Ako ne bude nove vlade 'odosmo dodjavola' – upozorio predsednik Libana\nBeta 21. septembra 2020. 17:35\nLibanski predsednik rekao je danas da bi njegova zemlja pogodjena krizom mogla da „ode dodjavola“ ako se ne formira nova vlada i da je potrebno „čudo“ da bi vlada nekako ipak bila sklopljena.\nLiban je u privrednoj i finansijskoj krizi koja preti brzim pogoršavanjem, uz nemire u toj krhkoj zemlji s povećanjem broja slučajeva zaraze i umiranja od korona virusa.\nU govoru preko televizije, predsednik Mišel Aun je kritikovao svoje političke saveznike, šiitske grupe Hezbolah i Amal, zbog insistiranja da u novoj vladi zadrže portfelje finansija i da bude još šiitskih ministara u novom kabinetu.\nNa pitanje novinara kuda Liban ide ako se uskoro ne formira vlada, Aun je odgovorio: „Dodjavola, naravno! Zašto bih inače stojao ovde i govorio da nije tako?“.\nTakodje je kritikovao kandidata za premijera Mustafu Adiba zbog samovoljnog pokušaja formiranja vlade bez dogovaranja s parlamentarnim blokom.\nPolitički zastoj potkopao je francusku inicijativu koju je predvodio predsednik Emanuel Makron da libansku vladu čine nezavisni stručnjaci koji bi pokrenuli očajnički potrebne reforme radi izvlačenja zemlje iz krize. Rok za formiranje vlade po francuskom planu je prošao prošle nedelje, usled ćorsokaka oko portfelja Ministarstva finansija.\nVrhunska mesta u Libanu, uključujući predsednika, premijera i predsednika Parlamenta, rasporedjena su po verskim sektama u skladu sa sporazumom o podeli vlasti medju njima, ali ostala nisu.\nPredsednik Aun je u govoru rekao da nijedna sekta nema pravo da monopolizuje bilo koji portfelj vlade i pozvao dve šiitske grupe da se vrate Ustavu i „razumnima rešenjima“ za formiranje vlade koja su im ponudjena, ali ih nije prihvatila nijedna.\nŠef države je predstavio izuzetno sumornu viziju budućnosti: „Kako stavovi postaju sve čvršći, čini se da na pomolu nema rešenja“, rekao je on i na pitanje da li još ima nade, odgovorio: „Možda će se desiti neko čudo“.\nLiban, bivši francuski protektorat, zaglibio je u najgoroj privrednoj i finansijskoj krizi u svojoj istoriji. Od marta ne može da vraća dugove, a domaća valuta je propala, što je dovelo do hiperinflacije i porasta siromaštva i nezaposlenosti.\nToj maloj zemlji bez novca je očajnički potrebna finansijska pomoć, ali Francuska i druge medjunarodne sile odbile su da je pruže pre no što se izvedu duboke reforme. Za krizu su u velikoj meri okrivljene decenije sistematske korupcije i lošeg upravljanja libanske vladajuće klase.\nKrizu je pogoršala eksplozija u luci u Bejrutu 4. avgusta, izazvana detonacijom hiljada tona amonijum-nitrata, koja je usmrtila skoro 200 ljudi, hiljade povredila i prouzrokovala milijarde dolara gubitaka.\nMakron je ranije opisao svoju inicijativu za plan i raspored reformi kao „poslednju šansu za ovaj sistem“ u Libanu.\nIako su se u početku obavezali na taj plan i imenovali kandidata za premijera koji je obećao da će sastaviti vladu u roku od dve nedelje, libanski političari nisu uspeli u tome usled spora oko formiranja vlade bez uobičajenih konsultacija stranaka, kao i zbog medjusobne političke trgovine.\nNapori Adiba, kandidata za premijera, da ipak formira vladu stručnjaka i bez podrške partija, ubrzo su zaglavili, posebno pošto je vlada SAD uvela sankcije protiv dvojice bivših ministara i bliskih saveznika Hezbolaha, uključujući glavnog pomoćnika moćnog predsednika Parlamenta, šiita Nabiha Berija.\nBeri koji je na čelu šiitskog pokreta Amal, povezanog s Hezbolahom, i sam Hezbolah, insistiraju da i dalje drže Ministarstvo finansija koje su proteklih 10 godina držali šiiti bliski Beriju i Hezbolahu. Beri se usprotivio i načinu formiranja kabineta, očigledno gnevan što se kandidat za premijera, Adib, nije s njima konsultovao.\nAdib, predstavnik verske grupe sunita u libanskom sektaškom sistemu podele vlasti i bivši diplomata koga podržava Makron, dobio je podršku bivšeg premijera Saada Haririja i 31. avgusta je dobio mandat da formira vladu.\nAli, šiitske grupe optužile su Haririja i druge bivše sunitske premijere za mešanje u Adibove napore da formira vladu, kao i za nametanje imena i uslova.\nPeru: Najavljeno potpuno zatvaranje Lime i još devet regiona


Siniša Mali: Ne postoje tajni ugovori za „Beograd na vodi“ - Beograd - Dnevni list Danas\nPočetna » Beograd » Siniša Mali: Ne postoje tajni ugovori za „Beograd na vodi“\nSiniša Mali: Ne postoje tajni ugovori za „Beograd na vodi“\nB. I.11.08.2014. 23:04\nNe postoje nikakavi tajni ugovori u vezi sa projektom „Beograd na vodi“, već ugovori o donaciji od investitora iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, koji su donirali 2,7 miliona evra i platili dvanaest srpskih građevinskih kompanija koje su angažovale više od 300 ljudi da bi u roku od tri meseca završili rekonstrukciju jedne od najlepših zgrada u Beogradu i Srbiji, zgradu Beogradske zadruge – kazao je gradonačelnik Siniša Mali na jučerašnjoj vanrednoj konferenciji za medije u Starom dvoru.\nTom prilikom on je naglasio da ni Grad, ni Republika Srbija nisu dali „ni jedan jedini dinar“ za rekonstrukciju zgrade Beogradske zadruge. On, je takođe napomenuo da su izmene Generalnog urbanističkog plana date na javni uvid.\n– Kada bude završen projektni plan, u prvoj polovini septembra, ponovo će se naći na javnom uvidu. Inače, plan se usvaja na sednici Skupštine grada i ja ne razumem šta je tu tajna, jer sve političke stranke tamo imaju odbornike, koje su birali Beograđani i tu je sve jasno i u skladu sa zakonom – rekao je Mali.\nPrema njegovim rečima, realizacija projekta „Beograd na vodi“ biće od koristi građevinskoj industriji i privredi Grada i Srbije. Vanrednoj konferenciji su, pored gradonačelnika, prisustvovali Goran Vesić, gradski menadžer, Milutin Folić, gradski arhitekta, Irena Vujović, pomoćnica gradonačelnika za društvene delatnosti i članovi Gradskog veća.


