoj destinaciji i proširivanjem poslovanja na druge destinacije u cilju rasprostiranja potencijalnih koristi od ekoturizma i izbegavanja preterane posećenosti nekih odabranih ekoturističkih lokaliteta, čime se ugrožava njihova dugoročna održivost. U vezi sa ovim, privatni preduzetnici su primorani da poštuju i da doprinose uspostavljanju sistema upravljanja uticajima posetilaca u ekoturističkim destinacijama;\nstvarati i razvijati mehanizme finansiranja poslovanja poslovnih udruženja ili zadruga koji mogu pomoći u obuci, marketingu, unapređenju proizvoda, istraživanju i finansiranju ekoturizma;\nobezbediti ravnomernu raspodelu finansijskih koristi od prihoda od ekoturizma između međunarodnih, receptivnih i inicijativnih organizatora putovanja, lokalnih pružalaca usluga i lokalnih zajednica, korišćenjem odgovarajućih instrumenata i strateških saveza;\nC. Za nevladine organizacije, lokalna udruženja, naučne i istraživačke institucije\nformulisati i sprovoditi politike preduzeća radi postizanja održivosti sa ciljem da ih preduzeća primene u svakom segmentu svoga poslovanja;\npružiti tehničku, finansijsku, obrazovnu podršku, podršku u vezi sa izgradnjom sposobnosti i drugu podršku ekoturističkim destinacijama, organizacijama zajednica domaćina, maloj privredi i njima odgovarajućim lokalnim organima vlasti, u cilju obezbeđivanja primene odgovarajućih politika, razvojnih i upravljačkih smernica i mehanizam nadgledanja usmerenih ka održivosti;\nnadgledati i voditi istraživanje o aktuelnim uticajima ekoturističkih aktivnosti na ekosisteme, biodiverzitet, lokalne i starosedelačke kulture i društveno – ekonomsku strukturu ekoturističkih destinacija;\nsarađivati sa javnim i privatnim organizacijama, obezbeđujući da se podaci i informacije prikupljeni istraživanjem usmeravaju u podršku procesima donošenja odluka u razvoju i upravljanju ekoturizmom;\nsarađivati sa istraživačkim institucijama da bi se razvila najadekvatnija i praktična rešenja za probleme razvoja ekoturizma;\nD. Međuvladinim organizacijama, međunarodnim finansijskim institucijama i agencijama za podršku razvoju\nrazviti i pomoći u sprovođenju nacionalne i lokalne politike i planskih smernica i u proceni okvira za ekoturizam i njihovog odnosa sa zaštitom biodiverziteta, društveno – ekonomskim razvojem, poštovanjem ljudskih prava, smanjenjem siromaštva, očuvanjem prirode i drugim ciljevima održivog razvoja, i intenzivirati transfer takvog znanja svim zemljama. Posebna pažnja treba da bude posvećena zemljama u razvoju ili u statusu najmanje razvijenih, malim ostrvskim zemljama u razvoju i zemljama sa planinskim oblastima, uzimajući u obzir da je 2002. godina proglašena od strane Ujedinjenih nacija Međunarodnom godinom planina;\nizgraditi sposobnosti regionalnih, nacionalnih i lokalnih organizacija za formulisanje i primenu politika i planova ekoturizma, zasnovanih na međunarodnim smernicama;\nrazviti ili usvojiti, kao odgovarajuće, međunarodne standarde i finansijske mehanizme za sisteme certifikacije u ekoturizmu koji uzimaju u obzir potrebe malih i srednjih preduzeća i obezbedjuju njihov pristup ovim procedurama, i podržati njihovo sprovođenje;\nugraditi proces dijaloga između više učesnika u politike, smernice i projekte na globalnom, regionalnom i nacionalnom nivou da bi se razmenila iskustva između zemalja i sektora uključenih u ekoturizam;\nojačati napore u određivanju faktora koji determinišu uspeh ili neuspeh ekoturističkih poduhvata širom sveta, da bi se prenela ovakva iskustva i najbolji primeri iz prakse drugim narodima, putem publikacija, misija na terenu, seminara za obuku i projekata tehničke pomoći; UNEP, WTO i druge međunarodne organizacije treba da nakon Samita nastave i prošire međunarodni dijalog o održivom turizmu i pitanjima ekoturizma, na primer sprovođenjem periodičnih ocena razvoja ekoturizma kroz međunarodne i regionalne forume;\nprilagoditi, kao neophodna, finansijska sredstva i uslove i procedure kreditiranja , da bi se odgovorilo potrebama mikro, malih i srednjih ekoturističkih preduzeća koja su srž ove industrije, što je uslov za obezbeđivanje njene dugoročne ekonomske stabilnosti;\nrazviti internu sposobnost ljudskog faktora da podrži održivi turizam i ekoturizam kao podsektor razvoja sam po sebi, i obezbediti da interne ekspertize, istraživanja i dokumentacija budu dostupni kako bi se imao uvid u korišćenje ekoturizma kao sredstva održivog razvoja;\nE. Lokalnim i starosedelačkim zajednicama\nKao dodatak svim preporukama lokalnim i starosedelačkim zajednicama, učinjenim u prethodnim pasusima ove Deklaracije ( posebno u pasusima 3, 6, 7, 8 i 9 na strani 2, u tačkama 2 i 17 pod A, 21 i 27 pod B, 35 pod C i 45 pod D), učesnici su uputili sledeće preporuke lokalnim i starosedelačkim zajednicama:\nrazviti finansijske mehanizme za obuku i izgradnju sposobnosti, koji uzimaju u obzir potrebno vreme i resurse da bi se uspešno omogućilo lokalnim zajednicama i starosedelačkom stanovništvu da ravnopravno učestvuju u razvoju ekoturizma;\nKao deo razvojne vizije zajednice, koja može uključivati ekoturizam, definisati i sprovesti strategiju povećanja kolektivnih koristi za zajednicu putem razvoja ekoturizma uključujući ljudski, fizički, finansijski i društveni kapitalni razvoj i poboljšan pristup tehničkim informacijama;\nojačati, razvijati i podržavati sposobnost zajednice da održi i koristi tradicionalna znanja, naročito kućnu umetnost i domaću radinost, poljoprivrednu proizvodnju, tradicionalni izgled domaćinstava i predela, koji koriste lokalne prirodne resurse na održiv način;\npriznati potrebu za primenom principa održivog razvoja na turizam i primer uloge ekoturizma u stvaranju ekonomskih, socijalnih i environmentalnih koristi;\nintegrisati ulogu turizma, uključujući i ekoturizam, u rezultate koji se očekuju na WSSD.\nKvebek Siti, Kanada, 22.maj 2002. godine


(VIDEO) VUČIĆ SE POVUKAO PRED PRITISKOM GRAĐANA: Najavio zabranu mini-hidroelektrana! | Vesti Dana\nseptembar 30, 2019 septembar 28, 2019 by\nPosle meseci protesta i ometanja radova na Staroj planini, vlast je odlučila da se povuče pred zahtevima građana.\nPredsednik SNS Aleksandar Vučić razgovarao je sa aktivistima udruženja „Odbranimo reke Stare planine“ o izgradnji derivacionih mini hidroelektrana na Staroj planini i u zaštićenim područjima.\nDekan Šumarskog fakulteta Ratko Ristić rekao je da su od Vučića dobili odgovor — da će on predložiti Vladi da zabrani izgadnju mini hidroelektrana u zaštićenim područjima.\nRatko Ristić je rekao da bi odlukom o zabrani izgradnje mini hidroelektrana Srbija postala prva država u Evropi koja je to učinila.\n„To je, inače, jedan od tri zaključaka sa sastanka“, rekao je Ristić i dodao da im je predsednik rekao da će, tokom obilaska pirotskog okruga, posetiti selo Rakita, gde se pravi mala hidroelektrana „Zvonce“, koja je izazvala dosta kontroverzi i nezadovoljstvo lokalnog stanovništva.\n„Zaključeno je i da će se značajno pooštriti sve procedure tokom kojih se stiču uslovi za odobravanje projektne dokumentacije i kontrola rada za male hidroelektrane“, kaže Ristić.\n„Smatramo da je razgovor bio konstruktivan i da predstavlja veliki korak napred u rešavanju problema izgradnje malih hidroelektrana“, istakao je Ristić, a preneo je Tanjug.\nKada je reč o mini hidroelektranama čija je izgradnja već počela, Ristić je kazao da je potrebno uraditi analizu koja će pokazati šta je to urađeno u skladu sa zakonom, a šta suprotno zakonskim odredbama.\n„Verujem da će biti obavljena i kontrola takvih objekata, nadamo se rešenju u narednom periodu“, rekao je Ristić posle sastanka kome su, pored predsednika Srbije i predstavnika udruženja, prisustvovali i ministar energetike Aleksandar Antić i predstavnici Ministarstva za građevinarstvo, saobraćaj i infrastrutkuru.\nRistić je naveo da očekuje da će Skupština Srbije brzo usvojiti izmenjeni zakon o zaštiti prirode, kojim bi gradnja u zaštićenim područjima bila zabranjena.\nŠIPTARSKI KOŠMAR: Ministarstvo potvrdilo, 5 novih država povlači priznanje Kosova!


Kopaonik – Visegradlive.com\nHome / Susjedne opštine / Užice / Kopaonik\nI Kopaonik je dobio gondolu (video)\n13. Februara 2021.\tKopaonik\nKonačno, i Kopaonik je dobio gondolu: Brzeće gotovo dve decenije čekalo na to VIDEO Uz Staru planinu i Zlatibor, i Kopaonik dobija gondolu. Od potkopaoničkog naselja Brzeće do vrha Kopaonika skijaši više neće morati da idu automobilima ili autobusima. U izgradnju gondole Vlada Srbije je uložila 27 miliona evra. …\nPao sneg na najposećenijoj turističkoj destinaciji u Srbiji VIDEO\n22. Decembra 2020.\tKopaonik\nDanas je kalendarski počela zima, a prvi zimski dan na Kopaoniku su obeležile i prve pahulje snega, koji je upravo počeo da pada. Naš najpoznatiji skijaški centar se zabeleo – sneg je pao na Kopaoniku i ovoj planini dao prepoznatljivi zimski, magični izgled. To su lepe vesti ne samo za …\n10. Novembra 2020.\tKopaonik, Turizam\nSa skijaškom sezonom od decembra do marta, Kopaonik je jedna od naših najatraktivnijh planina poslednjih godina kako za strance, tako i za domaće goste. Na ovoj planini se dosta ulaže u ski-turizam, te ne čudi podatak da postoji čak 67 kilometara skijaških staza, prilagođenih i za alpsko i za nordijsko …\nTara, Zlatibor, Stara planina, Kopaonik… Domaći turisti dali svoju ocenu\n27. Oktobra 2020.\tKopaonik, Srbija, Zlatibor\nAnketa Turističke organizacije Srbije pokazala je da su ove godine najtraženije destinacije domaćih turista bile Tara, Zlatibor, Stara planina i Kopaonik, a najviše su im se dopale Tara, Uvac i Golubac. Anketa je takođe pokazala da je najvise turista išlo na jedan višednevni odmor u Srbiji, nešto manje na …\n24. Oktobra 2020.\tKopaonik\nRadovi na gondoli Brzeće – Mali Karaman (Kopaonik) su u završnoj fazi. Gondola dužine 3,7 km povezaće turistički centar Brzeće sa sistemom ski-staza Skijališta Srbije na Kopaoniku, prenosi Kopaonik onlajn. Trasa gondole je na trasi postojećih instalacija Bela reka 1 i 2, sa produženjem do platoa Mali Karaman. …\n14. Februara 2020.\tKopaonik\nOvogodišnji peti “Music Week festival” na Kopaoniku koncertom za pamćenje otvoriće najveća muzička zvezda sa naših prostora. Zdravko Čolić pevaće 7. marta na spektakularnom koncertu u luksuznom prostoru hotela Grand. Nema sumnje da svi sa nestrpljenjem očekuju ovaj zimski spektakl, a uzbuđenje povodom vrhunskog provoda koji priprema za sve …\n6. Februara 2020.\tKopaonik\nKopaonik — Opština Brus stavila je na javni uvid Nacrt izmena dela plana generalne regulacije za naselje Brzeće na Kopaoniku. Time se reguliše gradnja dugo očekivane gondole koja bi to turističko naselje vertikalnim transportom povezala sa centrom Kopaonika. Izmene se odnose na centralnu turističku zonu Bela reka i na …\n26. Januara 2020.\tAktuelnosti RS, Kopaonik, Zlatibor\nZA nekoga sve, za svakog ponešto! Tako bi se, u najkraćem, moglo odgovoriti na pitanje da li treba zimovati na Kopaoniku, Jahorini ili Zlatiboru. Jer kada se sve sabere, domaće planinske lepotice su ipak najbolji izbor za zimovanje iz snova. Aranžmani za strane destinacije su zbog većeg troška transporta …\n27. Decembra 2019.\tKopaonik\nAlpi su Evropi obezbedili odlične lokacije za skijaške centre, pa su oni koji se ne nalaze u okolini ovog plannskog venca nekako zapostavljeni. Jedan strani medij je pisao o skijalištima “u razvoju” među koima se našao i Kopaonik. Skijališta istočne Evrope nisu toliko zastupljena, zapravo, mahom ih obilazi stanovništvo …\n6. Decembra 2019.\tKopaonik\nOTVORENE su nove ski-staze, završeno je sređivanje hotela i kafića, izgrađena je nova garaža na Kopaoniku, na Jahorini je otvorena nova gondola i sve je spremno za zvaničan početak ovogodišnje skijaške sezone. Zbog obilnih snežnih padavina u novembru mnogi evropski zimski skijaški centri su na Alpima već primili prve …


Održana 81. redovna sjednica Vlade TK – Glas TK\nOdobrena su sredstva u iznosu od 15.283,60 KM za sufinansiranje „Nabavke cijevi za sanaciju, rekonstrukciju i izgradnju propusta i kanalizacione infrastrukture na području općine Kladanj”, Općina Kladanj, planirana Programom ulaganja sredstava Vodnih naknada u oblast vodoprivrede u 2017. godini u iznosu od 15.283,60 KM. Odobrena su i sredstva u iznosu od 17.605,34 KM za sufinansiranje izvođenja radova na „Izgradnji vodovoda Zlača III faza, glavni rezervoar Bašino Brdo”, Općina Kladanj, planirana Programom ulaganja sredstava Vodnih naknada u oblast vodoprivrede u 2017. godini.\nVlada je odobrila sredstva u iznosu od 164.888,60 KM za finansiranje izvođenja radova na izgradnji dijela gradskog sistema „Vodosnadbijevanje II visinske zone dijela naselja Kozlovac II i naselja Dolovi” Grad Tuzla, planirana Programom ulaganja sredstava Vodnih naknada u oblast vodoprivrede u 2017. godini.\nOdobrena su sredstva za sufinansiranje izvođenja radova na „Regulacija Begov potok”, MZ Omazići, općina Banovići, planirana Programom ulaganja sredstava Vodnih naknada u oblast vodoprivrede u 2017. godini u iznosu od 93.237,07 KM, kao i sredstva za sufinansiranje izvođenja radova na „Regulacija korita Radinski potok” Banovići, općina Banovići, planirana Programom ulaganja sredstava Vodnih naknada u oblast vodoprivrede u 2017. godini iznosu od 347.916,52 KM.\nOpćini Sapna odobrena su sredstva za finansiranje izrade „Glavnog projekta regulacije Jelinog potoka”, planirana Programom ulaganja sredstava vodnih naknada u oblast vodoprivrede u 2017. godini u iznosu od u iznosu 6.000,00 KM, sredstva za finansiranje izrade „Glavnog projekta regulacije Gajanskog potoka u urbanom dijelu naselja Sapna” od u iznosu 6.620,00 KM, sredstva za finansiranje izrade „Glavnog projekta dogradnje postojećeg taložnika i gravitacionog brzog filtera u cilju otklanjanja mutnoće za naselje Vitinica u iznosu od u iznosu u iznosu 6.780,00 KM, te sredstva za finansiranje projekta „Detaljna hidrogeološka istraživanja u cilju zahvatanja podzemne vode za naselje Općine Sapna” u iznosu od 9.243,00 KM.\nVlada je odobrila sredstva za finansiranje troškova izgradnje i djelimične rekonstrukcije vodovoda „Sinac-Rijeka”, za MZ Đurđevik, Stari Đurđevik i Kovači, općina Živinice, planirana Programom ulaganja sredstava vodnih naknada u oblast vodoprivrede u 2017. godini u iznosu od 74.918,39 KM.\nOdobrena su i sredstva Ekološkom savezu „EKO-ZELENI” Tuzlanskog kantona, za održavanje važnog Međunarodnog ekološkog datuma „SVJETSKI DAN VODA 22 mart” planirana Programom ulaganja sredstava vodnih naknada u oblast vodoprivrede u 2017. godini u iznosu 3.000,00 KM.\nPrevious Post: Nafta najjeftinija od novembra prošle godine\nNext Post: Video tehnologija kao budućnost nogometa (VIDEO)


Danijela Sremac – glas našeg naroda u Vašingtonu - Aktuelnosti US\nDanijela Sremac, Beograđanka koja živi u Americi je ekspert za Balkan i američku spoljnu politiku i vodeći glas u Americi u odbrani srpskih nacionalnih i ljudskih prava. Iza vrlo uspešne poslovne žene krije se supruga i majka troje dece koja nije zaboravila svoje korene i sa ponosom ih predstavlja u Americi.\nIako je u Americi odrasla i završila školu čežnja prema domovini je bila jača, a to je jedan od razloga za osnivanje Srpskog instituta, jedine takve organizacije koja predstavlja Srbe u Americi. Danijela Sremac je prva žena iz dijaspore koja se 2017. godine kandidovala za predsednika Republike Srbije. Da ima puno toga da ponudi javnosti je postalo jasno još pre više decenija kada je stala pred kamere čuvenog CNN-a i prva digla glas protiv medijske tiranije koja se uveliko vodila protiv nas.\nDanijela, rođena ste Beograđanka ali već decenijama živite u Americi. Kako je došlo do toga da se sa porodicom preselite u Ameriku?\nMoj otac je u bivšoj Jugoslaviji bio kompjuterski inženjer i veliki ekspert u svom poslu. Često je išao na različite specijalizacije van zemlje. On je postavljao i neke od prvih kompjutera u bivšoj Jugoslaviji. Čak je dolazio i u Ameriku još kada sam ja bila dete. U nekom momentu je odlučio da se preseli u Ameriku, a mi smo mu se pridružili kada sam ja imala osam godina. Smatrao je da u Americi može još više da se usavršava i razvija pa smo se svi porodično preselili.\nVodili ste svoj „rat“ u odbrani Srba i opšte slike Balkana u Americi. Od kada počinje Vaše interesovanje za aktivnosti te vrste?\nVoz iz Čikaga iskočio iz šina u Montani, najmanje tri osobe poginule\nĆevapi stigli u Čikago, evo gde ih možete naći\nJoš od tinejdžerskog doba imala sam želju da budem uključena u aktivnosti koje se tiču čuvanja srpskog identititeta. U gradu gde sam odrasla, Klivlendu organizovala sam grupu „Mladi Srbi“, a posle toga sam ceo život posvetila borbi protiv nepravde i propagande prema srpskom narodu u Vašingtonu. Kada sam upoznala Helen Bentli, članicu američkog Kongresa koja je inače srpskog porekla, objasnila mi je kako Albanci šire propagandu protiv srpskog naroda u Vašingtonu u vezi Kosova. Ta nepravda me pokrenula da se kao student obratim CNN-u i pozvali su me na moj prvi nastup u odbrani srpskih prava na Kosovu ispred miliona gledalaca. Studirala sam filozofiju i političke nauke u Klivlendu, a zatim sam se odlučila da za master studije upišem Diplomatiju i međunarodne odnose u Vašingtonu. Baš tada sam i upoznala Majkla Đorđevića, predsednika „Srpskog kongresa ujedinjenja“ i on me je zamolio da vodim kancelariju u Vašingtonu.\nDiplomirali ste filozofiju na univerzitetu „Džon Kerol“ i magistar ste diplomatije na Američkom univerzitetu u Vašingtonu. Pored toga studirali ste i klavir i flautu na muzičkom univerzitetu u Klivlendu. U kom pravcu je išla Vaša karijera dalje?\nU periodu dok sam studirala i vodila srpsku kancelariju u Vašingtonu počeo je raspad Jugoslavije, a zatim veliko antisrpsko lobiranje i propaganda od strane susednih država, ratnih konkurenata. Tada sam videla da je potrebno, posebno u medijima, da se kaže nešto u ime našeg naroda i objasni istorija koja je vrlo kompleksna. U tom periodu sam nastupala na preko 260 glavnih televizijskih i radio programa, vodila demonstracije, obraćala se Kongresu i drugima u želji da se prizna Republika Srpska i teritorijalna i ljudska prava srpskog naroda. Kada su devedesetih godina bombardovali Kosovo i druge delove Srbije, opet sam često gostovala na mnogim glavnim televizijskim političkim debatskim programima. Vodila sam demonstracije ispred Bele kuće, letela sa jednog kraja Amerike na drugi da bih udružila i motivisala srpsku dijasporu da podrže moju borbu u Vašingtonu. Na kraju moje dugogodišnje borbe za istinu rešila sam da osnujem Srpski institut marta 2013. godine uz veliku podršku Aleksa Maćeskija i drugih naših ljudi. Smatram da je i dalje veoma važno da postoji neka institucija u Vašingtonu koja predstavlja Srbe u Americi. Mi smo trenutno jedina takava srpsko-politička organizacija.\nDa li je teško osnovati jednu takvu organizaciju koja je usmerna na dijasporu i šta je zapravo cilj Srpskog instituta?\nNije bilo teško jer je u pitanju neprofitna organizacija. U Vašingtonu postoji više od 3000 raznih etničkih organizacija koje predstavljaju svoje zemlje i obaveštavaju javnost o tome, i zato mi je bilo važno da i mi imamo tako nešto. Cilj Srpskog instituta je na neki način edukativan, da se čuje glas srpskog naroda u Vašingtonu ali i da Amerika razume naša prava i istoriju. Takođe, želimo da održavamo dobre odnose sa Amerikom i da kroz rad instituta delimo relevantne informacije u vezi bitnih tema sa Balkana.\nKoliko je naša dijaspora u Americi povezana i da li sarađujete sa još nekim udruženjem Srba?\nAmerika je ogromna zemlja ali u zavisnosti od mesta u kome živimo svakako jesmo povezani. Svi mi koji smo aktivni po tim nekim srpskim pitanjima znamo jedno drugo i uvek kada se organizuju neke humanitarne akcije međusobno se podržavamo. Nije bitno da li je u pitanju finansijska podrška ili podrška u smislu prisutnosti, svejedno se svi uvek odazovu pozivu.\nDanijela Sremac osnivač Srpskog instituta\nKoliko je naš narod svesan pomoći i podrške koju dobija od američke dijaspore?\nMislim da naš narod nije svestan konkretnih cifara i projekata koje mi iz dijaspore radimo. Ponešto se provuče kroz medije i to je sve što dopre do većine ljudi. Recimo, nije dovoljno medijski propraćeno da postoji organizacija „Srpsko-američka medicinska asocijacija“ SAMA u Vašingtonu koju je osnovao Ivan Aksentijević i koja veoma aktivno podržava naše bolnice. Do sada je organizacija sakupila i odnela više od milion USD u opremi i medicinskoj pomoći bolnicama širom Srbije sve do Kosova, a mi često podržavamo njihove akcije. Osim toga, mnoge porodice u Srbiji imaju po nekog člana koji živi i radi u inostranstvu i tako pomaže svojima. Prema zvaničnim podacima Svetske Banke, srpska dijaspora unosi 5 milijardi USD godišnje u Srbiju pa možemo reći da podržava ekonomski život i opstanak naroda u Srbiji.\nPokušli ste na sve načine da u što boljem svetlu predstavite zemlju u kojoj ste rođeni, pa ste objavili i knjige na tu temu. Autor ste dve vrlo uspešne knjige, „Rat rečima“ i „Srce Srbije“.\nDa, veoma mi je drago da su obe knjige zaista uspešne. Moram reći da sam ponosna na činjenicu da je moju prvu knjigu „Rat Rečima – Vašington i Jugoslovenski sukob” izdao najbolji izdavač u tom polju i koristi se na američkim fakultetima. To je jedina knjiga u Americi koja predstavlja kontra argumente sa srpske perspektive i opisuje propagandni rat i uticaj na američku politiku prema Balkanu. Mnogi naši ljudi iz dijaspore tu knjigu poklanjaju kongresmenima ili uz nju upoznaju svoju decu sa našom istorijom. Knjiga „Srce Srbije“ se već štampa u drugom izdanju jer je imala veliki uspeh. Sadržaj u njoj je pisan na engleskom i srpskom jeziku. Knjiga sadrži 356 slika i prikazuje sve o srpskoj kulturi, turističke destinacije, tradicije, kuhinju, sport, istoriju, i srpske proizvode. To je jedan od načina da predstavimo našu kulturu u najpozitivnijem svetlu.\nSa obzirom na to da se zalažete za srpski narod i predstavljate ga u Americi, da li stižete da posetite Srbiju?\nKada sam radila kao direktor kompanije „Zepter“ za Ameriku često sam putovala u Srbiju. Takođe, kada sam se kandidovala za predsednika Srbije, vrlo često sam bila tamo. Inače dolazim redovno, bar nekoliko puta godišnje. Ja radim u američkoj vladi na poziciji konsultanta za strategijske komunikacije i multimedije pa zbog dosta obaveza ove godine nisam imala priliku da dođem u Srbiju. Moram priznati da mi već nedostaje. Nadam se da će mi poslovne obaveze dozvoliti da uskoro opet dođem u posetu.\nVelika mi je želja da mi u dijaspori pomognemo i promenimo put Srbije u pravcu ekonomski uspešne zemlje, gde se zakoni poštuju i gde mladi ljudi ne moraju da odlaze iz zemlje jer nema posla. Upravo u jednom velikom projektu koji nameravam da pokrenem, mi ćemo pokušati da tako nešto i donesemo. Cilj tog projekta je da se putem dijaspore ustanove još bolji odnosi između Srbije i Amerike i nadam se da ćemo to i postići.\nDanijelu Sremac sa razlogom nazivaju srpskim lobistom u Vašingtonu. Žena brilijantnog uma i sposobnosti, čak i u trenucima kada je Srbiji bilo najteže, potrudila se da situaciju predstavi u realnom svetlu i pruži svoju podršku. Danijela Sremac je hrabra žena koja u Americi zastupa svoju domovinu, a mi smo srećni što imamo takvog predstavnika.\nTags: antisrpska politikaBalkanCNNDanijela Sremacdijasporaetničke organizacijeHelen BentliJugoslavijaMajkl Đorđevićorganizacija Srpskog ujedinjenjaRat rečimaSrce Srbijesrpski glasSrpski institutUniverzitet Džon KerolVašington\nOtkrivena bista Desanki Maksimović u Klivlendu!\nFilm "Minimata" i Džoni Dep u problemu (VIDEO)