"Mi sad imamo podršku Uneska i to treba da se iskoristi i da se poènu razgovori na temu koja se toga tièe. Da nam neko ne kaže da nismo uèinili sve što smo mogli, da smo opet zaæutali dok ne doðe ponovo dan za glasanje", rekao je Nikoliæ novinarima u Predsedništvu Srbije.\nNikoliæ je rekao i da misli da su se naše komšije obrukale, jer nijedna zemlja bivše Jugoslavije, kao ni države iz neposrednog okruženja, nisu bile na našoj strani, iako je Srbija u prethodnom periodu pokazala i dokazala svima u svetu da je postala prijatelj zemalja bivše Jugoslavije.\n"To što nas neko ne želi kao prijatelja, to je njegov problem. Neshvatljivo je da je Indonezija, najveæa muslimanska zemlja, glasala za Srbiju, a naše komšijske zemlje ne", rekao je Nikoliæ.\nPredsednik Srbije je rekao da su se prevarili oni koji su sponzorisali èlanstvo Kosova u Unesku, kao i oni koji su zbog ideologije ili pritisaka glasali za to, a naveo je da se sigurno ne bi upuštali u taj poduhvat u kojem je postojala opasnost da se Unesko podeli da nisu bili sigurni da æe Kosovo postati èlanica.\n"Ovo im je velika opomena. I kao što se ne usuðuju da iznesu pred Generalnu skupštinu UN pitanje èlanstva u UN, treba da se uzdrže od pokušaja da uðu u neke druge organizacije UN", rekao je predsednik.\nOn je dodao da je glasanje pokazalo da svetu treba više razumevanja i razgovora nego jednostavnog dolaska na glasanje na kome æe o sudbini srpske baštine glasati ljudi koji možda i ne znaju gde je Srbija.\nNikoliæ je upitao otkud drugima pravo da uvlaèe politiku u Unesko, navodeæi da predstavnici Prištine nisu imali nijedan argument za ulazak u Unesko koji se ticao kulture ili nauke.\nPredsednik Srbije je, navodeæi da je glasanje pokazalo da je Srbija za samo nekoliko godina uspela da podigne svoj ugled u svetu toliko da i neke države glasaju za nas iako su izložene velikim pritiscima, rekao da Srbija sad ne sme da pomisli da je rat izgubljen.\nUpitan da prokomentariše navode da je juèe pobedila Rusija, Nikoliæ je rekao da je veæina èoveèanstva uz nas i podsetio da jedno malo ostrvo ima isti glas kao Rusija.\nPredsednik je rekao da je ponosan na to što nismo imali podršku samo onih zemalja koje nisu priznale Kosovo, veæ su to, uprkos strahovitim pritiscima, èinile i one države koje su priznale Kosovo.\n"Pritisak je bio strahovit i ljudi su bili bezamalo izbezumljeni od pritisaka da Kosovo uguraju, a Srbiju, rekao bih, izguraju iz Uneska. Pošto bi nam Albanci èuvali svetinje i baštinu na KiM, èime da se hvalimo?", upitao je Nikoliæ i istakao da borba Srbije neæe prestati.\nNikoliæ je rekao da sad tek ne smemo stati u svojoj borbi, jer su u pravu i oni koji upozoravaju da "æe imperija pokušati da uzvrati udarac", te da su u pravu oni koji upuæuju na opreznost, a da on upuæuje na rad.\nPredsednik Srbije je naglasio pozitivnu ulogu Srpske pravoslavne crkve u borbi za oèuvanje baštine na KiM i dodao da je njegova poseta papi uticala na to da se latinska Amerika punim srcem pridruži u odbrani baštine Srbije na KiM.\nNikoliæ je rekao i da bi, da je na mestu "struènjaka iz Prištine", rekao da ne zna da èuva hrišæansku baštinu, da ne zna obièaje.\n"Da mi je neko dao da èuvam dzamiju, ja bih rekao – Izvinite, hajde da se o njoj brine onaj ko je gradio i ko se moli u njoj. Tako Prištini poruèujem da ne otimaju ono što je tuðe. Oteto-prokleto. Ovog puta nisu postali prokleti, ali poodavno su zaslužili taj naziv", rekao je Nikoliæ.