U Trebinju počinje izgradnja zgrade za korisnike kolektivnog smještaja | | Trebinje Danas\nPod platanima postavljeni putokazi ka četiri strane svijeta\nObavještenje o Javnoj raspravi koju organizuju Grad Trebinje i UNDP\nKonačno prava za CIVILNE ŽRTVE RATNE TORTURE\nTerorista Brenton Tarant u januaru 2017 prošao i kroz Trebinja\nGoogle upozorava: Bez odlaganja ažurirajte Chrome\nU Trebinju počinje izgradnja zgrade za korisnike kolektivnog smještaja\nU Trebinju je danas na lokalitetu Zasad polje, ozvaničen početak radova na izgradnji stambenog objekta sa 48 stanova za raseljena lica, korisnika kolektivnog smještaja u ovom gradu.\nMinistar za izbjeglice i raseljena lica Republike Srpske Davor Čordaš istakao je da će završetkom ovog projekta, čija je vrijednost oko 1.850.000 KM, nakon dužeg perioda u potpunosti biti stambeno riješeni svi korisnici kolektivnog smještaja na području Trebinja.\nOn je napomenuo da je Grad Trebinje za potrebe zgrade obezbijedio zemljište, neophodnu dokumentaciju i infrastrukturu.\nČordaš je istakao da će ovim projektom biti riješeno stambeno pitanje za deset porodica iz barake u Lastvi, te lica kojima resorno ministarstvo plaća kolektivni smještaj.\n"Trebinje smo za 2019./2020. godinu uključili u još jedan projekat gradnje zgrade od 15 stanova i tri korisnika za individualnu stambenu izgradnju", naveo je Čordaš i dodao da su svi ovi projekti ne samo socijalnog karaktera, već i razvojnog.\nOn je rekao da veliki investitori postaju ministarstva Republike Srpske i Federacije, ali i lokalne zajednice.\n"Na području BiH veliki broj ljudi je još zainteresovan ili za povratak ili da im se imovima obnovi. Ako ne možemo da im nadoknadimo štetu nastalu u proteklom ratu, moramo imati instrumente da im pomognemo", kaže Čordaš.\nMinistar za ljudska prava i izbjeglice BiH Semiha Borovac podsjetila je da se BiH zadužila sa 120 miliona KM kredita kod Razvojne banke Savjeta Evrope, a cilj je da se zatvori 121 kolektivni centar od ukupno njih 156.\n"Ostalu obavezu njihovog zatvaranja preuzela su entiteska ministarstva", istakla je Borovčeva i izrazila zadovoljstvo što će Trebinje dobiti takvu zgradu, što je dokaz da ova lokalna zajednica vodi računa o ovoj kategoriji stanovništva.\nBorovčeva kaže da će stanari živjeti u stanovima koji će biti urađeni po evropskom modelu socijalnog stanovanja, ističući da je Grad Trebinje stvorio sve zakonske uslove za takav ambijent.\nOna je pojasnila da to znači da stanovi ostaju u vlasništvu lokalnih zajednica, na način da lica koja se useljavaju postaju korisnici stanova, sa mnogo benefita, jer će plaćati stanarinu shodno svojim socijalni mogućnostima.\n"Grad će sve ostalo da finansira. To su i određeni tereti za lokalne zajednice, ali su se obavezale da na takav način rješavaju pitanje svojih najugroženijih stanovnika", kaže Borovac.\nOna je naglasila da je Grad Trebinje korisnik i regionalnog stambenog programa kojim se rješavaju pitanja interno raseljenih lica kao najugroženijih kategorija, onih koji su odlučili da ostanu u ovoj lokalnoj zajednici.\n"Radimo zajednički, kolegijalno i profesionalno, vraćamo povjerenje jednih prema drugima kako unutar BiH, tako i u cijelom regionu, jer ovaj projekat nije državni, već i regionalni", rekla je Borovac.\nKao posebnu korist od ovih projekata ona je navela ekonomsko jačanje i popravljanje ekonomske situacije u BiH, jer sve objekte gradi domaća radna snaga.\nOna je napomenula da će se kroz rješavanje kolektivnih centara u BiH izgraditi 82 zgrade u 45 opština, a kroz regionalni program još 70 zgrada, ističući da na ovaj način BiH istovremeno ispunjava obaveze na putu EU o smanjenju siromaštva i ispravljanja posljedica iz prošlosti.\nPredsjednik Skupštine Grada Trebinja Dragoslav Banjak istakao je značaj izgradnje zgrade koja se gradi u okviru projekta pod nazivom "CEB dva", dodajući da će korisnici kolektivnog smještaja dobiti mogućnost za komforniji život.\nOn je napomenuo da se u okviru projekta realizuje i rekonstrukcija Doma penzionera u Trebinju, gdje je smješteno 20 raseljenih.\nDirektor Doma penzionera Rajko Ćapin je rekao da su raseljena lica izrazila želju da ostanu u ovom objektu gdje imaju cjelodnevnu njegu.\nHET sa 115.000 KM finansirao uređenje ulice


Banca Intesa: Niža kamatna stopa i fiksna mesečna rata | CityMagazine\nBanca Intesa dodatno je unapredila ponudu stambenih kredita indeksiranih u evrima koje sada odobrava uz još nižu kamatnu stopu i prva na tržište uvela kredite za kupovinu nekretnina u evrima sa fiksnom mesečnom ratom tokom čitavog perioda otplate do čak 20 godina.\nStambeni krediti osigurani kod Nacionalne korporacije za osiguranje stambenih kredita (NKOSK) sada su dostupni sa kamatnom stopom već od 2,59 odsto (2,79 odsto plus šestomesečni EURIBOR) na godišnjem nivou i rokom otplate do 15 godina, što je najpovoljnija ponuda na tržištu kada je reč o evro-indeksiranim kreditima za kupovinu nekretnine sa ročnošću od 180 meseci. Krediti sa periodom otplate od 15 do 30 godina plasiraju se sa godišnjom kamatnom stopom od 2,70 (od 2,90 odsto plus šestomesečni EURIBOR), dok se krediti osigurani kod NKOSK sa fiksnom mesečnom ratom odobravaju na rok do 20 godina sa godišnjom kamatnom stopom od 3,5 odsto tokom celog perioda otplate.\n„Svesni smo da rešavanje stambenog pitanja predstavlja jednu od najvažnijih životnih odluka za naše građane, zbog čega želimo da im omogućimo da po još povoljnijim uslovima investiraju u sopstveni stambeni prostor. U isto vreme, ponudili smo im i jedinstvene stambene kredite sa uvek istom mesečnom ratom uz koje stiču dugoročnu finansijski stabilnost jer ne moraju da brinu o promenama kamatne stope, a pripremamo i još povoljnije dinarske stambene kredite. Uvereni smo da ćemo i ovim ponudama opravdati očekivanja i poverenje naših klijenata koje se najbolje ogleda u podatku da je Banca Intesa u prvih devet meseci 2016. godine ostvarila rast plasmana stambenih kredita od 50 odsto u odnosu na isti period protekle godine i očuvala svoju lidersku tržišnu poziciju i u ovom segmentu“, izjavio je Darko Popović, član Izvršnog odbora i direktor Divizije za poslovanje sa fizičkim licima i malim biznisom Banca Intesa.\nKrediti su dostupni bez naknade za prevremenu otplatu zajma iz ličnih sredstava i bez obaveze ugovaranja životnog osiguranja, uz minimalno učešće od 20 odsto od kupoprodajne vrednosti nekretnine, a ponuda će biti aktuelna do kraja godine.\nMilky Juice – potpuno nova kategorija na našem tržištu banca intesa