Spasilačka ekipa na mestu velike eksplozije u bejrutskoj luci, 7. avgusta 2020.\nLibanski predsednik Mišel Aun znao je za veliku zalihu eksplozivnog materijala uskladištenu u luci u Bejrutu skoro tri nedelje pre nego što je došlo do eksplozije, izjavio je u petak i dodao da je tada naredio da se preduzmu koraci ali je i istakao da nema nadležnost nad skladištem.\n“Da li znate koliko se problema nagomilalo?", rekao je Aun novinaru koji ga je pitao da li je proverio da je njegov nalog sproveden.\nIpak, Aunov komentar je potvrda sa najvišeg nivoa da su visoki zvaničnici Libana bili svesni da je 2.750 tona visoko-eskplozivnog amonijum nitrata godinama uskladišteno u luci u Bejrutu.\nHemikalije su eksplodirale, kako se veruje, posle požara u skladištu. U nesreći je nastradalo skoro 150 ljudi, hiljade su ranjene i naneta šteta širom grada koja se meri u milijardama dolara. Spasioci u petak i dalje izvlače tela ispod ruševina.\nIstraga se fokusira na osoblje Luke Bejrut - glavne libanske luke koja je toliko poznata po korupciji da je dobila nadimak "Alibabina pećina". Međutim, mnogi Libanci kažu da to ukazuje na mnogo veću korupciju koja prožima politički sistem i penje se do samog vrha vlasti.\nLibanski premijer Hasan Diab razgovara sa predsednikom Libana Mišelom Aunom na sastanku kabineta 6. februara 2020.\nAun, koji je predsednik od 2016. godine, rekao je da su ranije vlade znale za opasne zalihe hemikalija od kada su konfiskovane sa jednog broda 2013. godine.\n“Materijal je tu stajao sedam godina, od 2013. Stajao je tamo i rekli su da je opasan i ja nisam odgovoran. Ne znam gde je materijal bio smešten, nisam znao ni nivo opasnosti", kazao je Aun na konferenciji za novinare.\nPredsednik kaže da je, kada mu je rečeno za zalihe, odmah naredio vojnim i bezbednosnim zvaničnicima da "urade šta je potrebno."\n“Postoje rangovi koji treba da znaju svoje dužnosti i svi su bili obavešteni. Kada vam neko pomene dokument i kaže - uradite šta je potrebno, zar to nije naređenje?", pitao je Anun.\nPredsednik je rekao da je do eksplozije možda došlo zbog nemara ali istražitelji razmatraju mogućnost da ju je možda izazvala bomba ili neka "spoljna intervencija." Kaže da je zatražio od Francuske satelitske snimke eksplozije da bi se utvrdilo da li je eventualno skladište nadleteo neki avion ili pogodio projektil.\nDo sada je privedeno 16 zvaničnika luke a drugi su ispitani. Zvanična pisma koja cirkulišu na internetu pokazuju da je šef carine više puta tokom godine upozoravao da je amonijum-nitrat u luci opasan i tražio od sudskih zvaničnika odluku o tome kako da se materijal ukloni iz luke.\nTri dana posle eksplozije, još nije poznato šta je tačno zapalilo hemikalije. Bila je to najteža eksplozija koja se dogodila u Libanu - zemlji sa istorijom punom uništenja, od građanskog rata 1975-90, preko sukoba sa Izraelom do sporadičnih terorističkih napada.\nDecenijama, Libanom dominira ista politička elita - od kojih su mnogi bivši vojni i komandanti paravojnih snaga iz vremena građanskog rata. Vladajuće frakcije koriste javne institucije da gomilaju bogatstvo i daju privilegije svojim pristalicama. Tri decenije po okončanju građanskog rata, nestašice struje su i dalje česte, voda iz česme često nije za piće a komunalne službe ne skupljaju redovno đubre sa gradskih ulica.\nAgencije Ujedinjenih nacija pokreću veliku operaciju pružanja pomoći desetinama hiljada preživelih posle razorne eksplozije u Bejrutu. UN su oslobodile milione dolara iz svog fonda za hitne situacije i uputile spasilačke ekipe u Bejrut da pomognu u pronalasku i spasavanju preživelih ispod ruševina.\nSvetska zdravstvena organizacija poslala je više od 2.000 paketa pribora za hitne hirurške i druge lekarske intervencije, kao i lekove i medicinsku opremu.\nSjedinjene Države šalju u Liban tri aviona C-17 sa isporukama humanitarne pomoći. Prvi avion sa hranom, vodom i lekovima sleteo je u četvrtak.\nBIRN: Amonijum nitrat u Bejrut stigao ruskim brodom iz Moldavije\nLibanska mlada posle eksplozije srećna što je živa


Redovno penjanje uz stepenice može poboljšati kardiovaskularno zdravlje - Portal 072info\nNekoliko minuta penjanja uz stepenice u kratkim intervalima tokom dana može poboljšati kardiovaskularno zdravlje, navedeno je u novim istraživanjima kineziologa na Univerzitetu McMaster i UBC Okanagan. Nalazi objavljeni u časopisu Applied Physiology, Nutrition and Metabolism ukazuju na to da gotovo svako može poboljšati svoju kondiciju bilo gdje i bilo kada.\n“U nalazima se jasno preporučuje da ljudi kao svoju svakodnevnu rutinu usvoje penjanje uz stepenice. Oni koji rade u uredskim tornjevima ili žive u stambenim zgradama mogu se energično penjati uz nekoliko stepenica tokom jutarnjih sati, to je zaista efikasan trening”, kaže Martin Gibala, profesor kineziologije na McMasteru i viši autor studije.\n“Znamo da sprintanje u intervalima funkcionira, ali smo bili malo iznenađeni kada smo uvidjeli da je penjanje uz stepenice jednako efikasno”, kaže Jonathan Little, koautor studije.


Vodič za bezbednost i zaštitu novinara - NUNS\nCilj ovog vodiča jeste da se novinarima, odnosno, licima koja se bave poslovima od značaja za javno informisanje (npr. snimateljima, fotografima i dr.)1 predstave procedure koje im stoje na raspolaganju u slučaju kada osećaju da im je bezbednost ugrožena i žele da potraže zaštitu.\nBezbednost novinara, naročito fizička, u uređenim demokratskim društvima najčešće predstavlja temu koja je u velikoj meri duboko inkorporirarana u pravni i medijski sistem. Sa razvojem slobode izražavanja javna reč je postala simbol demokratije, a novinari, uz zaista retke izuzetke, uživali su stepen zaštite koji im je omogućavao da se bave svojim poslom ne razmišljajući o bezbednosti. Sasvim je jasno da bezbednost novinara predstavlja samo deo korpusa ljudskih prava, i ne može se posmatrati izvan šireg društvenog konteksta.\nZapravo, položaj novinara u jednom društvu ujedno pokazuje i nivo demokratskih sloboda. Gledano iz tog ugla, sama činjenica da su u Srbiji ne tako davno ubijeni novinari Slavko Ćuruvija, Dada Vujasinović i Milan Pantić, postavljane bombe na prozor Dejana Anastasijevića, te da je već decenijama evidentiranje fizičkih napada jedna od redovnih aktivnosti novinarskih udruženja i drugih organizacija, te da su formirane tri radne grupe koje se bave bezbednošću novinara, pokazuje da novinari i medijski radnici i dalje s pravom strahuju za svoj fizički integritet kao najekstremniji način ugrožavanja njihove bezbednosti.\nPritom, naravno, ne treba zaboravati verbalnu presiju, pretnje preko društvenih mreža i druge načine kojima se vrši pritisak na novinare i medijske radnike.\nOvaj vodič nema pretenzija da može rešiti nagomilane probleme u sferi bezbednosti novinara, niti je to moguće. Cilj nam je da, pre svega, da pokušamo da podignemo svest i kod novinara i medijskih radnika, ali i u društvu, da je neophodno suočiti se sa ovim problemom i to na način i sredstvima koji su im na raspolaganju.\nSistem zaštite bezbednosti novinara i medijskih radnika daleko je od savršenog, nekažnjivost, kada su u pitanju napadi na novinare, u pravosudnom sistemu predstavlja ozbiljan problem, a država često inertna i neefikasna.\nSve to često odvraća novinare i medijske radnike od insistiranja na pitanjima koja se tiču njihove bezbednosti i na taj način, svesno ili nesvesno, i sami doprinose stvaranju atmosfere u kojoj upravo oni postaju meta onih koji bi silom da utišaju javnu reč.\nVodič treba da ohrabri novinare i medijske radnike da raspoloživim sredstvima štite svoj položaj u društvu i koriste mehanizme koji mogu da, ako ništa drugo, ugrožavanje njihove bezbednosti učine vidljivijim za širu društvenu zajednicu, ali i državu, koja i dalje ima najveću odgovornost u sistemu bezbednosti novinara. Ukoliko u tome makar malo uspemo, ovaj vodič će ispuniti svoju ulogu.