Betoniranje Lepenskog Vira i ubijanje Nacionalnog parka Đerdap - Daljine.rs\nŠta bi tek bilo da Đerdap nije nacionalni park i da arheološki lokalitet Lepenski Vir nisu pod zaštitom, pitamo se odmah na početku teksta s obzirom na to da država Srbija svakoga dana pokazuje da je pojam zaštite životne sredine mrtvo slovo na papiru koji se zgužva i baci u reku koja nakon toga završi u cevi mini hidroelektrane, odnosno divlje deponije ako planinska reka nije u blizini.\nNaime, Opština Majdanpek stavila je na javni uvid nacrt plana detaljne regulacije zaštićenog područja Arheološkog lokaliteta – Lepenski Vir. Obrađivač plana je preduzeće Arhiplan iz Aranđelovca, a planom je predviđena gradnja međunarodnog putničkog pristaništa za brodove, vizitorskog centra, plaže i etno apartmana.\nPrevedeno na srpski jezik ovo znači da će Lepenski Vir, koji predstavlja jedinstveni kulturno-istorijski i ambijentalni prostor i koji obuhvata rezervat prirode i arheološki lokalitet Lepenski Vir, uskoro biti betonirana turistička atrakcija i ništa više od toga. Odluka iz 2011. godine kojom je Lepenski Vir proglašen “turističkim prostorom” materijalizovaće se na najbizarniji način.\nNakon planina obesmišljavaju se i nacionalni parkovi\nIzgleda da je sudbina prirode u Srbiji preterana izgradnja i beton, kao što se već desilo na Zlatiboru i Kopaoniku, a ni drugim planinama se ne piše dobro. Prema navodima plana detaljne regulacije Opštine Majdanpek, ovo celokupno plansko područje predstavlja jednu urbanističku celinu Turistički prostor Lepenski vir, koja obuhvata površinu od oko 64,70 hektara, odnosno prostor istočno od državnog puta do granice sa Rumunijom, odnosno priobalni pojas reke Dunav, između vodnog zemljišta reke do državnog puta i deo akvatorije Dunava. Ovaj priobalni pojas zauzima oko 24,80 hektara, a akvatorija Dunava oko 39,90 hektara.\nU urbanističkoj celini, prema navodima iz plana, predviđeno je plansko uređenje prostora za potrebe javnog kulturno-turističko-obrazovno-rekreativnog korišćenja prostora, čuvanja, održavanja i prezentacije vrednosti zaštićenog područja i podeljena je na 14 urbanističkih zona.\nZbog navedenog Svetska organizacija za prirodu (WWF) i Regulatorni institut za obnovljivu energiju i životnu sredinu (RERI) upozoravaju da bi buduće pristanište, koje podrazumeva izgradnju velikog betonskog platoa, direktno uništilo obalu Dunava i priobalna staništa koja uživaju zaštitu u nacionalnom parku. “Njegova izgradnja, kao i pratećih objekata, apartmana i restorana, daleko je iznad granica održivosti i odgovornog korišćenja prirodnih vrednosti. Ukoliko se ostvari u predloženom obimu, izgradnja bi značila trajno uništavanje i ugrožavanje zaštićenih staništa i vrsta, a koje su Zakonom o nacionalnim parkovima već proglašene kao prirodne vrednosti od nacionalnog značaja“, navodi se u saopštenju.\nPreporučujemo (Zlo)upotreba tradicije u turističkoj ponudi Srbije\nIz ovih organizacija navode da se pomenuti plan nalazi se na javnom uvidu od 24. septembra 2020. godine, tokom kojeg su WWF, RERI, Europa Nostra i Centar za kulturnu dekontaminaciju poslali komentare kojima osporavaju ovaj dokument i tražili da se on suštinski revidira i iz njega ukloni problematično rešenje za izgradnju pristaništa. Organizacije navode da su obrađivači plana na ranom javnom uvidu neznatno korigovali plan, međutim on i dalje sadrži elemente kojim bi se trajno narušio prostor Lepenskog Vira.\nLepenski Vir: Predlažemo da se na krovu napravi helidrom, a ispod podzemna garaža\n“Lepenski Vir je jedan od najznačajnijih za naučna istraživanja i zaštitu prirode, te dodatno zabrinjava što se neposredno uz planirani kompleks nalaze i zone stroge zaštite koje obuhvataju reliktne i retke zajednice koprivića i oraha, koji su prvi put opisani upravo na ovom području”, navodi se dalje u saopštenju.\nPreporučujemo Dunav i njegova lepota: Ljubav u rečnom mulju\nŠta je Đerdap kome skrivio pa mu se sveti?\nOsim na nacionalnom nivou, Nacionalni park Đerdap je međunarodno značajan i upisan je na UNESKO listu svetskih geoparkova, kažu u ovim organizacijama i dodaju da Nacionalni park Đerdap predstavlja međunarodno značajno područje za ptice i biljke, deo je EMERALD mreže zaštićenih područja i predstavlja potencijalno područje Natura 2000 evropske ekološke mreže.\n“Nacionalni park Đerdap zaštićen je i Karpatskom konvencijom koju je Srbija ratifikovala, kao i Protokolom o održivom upravljanju šumama u okviru pomenute konvencije, čiji je cilj da se zaštite najvredniji šumski kompleksi u Evropi. Protokol takođe ima svrhu da održi ili poveća površinu pod šumama, a isto tako i da poboljša zaštitne funkcije šuma, kao što su sprečavanje poplava, klizišta i uopšte regulacija vodenih tokova, što predstavlja važne mere za prilagođavanje klimatskim promenama.\nValjda postoji razlog zašto je Đerdap nacionalni park?\nNezakonitost u pripremi ovog Plana oslikava se i u činjenici da je Opština Majdanpek, kao nosilac izrade plana, grubo povredila proceduru javnog uvida tako što je izostavila Nacrt izveštaja o strateškoj proceni uticaja ovog plana na životnu sredinu. Obaveza prilaganja ovog Izveštaja propisana je Pravilnikom o sadržini, načinu i postupku izrade dokumenata prostornog i urbanističkog planiranja. Na ovaj način, zainteresovane strane su onemogućene da ostvare uvid u kompletnu dokumentaciju za javni uvid i pravovremeno reaguju, čime je ceo postupak neregularan”, decidni su u saopštenju.\nPreporučujemo Golubac dobija marinu za pristanak brodova i hotel tipa luksuzni\nJoš jedno pristanište na Dunavu\nS obzirom na planirani broj pristaništa za brodove neko bi pomislio da je Srbija morska zemlja. Međutim, iako morske države i tamošnje stanovništvo godinama govore da od turističkih brodova koji kod njih pristaju nemaju baš nikakve zarade i da lokalna zajednica dobija samo ogromne gužve jer ovi turisti osim kupovine suvenira van broda ništa ne troše, Srbija kao da živi u sopstvenom balonu – ili se radi o nekim drugim interesima. U svakom slučaju, pored planiranog pristaništa u Golupcu, o kome smo pisali i zapitali se koja mu je svrha pored pristaništa u Donjem Milanovcu, u planu je da i Lepenski Vir dobije svoje betonirano parče kolača.\nNa ovaj problem ukazuju i pomenute organizacije i navode da to ovom planu daje dodatnu kontroverzu, te navode da se postojeće i funkcionalno međunarodno pristanište nalazi u Donjem Milanovcu, na samo 16 kilometara od lokaliteta Lepenski vir. “Ovo pristanište već godinama omogućava pristajanje stranih turista u Donji Milanovac, te na taj način daje šansu i lokalnom stanovništvu da se uključi i ostvari prihode od turizma”, navodi se u saopštenju.\nDa nije iskopan prevrtao bi se u grobu – nekadašnji stanovnik Lepenskog Vira, foto: Mickey Mystique / Wikimedia\nKako stvari stoje, izgleda da ćemo zarad uživanja u prirodi morati putovati u druge države koje znaju da je čuvaju. Idealnu šansu za avanturistički turizam, koji je u procvatu u svetu i koji lokalnim zajednicama ostavlja više novca od prošlovekovnog pristupa masovnog turizma, Srbija očigledno propušta i izgleda da namerno bira da uvek bude na začelju, a ne na vrhu. Kada se u obzir uzme i izgradnja vetroparka na obodu nacionalnog parka Đerdap, od istog neće ostati ni Đ.\nOznakeDunav Đerdap Ekologija Istočna Srbija Istorija


Počela letnja sezona na Kopaoniku - biznis24.rs\nZvanično otvaranje tradicionalno je obeleženo puštanjem u svih zabavnih i adrenalinskih sadržaja, a tokom prvog dana otvaranja letnje sezone, korisnici su mogli besplatno da uživaju u korišćenju svih sadržaja na planini. Turistima su i ovog leta na raspolaganju planinski bicikli, panoramska vožnja žičarom, avantura park, bob na šinama, zip lajn, mountain cart i mnogi drugi zanimljivi sadržaji.\tLetnja sezona u planinskom centru Kopaonik zvanično je počela 17. juna, a Gorski Hotel&Spa i Skijališta Srbije su tradicionalnom manifestacijom obeležili sam početak leta.\n“Novina u kojoj će ove godine, od 1. jula, svi posetioci Kopaonika moći da uživaju je panoramska vožnja gondolom do Brzeća do vrha Kopaonika. Osmišljena je i posebna pešačka tura od izlaza gondole do žičare Karaman greben, kojom će posetioci moći lako da dođu do samog centra Kopaonika“, rekla je Ana Jovanović, rukovodilac sektora za marketing Skijališta Srbije. Najlepše bašte na celoj planini definitivno pripadaju lobi baru i restoranu La pista okrenutim ka nepreglednom zelenilu ski-staza.\nKopaonik i Gorski Hotel & Spa definitivno predstavljaju najvrednije što srpski turizam ima da ponudi, a što bi trebalo zajedno da razvijemo i čuvamo. Zato već danas pogledajte sve ponude i provedite leto na planini.Foto: Gorski Hotel & Spa\n„obeleženo“ · adrenalinskih · besplatno · bicikli · dana · korišćenju · korisnici · leta · letnje · mogli · otvaranja · otvaranje · ovog · panoramska · planini · planinski · prvog · Puštanjem · raspolaganju · sadržaja · sezone · svih · tokom · tradicionalno · turistima · uživaju · zabavnih · zvanično\nOGRANIČEN rad restorana brze hrane u stambenim zgradama\nMestimično oblačno sa sunčanim intervalima\nKod Stare Pazove auto sleteo sa puta – poginuo suvozač\nPetoro povređeih u sudaru u Novom Sadu


Potpisan sporazum sa Ministarstvom komunalne privrede i infrastrukture – Općina Vogošća\nOpćina Vogošća je potpisala izuzetno važan trojni sporazum sa Ministarstvom komunalne privrede i infrastrukture Kantona Sarajevo i Zavodom za izgradnju Kantona Sarajevo. Sporazum je vrijedan 536.000,00 KM sa koliko će pomenuto Ministarstvo sufinansirati četiri izuzetno važna projekta na području općine Vogošća. U pitanju su:\nIzgradnja i rekonstrukcija distributivne mreže u ulici Ahmeda Rizve sa krakovima u iznosu do 100.000,00 KM.\nRekonstrukcija distributivne mreže u ulici Stara cesta – Semizovac dionica Kulin Dvor, sufinansiranje u iznosu do 136.000,00 KM.\nIzgradnja kišne i fekalne kanalizacione mreže u naselju Gornja Jošanica I, sufinansiranje u iznosu do 120.000,00 KM.\nIzgradnja kišne i fekalne kanalizacione mreže u naselju Hotonj IV u iznosu do 180.000,00 KM.\nPreostala potrebna sredstva za sve ove projekte obezbijediće Općina Vogošća iz vlastitog Budžeta.\nGovoreći o značaju ovog Sporazuma, Ministar Srđan Mandić istakao je kako se radi o izuzetno značajnim projektima, te najavio kako je Ministarstvo spremno sufinansirati i narednu fazu radova na postavljanju ulične rasvjete na magistralnom putu od Semizovca ka Bešlića pumpi. Tom prilikom je dodao kako je ta dionica ulaz ne samo u Vogošću nego i u Kanton Sarajevo.\nOpćinski načelnik Edin Smajić napomenuo je kako je ovo nastavak dugogodišnje uspješne saradnje sa ovim ministarstvom zahvalivši na iskazanoj spremnosti da se podrži i projekat uspostavljanja novog sistema ulične rasvjete.