Govor guvernerke Narodne banke Srbije | CCI FRANCE SERBIE\nGovor guvernerke Narodne banke Srbije\nGovor guvernera Jorgovanke Tabaković na sastanku sa članovima Francusko-srpske privredne komore 15. marta 2016.\nReč stručnjaka | 03/16/2016\nVaša ekselencijo gospođo Moro,\nZadovoljstvo mi je da vam se obratim i izrazim vam zahvalnost što ste upriličili ovaj skup. Kao guverner Narodne banke Srbije danas sam sa mojim saradnicima ovde radi razmene iskustava o dosadašnjoj saradnji sa subjektima čiji su osnivači iz Republike Francuske, ali i radi jačanja te saradnje u budućnosti. Kao centralna banka ove države, u prilici smo da utičemo ne samo na finansijsko-bankarsku, već posredno i na privrednu saradnju sa Republikom Francuskom, što ćemo sa zadovoljstvom i činiti.\nFrancuska je tradicionalni prijatelj Srbije, što naš narod bogate istorije prepune velikih iskušenja, ne zaboravlja. Tome svedoči i impozantni spomenik zahvalnosti Francuskoj, nedaleko odavde. Našu buduću saradnju, u skladu sa duhom novog vremena, svakako želimo da orijentišemo na polje ekonomije, posebno imajući u vidu da je Francuska uvaženi član Evropske unije, kojoj i mi stremimo. Stoga nas raduje svaka francuska investicija, pa i svaki oblik privrednog organizovanja poput ove zajedničke komore.\nPodaci koje sakuplja i objavljuje Francusko-srpska privredna komora pokazuju veoma pozitivan trend u pogledu privredne saradnje, posebno u poslednjih nekoliko godina. Ipak, prostor za rast itekako postoji i zato smo, između ostalog, danas ovde. Kao što vam je poznato, Narodna banka Srbije je institucija sa širokim spektrom nadležnosti, a svaku od njih trudimo se da obavljamo maksimalno profesionalno, a pritom i međusobno koordinirano, kako bismo postigli najbolje efekte.\nKada govorimo o investicijama iz Francuske usmerenim u sektor usluga, svakako moram izdvojiti one finansijske, nad kojima Narodna banka Srbije vrši neposredan nadzor, a u pitanju su poslovno bankarstvo, osiguranje, finansijski lizing, kao i dobrovoljni penzijski fondovi. Zadovoljstvo mi je što je Srbija u svakoj od navedenih oblasti imala direktne investicije putem osnivanja kompanija sa većinskim francuskim kapitalom.\nU sferu bankarstva francuski subjekti ušli su među prvim investitorima i do danas izgradili stabilno poslovanje i odličnu reputaciju. Sa nama su danas predstavnici „Credit Agricole“, „Societe Generale Srbija“ i „Findomestic BNP Paribas“ i ja ih ovom prilikom pozdravljam. U sferi osiguranja francuski subjekti prisutni su, može se reći, od skoro. Stoga od njih i imamo veća očekivanja, posebno imajući u vidu da je domaće tržište osiguranja značajan potencijal, koji iščekuje zamajac razvoja. Narodna banka Srbije dala je svoj doprinos tome pripremom i donošenjem nove, moderne regulative, koja će ovu delatnost približiti savremenim svetskim standardima. Pozdravljam ovom prilikom i predstavnike „Societe Generale osiguranja“ i „AXA osiguranja“, uz podsećanje da je prvu „grinfild“ licencu u delatnosti osiguranja u Srbiji Narodna banka Srbije izdala upravo francuskom osnivaču – „Credit Agricole“-u. Danas je francuski kapital prisutan u delatnosti osiguranja čak i u posredničko-zastupničkoj mreži, za šta je primer i „Gras Savoye“. U sferi finansijskog lizinga prisutni su „Sogelease“ i „CA leasing“, dok je u delatnosti dobrovoljnih penzijskih fondova došlo do tržišne konsolidacije, tako da je „Societe Generale“ napustio neposredno obavljanje ovih poslova, ali i dalje, preko svoje poslovne banke, pruža kastodi usluge svim društvima za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondovima.\nVerujem da svako od pobrojanih imena predstavlja garanciju da je Narodna banka Srbije u svim finansijskim uslugama za koje je nadležna stvorila dobru investicionu klimu, tj. da je kreirala pravno siguran ambijent za osnivanje i poslovanje, a da njene supervizijske aktivnosti samo doprinose jačanju tržišta i boljoj zaštiti svih učesnika, kako na strani korisnika, tako i na strani investitora. Većina predstavnika ovih finansijskih institucija aktivna je i u Savetu stranih investitora i u tom svojstvu takođe mogu da posvedoče da smo pri konceptiranju regulative za koju smo nadležni bili okrenuti maksimalnoj saradnji, na obostrano zadovoljstvo. To je koncept koji sam zacrtala još pri preuzimanju rukovođenja Narodnom bankom Srbije, a pri kome ću svakako ostati i u budućnosti. Smatram da samo zajedničkim snagama možemo doći do najboljih rešenja, ali i da ćemo ih, podučeni obostranim iskustvima iz prakse, kontinuirano prilagođavati i unapređivati.\nS druge strane, sigurna sam i da članovi Francusko-srpske privredne komore, iz sfere industrije i poljoprivrede, kad god se nađu u ulozi korisnika usluga banaka, osiguranja, lizinga ili dobrovoljnih penzijskih fondova, prepoznaju rad i rezultate Narodne banke Srbije na uređenju i stabilnosti tog dela finansijskog sistema zemlje.\nPored svega navedenog, Narodna banka Srbije trudi se da ostvaruje kontinuiran uticaj na poslovnu i investicionu klimu u Srbiji, na način da ona bude stimulativna za održavanje postojećih i privlačenje novih stranih investicija. Shodno zakonu koji uređuje naš rad, Narodna banka Srbije odgovorna je za postizanje i održavanje stabilnosti cena, doprinosi očuvanju i jačanju stabilnosti finansijskog sistema, ali i podržava sprovođenje ekonomske politike Vlade Republike Srbije.