Ukupni prihodi medija od oglašavanja u 2019 su bili 210 miliona evra - Advertiser Serbia\nS ovim u vezianalizefeaturedIpsosNielsenoglašavanjeOOHoutdoorradiotelevizijaTV\nViše od polovine novca televizijama, internet medijima za reklamu više nego štampi i radiju zajedno\nPrihodi medija od oglašavanja u Srbiji su prošle godine iznosili 210 miliona evra. Rast tih prihoda se u medijskom biznisu opisuje kao glavni faktor opstanka brojnih redakcija u zemlji, suočenih sa padom tiraža ili pojavom novih medija sa nejasnim vlasničkim ili finansijskim strukturama.\nPrema podacima dobijenim od agencija Nilsen i Ipsos, konsolidacija i neznatan rast prihoda od oglašavanja traje od 2015 ali su prihodi od 2017. do 2019. godine imali i skokove od devet odsto godišnje, što je iznad evropskog proseka.\nStručnjaci napominju da ne treba biti fasciniran tim rezultatima jer su 2008. godine oglasni prihodi bili za svega četiri miliona manji nego 2019. godine. Mediji su se zapravo, posle čitave decenije turbulencija samo vratili na nivo koji su imali uoči izbijanja ekonomske krize.\nKada se pogleda raspodela reklamnih prihoda, od 210 miliona evra i dalje najviše odlazi televizijama – 111,9 miliona evra, ali je zanimljivo je da internet od oglasa dobija čak 38,5 miliona, znatno više od štampanih medija ili radio-stanica.\nNa trećem mestu je out of home reklamiranje na koji se troši 25,5 miliona evra, štampanim medijima ostaje 22,2 miliona, dok se na petom mestu nalaze radio stanice koje od oglasa dobijaju 11 miliona evra.\nAsk an expert: MILICA VUKELIĆ, docent na Odeljenju za psihologiju Filozofskog fakulteta u Beogradu


Prokuplje:Počela dezinfekcija ulica i javnih površina - Blace Info Press\nProkuplje:Počela dezinfekcija ulica i javnih površina\nAutor: Gorica Šegović · Objavljeno: 19. marta 2020. · Updated 19. marta 2020.\nNa osnovu naredbe kriznog štaba za praćenje stanja i preduzimanje mera na teritoriji grada Prokuplja, a u cilju sprečavanja širenja korona virusa, Javno-komunalno preduzeće „Hameum“ počelo je sa dezinfekcijom ulica i drugih javnih površina. Tako su dezinfikovane ulice prvog prioriteta, i to oni pravci koji vode ka prokupačkom Domu zdravlja.\nJKP „Hameum“ prati mere kriznog štaba, i u skladu sa tim ih i sprovodi na terenu.\nUlice se dezinfikuju rastvorom natrijum hipohlorita (NaCLO) poznatog kao žalova voda , kao i prostor ispred Doma zdravlja i Hitne službe. Dezinfikovan je magistralni put, zatim delovi ulice Milena Jovanovića, Ive Lole Ribara, dezinfekcionim sredstvom oprane su i ulice Vuka Karadžića, Ratka Pavlovića, Generala Tranijea, Tatkova, Strahinjića Bana i 21. srpske divizije. Danas se nastavlja sa poslom, kako bi sve ulice u gradu bile dezinfikovane.\nSledeća vest Obaveštenje građanima o zatvaranju šaltera javnih institucija Republike Srbije u toku trajanja vanrednog stanja\nPredhodna vest Ministarstvo privrede :Privredni subjekti da dostave zahteve za rad u vreme zabrane kretanja


WTA Linc - Blic Sport\nAleksandra Krunić u četvrtfinalu turnira u Lincu\nNaša teniserka Aleksandra Krunić plasirala se u četvrtfinale turnira u Lincu pošto je u osmini finala savladala Nemicu Monu Bartel u dva seta - 7:6(6), 6:3.\nAna se povukla zbog povrede: Žao mi je, želela sam treću titulu u Lincu\nAna Ivanović povukla se sa turnira u Lincu, kako ne bi pogoršala povredu levog kuka.\nTrijumfalan start Ane u Lincu\nNaša teniserka Ana Ivanović startovala je pobedom na turniru u Lincu savladavši Francuskinju Polin Parmentije u dva seta sa 6:3, 6:2.\nKerber: Bilo je napeto u finalu, srećna sam zbog titule jer je Ana izuzetna teniserka\nPosle pobede nad Anom Ivanović u finalu Linca, nemačka teniserka Anđelika Kerber izrazila je zadovoljstvo što nije poklekla u drugom setu, kada je Ana Ivanović imala priliku da izjednači i vrati se u meč.\nIvanović: Bila sam suviše pasivna protiv Kerber, nisam iskoristila šanse\nAna Ivanović imala je za čim da žali posle poraza od Anđelike Kerber u finalu Linca. Prvo je sprečila tri meč lopte, zatim je imala prilike da izjednači i dođe do trećeg seta, ali je zahvaljujući novim oscilacijama izgubila.\nIvanovićeva ostala bez titule u Lincu, Kerber naplatila Anine greške\nAna Ivanović nije uspela da osvoji turnir u Lincu pošto je poražena u finalu punom oscilacija od nemačke teniserke Anđelike Kerber sa 6:4, 7:6(6).\nKerber poslednja obezbedila učešće na završnom turniru teniserki\nNemačka teniserka Anđelika Kerber je plasmanom u polufinale turnira u Lincu obezbedila mesto na završnom WTA šampionatu sezone koji se igra u Istanbulu od 22. do 27. oktobra.\nIvanovićeva preko Cibulkove došla do polufinala Linca\nSrpska teniserka Ana Ivanović plasirala se u polufinale turnira u Lincu, pošto je u četvrtfinalu bila bolja od Slovakinje Dominike Cibulkove sa 2:0 u setovima 6:2, 6:4.\nKrunić i Savčuk ispale u četvrtfinalu dublova u Lincu\nSrpska teniserka Aleksandra Krunić i Ukrajinka Olga Savčuk nisu uspele da se plasiraju u polufinale dublova na turniru u Lincu pošto su izgubile od slovačko-češkog para Janeta Husarova / Renata Voračova sa 6:1, 6:1.\nAna protiv Cibulkove za polufinale Linca\nAna Ivanović će u četvrtfinalu turnira u Lincu igrati sa Slovakinjom Dominikom Cibulkovom, koja je pobedila Poljakinju Kataržinu Piter sa 6:0, 6:1.\nKrunićeva posle velike borbe poražena na startu turnira u Lincu\nSrpska teniserka Aleksandra Krunić nije uspela da prođe u drugo kolo turnira u Lincu pošto je poražena od Ukrajinke Marine Zanevske sa 7:5, 2:6, 6:2.\nAna na startu Linca bolja od Vikmajer, protiv Skjavone za četvrfinale turnira\nSrpska teniserka Ana Ivanović plasirala se u drugu rundu takmičenja u Lincu pošto je na startu turnira savladala Belgijanku Janinu Vikmajer sa 6:2, 6:4.\nAleksandra Krunić prošla u glavni deo turnira u Lincu\nPored Ane Ivanović, koja je postavljena za trećeg nosioca, Srbija će imati još jednu predstavnicu na turniru u Lincu, jer je kvalifikacije uspešno prebrodila Aleksandra Krunić.\nAna se bolja snašla u razmeni brejkova protiv Petković u Lincu\nSrpska teniserka Ana Ivanović plasirala se u četvrtfinale turnira u Lincu pošto je savladala Andreu Petković sa 6:4, 6:3.\nAna preskočila prvu prepreku u Lincu za megdan sa Andreom Petković\nSrpska teniserka Ana Ivanović savladala je na startu turnira u Lincu Rumunku Moniku Nikulesku sa 7:5, 6:3 i zakazala duel sa Andreom Petković.\nKvitova pobednica turnira u Lincu\nČeška teniserka Petra Kvitova pobednica je WTA turnira u Lincu, pošto je u finalu savladala Slovakinju Dominiku Cibulkovu sa 6:4, 6:1.\nJelena povela pa stala, poražena u polufinalu Linca od Kvitove\nNajbolja srpska teniserka Jelena Janković nije uspela da se plasira u finale turnira u Lincu, pošto je u polufinalu poražena od Čehinje Petre Kvitove sa 2:1 u setovima, 4:6, 6:4, 6:3.


» Režim vrši pritisak na BDZ\nRežim vrši pritisak na BDZ\nBošnjačka demokratska zajednica najoštrije osuðuje učestale pritiske od strane režima posebno policije, sudstva i tužilaštva na njene funkcionere, odbornike, članstvo i simpatizere. Pritisci na funkcionere BDZ-a kako na nivou stranke tako i na nivou Gradskih odbora učestali su nakon održavanja izbora 6. maja na kojima je BDZ ostvarila izuzetan rezultat ušavši u republički Parlament i postavši vodeća politička opoziciona snaga u Sandžaku.\nBDZ još jednom poziva režim, kao i policiju, tužilaštvo i sud da rade po zakonu i pravdi, te poštuju svačije pravo podjednako bez obzira na nacionalnu, vjersku i političku pripadnost. Poštivanje zakona nema alternativu i to je put kojim Srbija treba da se kreće, meðutim upitno je kada će se uistinu zakonski postupati kada kriminalci i mafijaši utiču na politički život i najčešće oni sami kreiraju politiku koja se sprovodi posebno negativno prema pripadnicima nacionalnih zajednica i političkim neistomišljenicima.\nBDZ uprkos političko-policijskim pritiscima na njene funkcionere, članstvo i simpatizere ostaje čvrsto odlučana da ustraje na putu borbe za pravdu, slobodu, dostojanstvo i miran život svih graðana.\nMuftija čestitao Sandžaklijama još jednu opštinu\nFestival islama: DELIMEÐE


Crnogorski Telekom donira 20.000 eura za borbu protiv koronavirusa – Bankar.me\nU Crnoj Gori su prošle sedmice registrovani prvi slučajevi koronavirusa, što je rezultiralo usvajanjem seta mjera neophodnih kako bi se situacija u kojoj smo se našli što prije okončala.\n“Poštujući mjere koje Vlada sprovodi da bi zaštitila najugroženije stanovništvo i zdravlje svih građana, a naročito poštujući napore zdravstvenih institucija i radnika koji se danonoćno i nadljudskim naporima bore da spriječe širenje koronavirusa u našoj zemlji, odlučili smo da tu borbu i napore pomognemo donacijom od 20.000 eura. Kao kompanija koja u ovom periodu na različite načine pruža podršku crnogorskom obrazovnom i zdravstvenom sistemu, ovom donacijom želimo da, osim zahvalnosti, pokažemo solidarnost i zajedništvo sa svima koji moraju da donose teške odluke i koji su svakodnevno na terenu, daleko od svojih porodica, u borbi protiv koronavirusa”, saopšteno je iz Telekoma.\nU Crnogorskom Telekomu, kako su dodali, vjeruju da u ovakvim trenucima svi možemo da uložimo dodatni trud, pokažemo solidarnost i kroz pojedinačne doprinose podijelimo zajednički teret okolnosti u kojima smo se našli.\n“Donacija će biti uplaćena u zajednički fond Nacionalnog koordinacionog tijela za borbu protiv zaraznih bolesti, a novac iskorišćen u skladu sa prioritetima i razvojem situacije u našoj zemlji. Na kraju, želimo da pozovemo ostale kompanije i partnere da se pridruže ovoj Vladinoj inicijativi, jer se samo zajedno možemo sanirati posljedice pandemije”, saopšteno je iz kompanije.\nPOJMOVICrnogorski Telekom donacija telekom\nPrevious “Sveti Stefan hoteli“ uplatili donaciju od 50.000 eura Nacionalnom koordinacionom tijelu za zarazne bolesti\nSljedeći Mercator-CG donira 20.000 za borbu protiv koronavirusa


Nastavlja se rast broja novih slučajeva koronavirusa u Peruu\nIzvor: B92, 09.Jun.2020, 23:56\nMinistarstvo zdravlja Perua saopštilo je da je danas broj obolelih od korona virusa u toj zemlji prešao 200.000.\nU poslednja 24 sata, zabeleženo je više od 4. 000 novoobolelih i 167 smrtnih slučajeva.\nUkupan broj preminulih je 5. 738, navodi agencija Rojters.\nPo broju zaraženih Peru je na drugom mestu u Latinskoj Americi, odmah posle Brazila i na osmom mestu u svetu.\nPeru je >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << prvi slučaj korona virusa prijavio 6. marta, a do velikog porasta novih slučajeva, kako je saopštilo ministarstvo zdravlja, došlo je zbog masovnog testiranja, ali i zbog toga što je, usled siromaštva mnogih Peruanaca, bilo komplikovano obezbediti pravovremene informacije i obezbediti im uslove za samoizolaciju.\nJedan dan, skoro 600 žrtava\nIzvor: B92, 10.Jun.2020, 08:33\nMeksičko ministarstvo zdravlja saopštilo je da je u toj zemlji potvrđeno još 4.199 slučajeva koronavirusa i još 596 smrtnih ishoda...Tako je ukupan broj zaraženih u toj zemlji dostigao 124.301, a od posledica kovida 19 umrlo je ukupno 14.649 ljudi, prenosi Rojters...Vlada je saopštila da je broj...


Održano sedmo Hercegovačko sijelo\nHercegovci iz cele Vojvodine, zajedno sa zemljacima sa druge strane Drine, ukupili su se i ove godine na sedmom Hercegovačkom sijelu i zajedno podsetili na običaje od davnine.\nHercegovačko veče, koje organizuje Zavičajno udurženje „Hercegovina“, u balskoj dvorani hotela „Galerija“, okupilo je veliki broj gostiju. Njih je pozdravio gradonačelnik Subotice Bogdan Laban koji je poručio da će zavičajna udruženja i ovakvi skupovi uvek imati podršku lokalne samouprave.\nZa ovogodišnje Hercegovačko sijelo tražila se karta više, što još jednom pokazuje koliku važnost ima za sve koji poreklo vode sa Leotara ili obale Neretve.\n- Ove godine pripremljen je bogat kulturno-zabavni program u kome učestvuju i gosti Srbije i Republike Srpske. Ovo je najmasovniji skup do sada, bilo nas je oko četiri stotine a nismo mogli da primimo sve one koji su želeli da prisustvuju – ističe Vladan Zubac, portparol ZU „Hercegovina“. - Ceo program ima za cilj da Hercegovcima u Subotici približi i podseti ih na zavičaj. Tu su i tradicionalna hercegovačka jela, koja su, kao i piće, stigli iz Hercegovine.\nU programu su učestvovali ansambl narodnih igara „Jovan Dučić“ iz Trebinja, pesnik Pero Zubac, hor „Mironosice“, narodni guslar Nikola Kosović iz Trebinja...\n- Došao sam iz Hercegovine u svojo 16.godini a kako se sada približavam 74. skoro tri puta duže sam u Vojvodini nego u Hercegovini. Za Hercegovinu me veže, ne samo poreklo, nego mnogo toga, jer ono što čovek ponese iz detinjstva, toga ga čini čovekom celog života. A Vojvodina je moj drugi zavičaj – kaže u dahu Pero Zubac, pesnik Hercegovine i Vojvodine, autor neprolaznih „Mostarskih kiša“. - Nisam prvi put na ovom skupu u Subotici, raduje me uvek kada čujem govor, jer mi je u ovim godinama sve teže da odem u Nevesinje gde sam odrastao.


Aktuelno, Lifestyle, Putovanja — By taty on November 15, 2013 11:30 am\nKampanja je snimana dva meseca na 12 destinacija u Srbiji, i trajaće deset meseci.\nCilj kampanje je da uključi što veći broj ljudi, koji će pokazati šta je za njih životni stil u Srbiji. Na blogu sajta će biti objavljivane reportaže sa različitih destinacija, sa zanimljivim pričama i predlozima za putovanja.\nUčestvujte i vi u kampanji tako što ćete uz hashtag lifestyleserbia deliti svoje slike na Instagramu. Možete da šaljete i svoje tekstove i fotografije na kojima promovišite svoje gradove i omiljena mesta.\n“Cilj kampanje je da približi Srbiju mladim ljudima iz celog sveta kao kul destinaciju i da prikaže srpsku kreativnost, inovativnost, zabavu, gastronomiju… Druga tema promotivnih aktivnosti u narednoj godini u vezi je sa obeležavanjem sto godina od početka Prvog svetskog rata”, rekla je direktorka Turističke organizacije Srbije, Gordana Plamenac.\nTags: gradovi u Srbiji, Kampanja, Lifestyle, Lifestyle Serbia, Počela kampanja Turističke organizacije Srbije - Lifestyle Serbia, Putovanja, Putovanje, Srbija, TOS, Turistička organizacija Srbije\nPotrebno: 200 gr pirinča 200 gr paradajza 20 gr maslaca malo soli peršun Priprema: Na maslacu prodinstajte prethodno opran...


Đokić: Srbija do kraja godine završava najveći dio "Turskog toka", Srpska sljedeća\n07/10/2019 | 13:40 ⇒ 18:01 | Izvor: SRNA\nMinistar energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić rekao je danas da ima informacije da Srbija treba već do kraja godine da završi najveći dio gasne mreže na izgradnji gasovoda "Turski tok", te da je Republika Srpska sljedeća na redu.\n- To je veliki projekat kojim će se baviti Republika Srpska. Vidim gasifikaciju kao jedan zajednički projekat. Srbija je na to potpuno spremna. Nadamo se da neće biti nekih novih problema i prepreka u realizaciji tog gasovoda /Turski tok/ - rekao je Đokić Srni u Beogradu, gdje učestvuje na Ekonomskom samitu Srbije.\nOn je rekao da je za Srpsku od velike važnosti razvoj zajedničkih energetskih projekata sa Srbijom, a jedan od njih je izgradnja hidroelektrana na Drini, te podsjetio na projekte izgradnje hidroelektrana na gornjem toku Drine - "Buk bijela", "Foča" i "Paunci".\nĐokić je rekao da se intenzivno posljedih mjeseci radi na tome, od trenutka kada su vlade Srpske i Srbije i politički predstavnici na najvišem nivou donijeli odluke da se to zajedno realizuje.\n- Poznato je da smo mi u jednoj fazi bili krenuli sami, ali evo sada smo se zajedno sa Srbijom usmjerili ka realizaciji tih projekata, za koje vjerujem da će biti veoma uspješno ostvareni i da će to biti jedan od preokreta u pogledu ukupne ekonomske saradnje Republike Srpske, jer prvi put dobijamo zajedničke objekte, dobijamo velike investicije koje zajedno realizujemo - rekao je Đokić.\nOn je podsjetio da je Srbija sarađivala i bila prisutna na razne načine u Srpskoj kroz neke investicije i kompanije, ali da je ovo sada prvi put da postoje tako značajni projekti koji će biti realizovani zajedno.\n- Biće to jedno novo veliko iskustvo za nas, ali i snažna poruka ljudima i u Srpskoj i Srbiji da radimo zajedno na obezbjeđenju razvoja - rekao je Đokić.\nKada je riječ o gasifikaciji Republike Srpske, Đokić je rekao da ona treba da se izvrši priključenjem na "Turski tok" i da jedan krak gasovoda treba da se odvoji i da ide kroz Republiku Srpsku, koja je to i planirala u svojoj strategiji.\n- Gasna mreža je neophodna Republici Srpskoj, gasifikacija područja Srpske treba da se proširi osim dijela koji sada ima, Zvornik, dijelovi Istočnog Sarajeva. Nekoliko naših privrednih kolektiva već koriste gas, to je prije svega najviše "Alumina" - kaže on.\nĐokić je dodao da je Bijeljina "na pragu" da zaokruži gasni projekat i pusti gas u Bijeljini.\n- Infrastruktura na nivou grada je završena i radi se sada pri kraju priključni gasovod od Šepka do Bijeljine - rekao je on.


Gledaju u Srbiju i ne veruju, hteli su isto što i mi! HRVATI OZNAČILI KRIVCE: Zbogom snovima - od evropske elite pali smo u ligu sa Velsom! - Sportal\nVl.K. - Vest objavljena: 11:48 - 27.11.2021\nZagrebački Dinamo i ove sezone sasvim solidno gura u Evropi, gde će se u poslednjem kolu grupne faze Lige Evrope boriti za plasman u nokaut fazu drugog po jačini evropskog takmičenja.\nIpak „modri“ su u evropskim bitkama bili usamljeni pošto su jedini hrvatski klub koji se takmiči na međunarodnoj sceni, a svaki bod koji osvoje deli se na četiri dela (toliko je hrvatskih klubova startovala u kvalifikacijama).\nZagrepčani su dugo branili to 15. mesto, poslednje koje garantuje dva kluba u kvalifikacijama za Ligu šampiona ali su ovonedeljnim remijerm sa Genkom na „Maksiimiru“ konačno poklekli pa je hrvatski fudbal značajno nazadovao.\nNaši zapadni susedi sada zauzimaju 19. mesto na UEFA nacionalnoj rang listi, istina sa samo 0.300 bodova manje od petnaestoplasirane Grčke, ali Heleni u evropi imaju dva predstavnika, a ispred Hrvatske su i Turska sa tri predstavnika, Kipar sa dva i Danska sa četiri kluba u Evropi.\nBudući da ni Dinamo za sada nema siguran prolazak u prolećni deo Lige Evrope, za šta mu treba bod u Londonu protiv Vest Hema ili neuspeh Genka u susretu sa Rapidom iz Beča, velika je šansa da im rivali u borbi za dva mesta u eliti dodatno odmaknu.\nKako navodi hrvatski Index „San o dva mesta u Ligi šampiona je gotov“, a kao krivce za ovakvu situaciju vide ostale hrvatske klubove, pre svih Hajduk, Rijeku i Osijek koje su svoje nastupe na međunarodnoj sveni završili još u kvalifikacijama dok su se njihovi pratioci naosvajali bodova u Ligi konferencija.\nPomenuti list ističe da se „dogodilo ono što je samo bilo pitanje vremena kada će se desiti“ pa je sada njihovo nacionalno takmičenje palo na drugu stranu tabele i „od evropske elite stigli u rang sa Velsom“.\nSa druge strane, Srbija na ovoj listi za sada stoji jako dobro i čak je blizu da obezbedi i jedno direktno mesto u Ligi šampiona.\nIpak, naši klubovi moraju biti oprezni i maksimalno odraditi posao u poslednjem kolu, koje bi u slučaju pozitivnih rezultata moglo da nam donese pregršt značajnih bodova i omoguće našim klubovima da iste osvajaju i na proleće.\nEvropski fudbal Dinamo Zagreb UEFA Hrvatski fudbalski savez


Seka Aleksić ostala je preko noći bez više od\n700 000 lažnih pratilaca na Instagramu.\nPopularna društvena mreža odlučila je da obriše neaktivne i lažne profile, koji\nsu pravili probleme, a koje su poznate ličnosti koristile kako bi lažno prikazale rast pratilaca. Očekivano, prva se na udaru našla Aleksićeva, koja je sa 1,8 pala na 1,2 miliona pratilaca, javio je dnevni list Kurir.\nTračara je u više navrata ukazivala na činjenicu da je Seka kupovala pratioce. U novembru 2017. godine, pevačica je pazarila 30.000 pratilaca, kako bi što pre stigla do cifre od milion pratilaca, ali se tu nije zaustavila – činilo se da se “navukla” na velike brojke, pa je samo nastavila u tom stilu.\nU aprilu ove godine, Seka je velikom brzinom počela da gubi pratioce, pa je tako svakog dana ostajala bez više od 600 pratilaca, što ne treba da čudi pošto je većina njih kupljena, te su u pitanju profili čija je funkcija samo popunjavanje brojki (i sujete) raznih profila. Trend gubljenja pratilaca još je šokantniji ako se ima u vidu da je folkerka tada imala aktivnu kampanju za koncert u beogradskoj Areni, što bi trebalo da poveća, a ne smanji broj njenih pratilaca.\nU novembru prošle godine, novinari našeg portala ukazali su na to da bi Aleksićeva mogla da se nađe u grupi zvezda koje će ostati bez pratilaca. Najpopularnija društvena mreža na svetu tada je saopštila da će uklanjati lažne profile, lajkove i komentare, koji lažno povećavaju popularnost profila na njihovoj platformi.\nZahvaljujući analizi sajta HypeAuditor, putem kog se proverava kredibilitet pratilaca