\nCenovna stabilnost je ostvareni cilj naše institucije. U 2015. godini inflacija je u proseku iznosila 1,9% a očekujemo da ostane niska i u 2016. godini. Niska i stabilna inflacija kakvu Srbija ima danas, i unazad gotovo tri godine, imperativ je očuvanja realne vrednosti zarada i penzija i stvaranja predvidivih uslova poslovanja. Imajući u vidu da je naša ekonomija mala, otvorena i evroizovana, devizni kurs predstavlja važnu polugu stabilnosti finansijskog sistema i izvesnosti poslovanja. Veće oscilacije kursa bitno otežavaju očuvanje cenovne i finansijske stabilnosti. To znamo mi koji živimo i radimo u Srbiji, privreda i stanovništvo koji otplaćuju kredite u Srbiji. Zbog toga očuvanje relativne stabilnosti kursa predstavlja jedan od važnih faktora jačanja poslovnog i investicionog ambijenta, a time i većih investicija i niže premije rizika zemlje. Mi nemamo dilemu i naše opredeljenje za stabilnost u svakom smislu nema alternativu – cenovnu, finansijsku i relativnu stabilnost deviznog kursa. Upravo po pitanju deviznog kursa, mogu reći da takvu stabilnost postižemo sprečavanjem prekomernih kratkoročnih oscilacija na deviznom tržištu. Od stranih investitora dobijala sam posebne pohvale za ovaj rezultat, a tom prilikom oni su isticali da im je ovaj parametar od izuzetnog značaja u poslovanju. Stoga ga s ponosom ističem i ovde pred vama.\nTakođe, kontinuiranim smanjivanjem referentne kamatne stope od maja 2013. godine, otvorili smo prostor za oporavak kreditne i dalji rast ekonomske aktivnosti. I zaista, pad kamatnih stopa bio je jedan od faktora ubrzanja ekonomskog rasta. Privreda, stanovništvo i država danas imaju dinarske kredite sa kamatnim stopama koje su na najnižem nivou od prelaska na režim targetiranja inflacije. Kamatne stope su u 2015. godini pale i do 5 procentnih poena u poređenju sa prethodnom godinom. Cifre govore same za sebe – u pitanju su velike uštede za privredu, građane i državu. Ekonomski rast potpomognut je i neto stranim direktnim investicijama u Srbiju koje su u 2015. godini iznosile 1,8 milijardi evra, što je rast od 45,6% u odnosu na godinu pre. Činjenica da su investicije u Srbiju danas usmerene u veliki broj projekata i da dolaze iz većeg broja zemalja, svedoči o tome da su kompanije koje su se opredelile za ulaganje u Srbiju sigurne da su napravile dobar poslovni potez. Ni u ovoj prilici ne smemo zaboraviti domaće investitore koji su nam podjednako važni i potrebni.\nUspešnom koordinacijom monetarne i fiskalne politike, uz jasno razgraničenje nadležnosti institucija, učvrstili smo kredibilitet kod svih relevantnih činilaca koji sagledavaju perspektive ulaganja u Srbiju. Ako bi u jednoj rečenici trebalo da sumiram rezultate naše institucije za opštu investicionu klimu, mogla bih da kažem sledeće - niska inflacija, kamatne stope koje su na najnižem nivou, usidrena inflaciona očekivanja, relativno stabilan kurs, stabilan i otporan finansijski sistem, rast investicionih kredita, rast poverenja u domaću valutu uz rast dinarskog zaduživanja stanovništva i rast dinarske štednje. Da to nije samo naša ocena potvrđuju podaci, ali i ocene kreditnih agencija i relevantnih međunarodnih institucija. Odličnom saradnjom sa Međunarodnim monetarnim fondom maksimalno doprinosimo i pozitivnim signalima koji stižu iz te važne institucije, čiji su aranžmani potpora domaćoj ekonomskoj stabilnosti.\nNarodna banka Srbije posebno podržava i opredeljenje Vlade Republike Srbije u vezi evro-integracija i u tom procesu neposredno učestvujemo, kroz pregovore, ali i kroz čitav niz drugih aktivnosti na harmonizaciji propisa i stvaranju povoljnijeg i sigurnijeg investicionog ambijenta, po ugledu na zemlje kakva je upravo Francuska. Sve ove rezultate postigli smo sopstvenim snagama, hrabro se suočavajući sa izazovima međunarodnog okruženja i svetskih finansijskih tokova. Nadam se stoga da ćemo i dalje kod vas nailaziti na razumevanje i podršku, koju svakim svojim korakom i uzvratno pružamo, na obostranu dobrobit.\nZa kraj, želela bih da dodam još par činjenica po pitanju francusko-srpske ekonomske, ali i kulturne saradnje. Narodna banka Srbije intenzivno sarađuje sa francuskom centralnom bankom, ali i organom prudencione supervizije finansijskih institucija. Centralna banka Francuske učestvovala je i u projektu pružanja tehničke pomoći za jačanje institucionalnih kapaciteta Narodne banke Srbije, čime se na najbolji način nastavlja saradnja s kraja pretprošlog i početka prošlog veka, kada je francuska centralna banka izrađivala srpske novčanice. U svetlu toga, pre nekoliko godina u Banque de France održana je izložba o saradnji dve centralne banke, dok se u Narodnoj banci Srbije svake godine obeležava međunarodni dan frankofonije. Što se finansijskih pokazatelja tiče, mogu reći da Republika Srbija redovno servisira svoje obaveze po osnovu duga prema Republici Francuskoj, dok je Republika Francuska u proteklih osam godina donirala javnom sektoru Republike Srbije preko 16 miliona evra. Stanje direktnih francuskih investicija u Republici Srbiji premašilo je 800 miliona evra. Sve navedeno čini nam čast, ali nas i obavezuje, usled čega će Narodna banka Srbije nastaviti da bude jedan od stubova francusko-srpske saradnje.


Nedelja ponosa u Beogradu: Veliki koraci uprkos mraku\nPočetak Nedelje ponosa\nPočetak Nedelje ponosa, vrpcu je presekao Stevan Filipović\nNedelja ponosa 2016. – uvertira u niz događaja koji će prethoditi Prajd šetnji zakazanoj za nedelju, 18. septembra, svečano je počela.\nVrpcu je, u beogradskom Mikser hausu, simbolično, presekao poznati reditelj mlađe generacije Stevan Filipović, čiji filmovi “Šišanje” i “Pored mene” govore o mladima i njihovom suočavanju sa nasiljem i ekstremizmom koji ih okružuju, ali i prihvatanjem različitosti drugih.\nOtvarajući manifestaciju, koja se ove godine odvija pod sloganom "Ljubav menja svet", Filipović je podsetio da je za poslednjih 15 godina, koliko je prošlo od prvog beogradskog Prajda, koji se završio stravičnim nasiljem nad učesnicima, pređen dugačak put:\n"Uprkos mraku koji nas okružuje, napravljeni su najvažniji koraci. To nije mala stvar. Zbog tih koraka, danas borci za LGBT prava i LGBT sugrađanke i sugrađanke ne stoje sami, već imaju podršku brojnih komšija, prijatelja, novinara, umetnika, policajaca i ostalih građana i građanki Srbije koji su u njihovoj borbi prepoznali univerzalne vrednosti", rekao je Filipović.\nSa otvaranje Nedelje ponosa: Okolnosti u društvu su se promenile\nI članovi organizacionog odbora Nedelje ponosa kažu da su se da su se okolnosti u društvu promenile, te da se ovogodišnji Prajd organizuje u atmosferi bez straha i većih tenzija. Posle godina odbijanja i zabrana, navode kako očekuju da i ovogodišnja šetnja, koja će ići od Slavije do trga Republike u centru Beograda, bude uspešna, te da ne postoji bojazan da će biti zabranjena.\n"Put do ove tačke je bio dug, zabrane nisu bile potrebne, ali je bilo potrebno da povećamo vidljivost i ukažemo na probleme LGBT zajednice, a to su nasilje i diskriminacija", rekao je Goran Miletić, član organizacionog odbora.\nIako se već dve godine Prajd održava uspešno i bez značajnijih incidenata, atmosfera u kojoj LGBT osobe svakodnevno žive i dalje je daleko od prihvatljive.\nI sam Goran Miletić je zbog svog aktivizma pre svega nekoliko nedelja dobio pretnje putem društvenih mreža, dok je Boban Stojanović, takođe organizator Prajda i fizički napadnut. U sred dana, u strogom centru grada. Napadači još uvek nisu privedeni.\n"Što se tiče napada na mene, trenutno je u procesu identifikovanje pošto sam prepoznao napadača na jednom video snimku. Na osnovu toga, policija se trudi da imenuje ta lica", kaže Stojanović, ali dodaje, ne očekuje mnogo:\nBoban Stojanović: Želimo stvarati pritisak na institucije da rade svoj posao\n"S obzirom da to nije prvi put i da se uvek oduzme mnogo vremena, a onda se ta lica ne identifikuju. Ako se identifikuju, onda im se da neka mala, uslovna kazna. Ovo i radimo zbog takvih stvari, da bismo o tome govorili, da bismo stvarali pritisak na institucije da rade svoj posao. Jer, to jeste bio zločin iz mržnje."\nA zločin iz mržnje, podseća Goran Miletić, u srpskom zakonu postoji.\n"Mi zločin iz mržnje u Krivičnom zakoniku imamo od 2012. godine, ali ni jedan slučaj nemamo pred sudijom", kaže Miletić.\nOrganizatori ukazuju i da oni nisu ti koji odlučuju o tome koliko će policajaca u danu šetnje biti na ulicama Beograda, te da će, kako je navela Anita Mitić iz organizacionog odbora, pripadnici MUP biti prisutni zbog huligana, a ne zbog učesnika Prajda.\n"Jako je važno da polako menjamo i sam taj narativ – zbog čega je policija tu. Mi nismo krivi jer 5.000 ili 7.000 policajca treba da izađe na ulicu. Policija je tu zbog navijača, huligana i desničarskih organizacija, a ne zbog nas", poručila je Mitić.\nŠetnja 18. septembra biće kruna Nedelje ponosa tokom koje će biti organizovan niz događaja, podeljenih u tri celine - debatni, filmski i kulturni.\nU Kulturnom centru grada svakog dana će biti organizovani debatni programi na kojima će se razgovarati na različite teme vezane za prava LGBT zajednice, ali i druge teme poput o vršnjačkog nasilja.\nOve godine, i Kinoteka je izašla u susret i priredila set filmova koji se bave LGBT tematikom. Kulturni programi će se odvijati uglavnom u četvrti Savamala, a obuhvataće različite izložbe, večeri stend-ap komedije...