Tramp zaprijetio Rusiji "novim, lijepim i pametnim" raketama u Siriji - Vijesti.me\n"SPREMI SE RUSIJO"\nTramp zaprijetio Rusiji "novim, lijepim i pametnim" raketama u Siriji\nTramp je na Tviteru poručio Rusiji da ne bi trebalo da bude partner sa "životinjom koja ubija gasom" svoje ljude i koja u tome uživa\nAmerički predsjednik Donald Tramp zaprijetio je danas Rusiji da se spremi za "nove i pametne rakete" u Siriji.\nKremlj je upozorio protiv svakog akta u Siriji koji bi mogao da "destabilizuje već krhku situaciju u regionu" poslije prijetnji Zapada da će sprovesti udare protiv vlasti u Damasku zbog navodnog hemijskog napada na pobunjeničku enklavu.\nTramp je na Tviteru poručio Rusiji da ne bi trebalo da bude partner sa "životinjom koja ubija gasom" svoje ljude i koja u tome uživa.\n"Rusija je obećala da će oboriti sve rakete ispaljene na Siriju. Spremi se Rusijo, zato što će doći lijepe i nove i 'pametne'", naveo je Tramp.\nRuski ambasador u Libanu Aleksandar Zasipkin rekao je da će svaka raketa ispaljena na Siriju biti srušena a lokacija sa koje je ispaljena biti meta.\nTramp je u novoj poruci naveo da su odnosi SAD s Rusijom "gori neko što su ikad bili, i to uključujući Hladni rat".\n"Nema razloga za to. Rusiji smo potrebni da joj pomognemo s njenom privredom, nešto što je veoma lako uraditi, a nama treba da sve države zajedno rade. Zaustiviti trku u naoružanju?", naveo je Tramp.\nZapadne zemlje na čelu sa SAD prijete vojnim odgovorom na snage Bašara al Asada poslije navodnog hemijskog napada na pobunjeničko uporište Dumu kod Damaska, za koji smatraju da su odgovorne sirijske snage.\nSirijske vlasti demantuju svaku odgovornost, dok je portparol Kremlja Dmitrij Peskov rekao da je Rusija za sprovođenje objektivne i nepristrasne istrage prije nego što se iznose osude.\n"Nadamo se da će sve strane izbjeći svaki akt koji zaista ne bi ni u kom slučaju bio opravdan i koji bi mogao da destabilizuje situaciju u regionu, već krhku i bez toga", rekao je danas novinarima portparol Kremlja Dmitrij Peskov i ocijenio da je aktuelna situacija "vrlo napeta".\nJuče su Rusija i SAD blokirali uzajamne pokušaje u Savjetu bezbjednosti UN da postave međunarodne istražitelje oko navodnog napada hemijskim oružjem u Siriji. Američki tekst rezolucije je uložila veto Rusija dok ruski tekst nije izglasan jer nije dobio dovoljno glasova.\nAmerička ambasadorka pri UN Niki Hejli izjavila je da je ruski nacrt rezolucije pristrastan jer bi Rusiji omogućio da uloži veto na izbor istražitelja u novom tijelu čime bi se blokirao njegov rad.\nOna je optužila Rusiju da više radi na zaštiti Asada nego na jedinstvu u Savjetu bezbjednosti UN.\nRusija je prije toga uložila veto na američki nacrt rezolucije o Siriji o formiranju istražnog mehanizma o upotrebi hemijskog oružja u Siriji poslije napada u Dumi gdje se sumnja da je takvo oružje korišćeno.\nRuski ambasador pri UN Vasilij Nebenzija optužio je SAD da žele rezoluciju kako bi "opravdale upotrebu sile protiv Sirije".\nNebenzija je rekao da ta rezolucija ima za cilj da oživi staro istražno telo o hemijskom oružju u Siriju. Rusija se u novembru usprotivila nastavku mandata tog tijela uz ocenu da je to "marioneta u rukama onih koji su protiv sirijskih snaga".\nDanašnji veto Rusije je 12. veto na neku rezoluciju Saveta bezbednosti UN u Siriji od početka rata u toj zemlji 2011. godine.\nTramp je prethnodno obećao "snažan odgovor" zbog navoda da su sirijske vlasti koristile hemijsko oružje u napadu u Dumi, posljednjem uporištu pobunjenika kod Damaska.\nFrancuski predsednik Emanuel Makron rekao je da će narednih dana saopštiti odluku o eventualnom odgovoru na napad u Siriji i dodao da ako se odluči za akciju, gađaće samo "hemijska skladišta" sirijskih snaga, a ne i njihovih saveznika Rusije i Irana.\n2 (10 glasova)\nSAD i Rusija\nIzdvojeni komentari Komentara: 63\nDjeSteŠpijuni 7 mjeseci i 1 nedelja\nMislite da je slucajno "trovanje" Škrijeplja u Lindonu i ootuzbe Rusije, protjerivanje im diplomata i sad "bojni otrovi" u Siriji, stari oprobani recept za izazivanje odmazde i rata ??Oprobana fora..ali su se ovaj put zeznuli ka kad su bili mali.Ovo je Amerika Evropa kojom tezimo, NATO u kojem smo ??? Dovesti svijet na pragu unistenja zbog prsle Amerike i Engleske...??!!!!!Kako bi dobro bilo, dostojanstveno da smo danas NEUTRALNI..dostojanstveni..?!!!\nLIDERuRegionu 7 mjeseci i 1 nedelja\nocemo, petardu, ako Boskovic odobri!\nCheese 7 mjeseci i 1 nedelja\nBoga mi brate ovo ti je vrhunska analogija. Bolji komentar ne procitah odavno :)\nsrele35 7 mjeseci\nAko su pametne,lijepe i nove kao sto je on,onda nema puno bojazni!\nnostradamus 7 mjeseci i 1 nedelja\ngobil 7 mjeseci i 1 nedelja\nja sam jeo pasulja, možda nešto i bidne za sat dva....


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: TE Pljevlja da je dio energetskog sistema bar do 2035.\n07. 10. 2021. 07:31 >> 07:32 2\nTermoelektrana zbog važnosti treba da ostane sastavni dio elektroenergetskog sistema Crne Gore bar do 2035. godine, rekli su Pobjedi iz EPCG i poručili da ovaj stav ne osporava maksimalnu angažovanost kompanije da snažno krene u održivu energetsku tranziciju.\n"Do sada urađene finansijske analize, koje uzimaju u obzir kretanje cijena ugljen-dioksida (CO2) i električne energije na berzi, jasno pokazuju da je nastavak rada TE i te kako isplativ, kao i da će ekološkom rekonstrukcijom biti zadovoljeni svi najstrožiji ekološki zahtjevi evropskih direktiva", poručili su iz EPCG i naveli da bi danas, da ne radi TE, morali da kupuju struju za milion eura dnevno da bi sistem bio stabilan.\nUkoliko bi, kako navode, došlo do skorog gašenja TE, a da se ne izgradi dovoljan broj novih izvora, EPCG bi morala godišnje da uvozi električnu energiju za 120, odnosno 180 miliona eura po aktuelnim berzanskim cijenama.\nDržava bi, na taj način, postala energetski potpuno zavisna, naglasili su iz EPCG i dodali da čak i da imamo taj novac, postoji problem kapaciteta prenosnog sistema i dolaska energije u Crnu Goru.\n"S jedne strane je ekološka rekonstrukcija od 54 miliona eura koja će zadovoljiti standarde evropskih ekoloških direktiva i omogućiti rad najmanje 15 godina, a sa druge kupovina elektične energije u navedenoj vrijednosti u slučaju da prestane sa radom. Stoga, EPCG u današnjem obliku i načinu poslovanja jednostavno ne bi više postojala", ističu iz EPCG i dodaju da bi došlo do otkaza u TE, Rudniku uglja i ostalim firmama u reprolancu.\nResorni ministar Mladen Bojanić i državni sekretar Marko Perunović su 24. septembra saopštili da se ekološka rekonstrukcija ne isplati, jer bi se dobio nekonkurentan proizvod, a proizvodna cijena struje iz TE bi bila "strašno velika".\nRok za projekat Solari produžen do 28. februara


U noći između petka i subote iz Sirije je u Prištinu vraćeno 110 državljana Kosova, od kojih četvoro boraca, 32 žene i 74 dece. Vraćeno je još devetoro dece koja su izgubila roditelje u ratu, saopštio je na pres konferenciji za novinare direktor policije Kosova, Rašit Ćaljaj.\nČetvorica boraca su na zahtev tužilaštva pritvoreni na 48 sati. Ostalima će se pružiti potrebna zdravstvena i rehabilitaciona pomoć, rečeno je na konferenciji. Povratnici se nalaze u centru za azil na periferiji Prištine.\nPrema policijskim informacijama, veruje se da se u Siriji i dalje nalazi još oko 30 boraca u konfliktnim zonama, 49 žena i osmoro dece, koji su građani Kosova ili poreklom sa Kosova. Kosovo će takođe raditi i na njihovom povratku.\nDržavni tužilac Aleksandar Ljumezi kazao je na konferenciji za novinare da se četvorica kosovskih državljana nalaze u pritvoru zbog toga što su bili deo terorističkih organizacija i što su učestvovali na stranim ratištima.\nProtiv njih je, kako je dodao, i ranije vođena istraga, ali je obustavljena jer su bili nedostupni kosovskoj pravdi. Budući da su sada vraćeni iz Sirije, istraga protiv njih je nastavljena rekao je Ljumezi i dodao da je Kosovo do sada podiglo optužnice protiv 119 osoba za koje se sumnja da su učestvovali na stranim ratištima, a protiv 156 se vodi istraga.\nMinistar pravde Abeljard Tahiri rekao je da se na ovoj inicijativi radilo od oktobra prošle godine i da je podrška SAD bila od izuzetne važnosti.\n"Uloga SAD je bila od izuzetne važnosti u ovom procesu, kao i ostalih država kada se radi o razmeni informacija i o tome gde se građani nalaze. Zbog osetljivosti cele ove operacije ne možemo govoriti o detaljima. Ali, mogu reći da bez podrške SAD-a, ova operacija ne bi mogla da se realizuje", kazao je Tahiri na konferenciji za novinare.\n"Naš cilj je da se svaki građanin Kosova vrati, a svako ko je počinio krivično delo i bio deo terorističke organizacije, suočiće se sa pravdom", kazao je Tahiri.\n"Stoga mislim da je ovoj deci i ovim ženama pružena druga šansa za život", kazao je Tahiri.\n"Svi oni koji su počinili krivično delo u ratnim zonama, bilo da su muškrarci ili žene, suočiće se sa pravdom", dodao je on.\nKosovo je poduzelo, dodali su ministar i direktor policije, sve mere što se tiče zdravstvenog pregleda i rehabilitacije, i, kako su naglasili, neće dozvoliti da njihovi građani "predstavljaju rizik demokratskom svetu". Dodali su da će Kosovo nastaviti da se bori protiv nasilnog ekstremizma.\n"Ovi građani, žene i dece, bili su žrtve neodgovornosti pojedinaca koji su ih zbog kakvih god interesa iskoristili i onemogućili im budućnost, bez njihove volje, ostavljajući im velike posledice. Ove žene zaslužuju rehabilitaciju radi mirnijeg života i ovoj deci mesto je u školama kako bi se obrazovali radi njihove budućnosti", dodao je Tahiri.\n"Realizacija ove operacije šalje jasnu poruku da naša zemlja ne zapostavlja svoje građane, ali i da nasilni eksremizam, radikalizam nema ništa sa Kosovom, ni sa našom tradicijom, ni sa realnošću ili državnom i društvenom vizijom", poručio je Tahiri.\nPredsednik Kosova Hašim Tači kaže da je povratak kosovskih državljana rezultat odličnog rada kosovskih institucija u saradnji sa međunarodnim partnerima.\n“gSada je veoma važno profesionalno tretiranje svih povratnika. Takođe, svaka podrška bližnjih i njihove zajednice, povratnicima će pomoći što bržu reintegraciju u naše društvo”, dodao je on u objavi ma Facebooku.\n"Sa ovom repatrijacijom, Kosovo je dalo značajan primer za sve članove Globalne koalicije za borbu protiv IDIL-a i međunarodnu zajednicu koji treba da se prati. Pozdravljamo njihovo saosećanje koje su pokazali u prihvatanju povratka ovog velikog broja civila. Sjedinjene Države ostaju zahvalne Sirijskim demokratskim snagama na podršci u repatrijaciji i što nastavljaju da humano zadržavaju još stotinu boraca IDIL-a iz desetine zemalja", saopšteno je iz Ambasade.\nDopisnik Radija Slobodna Evropa bio je u toku noći na licu mesta odakle je javio da je na aerodromu bio i jedan avion sa američkom zastavom.\nU međuvremenu, na aerodromu "Adem Jašari" u Prištini u noći između petka i subote je bio prisutan veliki broj policijskih snaga.\nVlada Kosova je tokom marta meseca saopštila da sa zabrinutošću prati stanje građana Kosova koji se još uvek nalaze u Siriji.\nVeruje se da je tamo više od 150 muškaraca, žena i dece sa Kosova, plus 60 dece koja su tamo rođena a kojima je najmanje jedan od roditelja državljanin Kosova.\nInače, Sirijske demokratske snage (SDF) su krajem marta objavile da su oslobodile posljednje teritorije takozvane "Islamske države" u Siriji.\nHiljade osumnjičenih članova takozvane Islamske države i boraca iz Sirije, Iraka i drugih zemalja su sada uhapšeni i smešteni u zatvore i kampove na severu Sirije.\nPojedini kampovi na severu i severoistoku Sirije su prenatrpani,poput kampa Al-Hol. Prema informacijama SDF-a, 9.000 stranih državljana, od čega 6.500 djece, smešteno je u ovom kampu.


Timok naredne sezone ipak u Srpskoj ligi "Istok"!\nNakon odustajanja OFK Žarkova od učešća u Prvoj ligi Srbije u Zaječaru je tinjala nada da će upravo Timok dobiti specijalnu pozivnicu za učešće u ovom takmičenju i naredne sezone, ali na sednici Izvršnog odbora Fudbalskog saveza Srbije odlučeno je da upražnjeno mesto za sezonu 2022/2023. popuni Jedinstvo iz Uba! Ovom odlukom postalo je jasno da će doskorašniji prvoligaš iz Zaječara naredne sezone ipak nastupati u Srpskoj ligi „Istok“.\n„Beli labudovi“ u povratničkoj sezoni u prvoligaško društvo nisu uspeli na terenu da obezbede opstanak, ali nakon vesti da će Žarkovo zbog finansijskih poteškoća ipak odustati od takmičenja rodila se nova nada da će se na Kraljevici od avgusta i dalje igrati Prva liga.\nUradili su sve što je bilo u njihovoj moći vodeći ljudi Timoka da ubede funkcionere FSS-a da baš klub iz našeg grada treba da dobije specijalnu pozivnicu, ali nakon sednice Izvršnog odbora 22. juna nada je ugašena.\nPoslednji član Prve lige Srbije za narednu sezonu biće Jedinstvo iz Uba, iza koga čvrsto stoji naš proslavljeni fudbaler Nemanja Matić, od skoro novopečeni član Rome.\nJedinstvo je dobilo prednost ispred Timoka 1919, dobanovačke Budućnosti, OFK Bačke, Zemuna, Borca 1926, Smedereva 1924 i Mladog radnika 1926, takođe zainteresovanih za vanrednu promociju.\n„Fudbalski klub OFK ”Žarkovo” iz Beograda odustao je od takmičenja u Prvoj ligi Srbije čime se stvorila potreba da se popuni slobodno mestu u tom takmičenju. Posle razmatranja prispelih predloga i kandidatura IO FSS je na osnovu relevantnih kriterijuma doneo odluku da u takmičarskoj sezoni 2022/23. novi prvoligaš bude Jedinstvo sa Uba“, saopšteno je iz FSS.\nPredsednik Zajednice klubova Superlige i Prve lige Srbije Dragomir Lazović, koji je i član Izvršnog odbora FSS, potvrdio je da će ekipa sa Uba naredne sezone biti novi prvoligaš.\n„Po svim parametrima koji dolaze u obzir, Jedinstvo je zaslužilo da se takmiči u Prvoj ligi Srbije i skupilo najviše bodova od svih klubova koji su dolazili u obzir. Parametri su brojni – likvidnost kluba, osvojeni bodovi u prethodnim sezonama, da li je klub ili nije imao blokade računa, a Jedinstvo nije imalo“, rekao je Lazović.\nUpravu belo-plavih sa Kraljevice sada očekuje težak posao da sačuvaju okosnicu tima koji je umalo izborio opstanak u prolećnom delu sezone i izgledao vrlo dobro na terenu.\nVidećemo šta će biti i sa trenerom, Srđan Stojčevski pokazao se kao jako kvalitetan mladi stručnjak koji je ekipu skockao i vrlo dobro vodio u drugom delu prvenstva, ali nakon ove odluke pitanje je ko će voditi „belo jato“ u Srpskoj ligi.\nZaista šteta, pokazao je Timok da može da se nadmeće sa klubovima u Prvoj ligi i bude konkurentan takmac, ali zaostatak iz jesenjeg dela prvenstva ipak je bio preveliki. Šteta i zbog novog velelepnog stadiona koji se gradi na Kraljevici, jer bi u perspektivi na zimu Timok već mogao da u novom gnezdu ugosti rivale, ovako, u Srpskoj ligi poseta na utakmicama je značajno manja, pa ćemo videti kakva će atmosfera vladati.\nfk timok 1919 fudbal izvršni odbor FSS prva liga srbije srpska liga istok


Slatkiši prikupljeni u humanitarnoj akciji uručeni deci u ''Alternativi''\nSlatkiši prikupljeni u humanitarnoj akciji uručeni deci u “Alternativi“\nU humanitarnoj akciji “Za osmeh više”, organizovanoj tokom finalnog dana Zimskog turnira u malom fudbalu, 14. januara, prikupljeno je oko 110 kilograma slatkiša, namenjenih deci iz različitih ugroženih kategorija.\nDanas je, tim povodom, u Dnevnom centru za decu i omladinu s invaliditetom “Alternativa” organizovana dodela paketa, kojoj su prisustvovali organizatori turnira, predstavnici lokalne uprave i organizacije Crvenog krsta.\nPodsećamo, završnoj večeri Zimskog turnira u malom fudbalu prisustvovalo je više od 1500 gledalaca, koji su donirali slatkiše, a to su učinili i akteri humanitarne utakmice, veterani fudbalskog kluba “Proleter” i ekipe novosadske Žandarmerije. Akciju su zajednički realizovali organizatori turnira, Grad Zrenjanin i Crveni krst Zrenjanin, čiji su aktivisti upakovali prikupljene slatkiše i organizovali njihovu podelu.\nPomoćnik gradonačelnika Zrenjanina Simo Salapura zadovoljan je odzivom naših sugrađana na humanitarnu akciju i ispoljenom humanošću.\n“Kao što je bio i moto finalnog dela turnira, “Za osmeh više”, danas smo na ovom mestu lepim povodom i stavljamo tačku na Zimski turnir u malom fudbalu. Odlično organizovan, sa skoro 60 ekipa, sa više od 600 učesnika, ispoljio je i tu humanitarnu notu, a prikupljene slatkiše danas donosimo korisnicima ove ustanove. Važno nam je da, kroz velike sportske manifestacije, uvek imamo i tu dozu humanosti i na ovakav način podstičemo humanost kao jednu od osnovnih vrednosti u našem društvu”, rekao je Salapura i naglasio da će Grad Zrenjanin uvek podržavati ovakve akcije, naročito kroz sport, koji posebno doprinosi promovisanju pravih vrednosti.\nSekretarka Crvenog krsta Aleksandra Tanasijević rekla je da su volonteri te organizacije učestvovali u prikupljanju slatkiša tokom finalne večeri turnira u “Kristalnoj dvorani” i sada učestvuju u podeli.\n“Po želji organizatora ova sportska manifestacija imala je i humanitarni karakter, i mi upućujemo veliku zahvalnost svim našim sugrađanima koji su se u velikom broju odazvali i doneli slatkiše, kako smo ih i pozvali. Učestvovali su u tome i organizatori i sami učesnici, a posebno mogu da pohvalim Žandarmeriju, čiji su predstavnici zaista doneli veliku količinu slatkiša. Danas smo posetili naše male drugare u Dnevnom centru “Alternativa”, a osmeh više smo im izmamili ne samo zbog ovih slatkih paketa, već i zahvaljujući druženju i pažnji koju smo im posvetili”, istakla je Tanasijević.\nTagovi AlternativaslatkisiVesti Zrenjaninzimski turnirzrenjanin


Kreće odlučujuća bitka protiv Srpske — prva „žrtva“ je već odabrana - Sputnjik Srbija\n16:13 18 Jun 2021\nKreće odlučujuća bitka protiv Srpske — prva „žrtva“ je već odabrana\n07:40 07.12.2017 Preuzmite kraći link\nU kontekstu najavljenih opštih izbora u Bosni i Hercegovini iduće godine, izvesno je da će aktuelni predsednik Republike Srpske i njegova politika izbornu kampanju morati da vodi na dva fronta — jednu unutar Bosne, drugu van nje. Na to upozoravaju i spekulacije da će i Nemačka da uvede sankcije Dodiku i njegovim najbližim saradnicima.\nNemački mediji objavili su još početkom ove godine da će i njihova vlada slediti Ameriku i uvesti sankcije Miloradu Dodiku, predsedniku Republike Srpske. Te spekulacije ponovo su ovih dana u nemačkim medijima dospele u žižu interesovanja, s tim što ovoga puta povod nisu bile „bliske veze RS sa Rusijom“, već veličanje haškog optuženika Ratka Mladića kao heroja.\nDodik: Srpska će pomoći Mladiću da dokaže nevinost\nSpekulacije ili ne, tek, činjenica je da ovakve insinuacije nisu dobronamerne, posebno jer se Bosna i Hercegovina sprema za opšte izbore iduće godine. Ako ovome dodamo da je nedavno i Pedi Ešdaun, nekadašnji visoki predstavnik u BiH, ponovo izjavio da bi i Evropska unija trebalo da uvede sankcije Miloradu Dodiku, uz tvrdnju da Dodik ima plan „da BiH učini potpuno nefunkcionalnom kako bi svi odustali od nje“, čini se će se protiv predsednika RS na izborima voditi dve kampanje, jedna unutar Bosne, druga van nje.\nProfesor dr Stevica Deđanski za Sputnjik objašnjava da je sve što se dešava posledica pritisaka na Republiku Srpsku i Milorada Dodika koji su, kako navodi, deo specijalnog rata koji se vodi protiv RS.\n„Ovde izjednačavam borbu protiv Republike Srpske i Dodika iz razloga što je Dodik trenutno najveća brana koja sprečava da RS nestane i da se utopi u unitarnu Bosnu i Hercegovinu. Zato ne možemo da kažemo da je to samo napad na Dodika, već i na Republiku Srpsku“, kaže naš sagovornik.\nGovoreći o vestima iz Nemačke, naš sagovornik podseća da su to zasad samo nezvanične informacije, ali i da kao takve ukazuju na ono što su mesecima unazad očekivali i pominjali kao mogućnost.\n„Tako da se ti dvostruki aršini koji važe već dugo vremena očigledno nastavljaju i vrši se pritisak, a ono što Zapadu očigledno najviše smeta jeste jaka Srbija i nezavisna RS“, ocenjuje on.\nSvi pritisci na RS, dodaje naš sagovornik, indirektno su i pritisci na Beograd.\n„Srbija, koja po Ustavu ima obavezu da brani Srbe gde god da oni žive, a posebno u RS, i sama je pod pritiskom, i to sa obe strane. Naravno, niko sa Zapada neće ništa direktno reći Srbiji, jer bi tako nešto moglo drugačije da se protumači, ali nema dileme da je na udaru i sama Vlada Srbije da se distancira koliko god je to moguće i od Dodika i od RS, mada mislim da do toga neće doći“, uveren je naš sagovornik.\nUkoliko bi se spekulacije koje stižu iz Nemačke obistinile, posledice bi, prema rečima našeg sagovornika, bile kao i one posle američkih sankcija, dakle — beznačajne.\n„Naravno, njihova namera je da utiču na izbore, ali ne možemo da pričamo unapred dok ne vidimo kako će se opozicija odnositi prema ovome. Ovo jeste ujedno i jedna vrsta testa za opoziciju, i ako oni ovakvu situaciju budu koristili, da bi pobedili na izborima, time na neki način prodaju interese RS“, napominje Deđanski, uz napomenu da se nada da će svi u RS shvatiti da kada je reč o opstanku RS, svi moraju da budu jedinstveni.\nSankcijama ne bi bio obuhvaćen samo Dodik, već i njegovi najbliži saradnici i njihova imovina, čime bi se bukvalno cela politička infrastruktura Dodikove politike našla u izolaciji. Sankcije ne bi pogodile samo političare već i građane koji podržavaju politiku koju vode Dodikova stranaka i on lično.\nIzetbegović preti: Ako Republika Srpska krene putem Katalonije...\npritisak, izbori, sankcije, Stevica Deđanski, Milorad Dodik, Republika Srpska