“Vakcinisani građani, koji na otvorenom prostoru ne borave u masi, više ne moraju nositi maske”, izjavio je američki predsednik Džozef Bajden u obraćanju novinarima povodom preporuka koje su u utorak objavili Centri za prevenciju zaraza i bolesti (CDC).\nBajden se oglasio iz dvorišta Bele kuće neposredno pošto je objavljeno da građani koji su primili obe doze vakcina Fajzer i Moderna ili jednu dozu vakcine Džonson i Džonson mogu da bezbedno učestvuju u aktivnostima na otvorenom - kao što su šetnja ili pešačenje u prirodi - bez nošenja maski, ali treba da nastave da ih koriste na javnim mestima gde se to zahteva.\n“Grupa vakcinisanih građana pikniku na otvorenom može da prisustvuje bez maski. Naučne procene su da je mala verovatnoća prenošenja virusa među vakcinisanim osobama na otvorenom prostoru. Ako ste vakcinisani možete mnogo bezbednije da radite mnoge stvari. Za one koji to još nisu učinili – ovo je razlog da odu da se vakciniišu. To je način da se što skorije vratimo normalnom životu”, poručio je američki predsednik.\nBajden precizirao da to pravilo ne važi za odlaske na utakmice ili koncerte na kojima se okuplja veći broj ljudi.\n“U prvih sto dana mandata dato je 215 miliona vakcina i u potpunosti je vakcinisano 67 odsto starijih građana. Kada sam preuzeo mandat njih svega 1 odsto je bilo vakcnisano. 80 odsto starijih građana primilo je jednu dozu vakcine i za 70 procenata je smanjena njihova hospitalizacija”, ukazao je Bajden.\nNove preporuke su objavljene nakon što je više od polovine svih odraslih Amerikanaca primilo najmanje jednu dozu vakcine za Kovid-19, prema podacima Centara za kontrolu i prevenciju bolesti (CDC).\nTokom većeg dela protekle godine, CDC je savetovao Amerikance da nose maske napolju ako se nalaze na razdaljini od dva metra od drugih ljudi, ili manjoj.\nNevakcinisane osobe - koje agencija definiše kao one koji nisu još primili obe doze Fajzerove ili Modernine vakcine ili jednu dozu formule Džonson I Džonson – treba da nose maske na skupovima na otvorenom gde se nalaze i drugi nevakcinisani ljudi. Takođe treba da nose maske u baštama resotrana. Potpuno vakcinisani ljudi ne moraju da nose maske u tim situacijama, navodi se u smernicama agencije.\nStručnjaci smatraju da je nošenje zaštitnih maski na licu jedan od najefikasnijih načina kontrole prenošenja virusa. Budući da se u većini slučajeva virus prenosi na zatvorenom prostoru, a broj vakcinisanih je sve veći, nošenje maski na otvorenom prostoru je već nedeljama predmet javne debate u Sjedinjenim Državama, dok Amerikanci žele da uživaju u prednostima zaštite koju im pruža vakcina.\nBroj novih slučajeva Kovida 19 opao je 16% protekle nedelje a više od 140 miliona ljudi u Americi je dobilo najmanje jednu dozu odobrenih vakcina koje se koriste u zemlji. To je bio najveći pad u broju novih slučajeva na nedeljnom nivou od februara, prema Rojtersovoj analizi podataka država i okruga.\nAgencija je aktivnosti klasifikovala oznakama "crveno", "žuto" i "zeleno" na osnovu stepena bezbednosti za nevakcinisane osobe.


Kuburović: Bojim se da će sud za OVK ostati "mrtvo slovo"\nMinistarka pravde Nela Kuburović izrazila je bojazan da će Specijalni sud za ratne zločine OVK, na kome insistira EU, ostati "mrtvo slovo na papiru".\n"Nisam sigurna koliko će taj sud uopšte zaživeti jer se toliko dugo najavljuje podizanje optužnica, a ništa se ne događa", izjavila je Kuburović za današnje "Večernje novosti".\nVeliki broj predmeta koji su bili pokrenuti za zločine nad Srbima, ne samo poslednji slučaj "Medikus", završen je obustavom postupka bez ikakvog obrazloženja, objašnjava ona.\nKako dodaje, nijedan postupak vođen pred pravosudnim organima i Euleksom nije završen osuđujućom presudom za zločine nad srpskim i nealbanskim stanovništvom.\n"Štaviše, Euleks najavljuje da će smanjiti svoju misiju i da će u potpunosti napustiti deo koji se tiče pravosuđa", kaže Kuburović.\nKuburović je ocenila da vraćanje poternica na kojima se nalaze Hašim Tači, Ramuš Haradinaj i ostali kosovski Albanci protiv kojih su podignute optužnice, u sistem Interpola predstavlja rezultat uspešne diplomatske ofanzive Srbije.\n"Srbija je uspela da istera na čistac da su to optuznice koje su donete na osnovu relevantnih zakona i da svi treba da poštuju međunarodne prilike", rekla je ona.


NS SEME: Brašno i semenski materijal za Kosovo i Metohiju | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE NS SEME: Brašno i semenski materijal za Kosovo i Metohiju\nNS SEME: Brašno i semenski materijal za Kosovo i Metohiju\nVIDEO K9: Petnaest tona brašna i semenskog materijala upućeno je danas iz Instituta za ratarstvo i povrtarstvo kao pomoć za snabdevanje Narodne kuhinje na Kosovu i Metohiju. Ovo je samo jedna u nizu humanitarnih akcija i donacija organizovanih u saradnji sa Južnobačkim upravnim okrugom za Srbe u južnoj srpskoj pokrajini.\nKamion natovaren brašnom i semenskim materijalom krenuo je ispred Distributivnog centra Instituta za ratarstvo i povrtarstvo ka Kosovu i Metohiji.\nDonacija je upućena Dobrotvornoj organizaciji Eparhije raško-prizrenske „Majka devet Jugovića“, a namenjena je snabdevanju Narodne kuhinje na Kosovu.\n“Institut za ratarstvo i povrtarstvo, kao društveno-odgovorna kompanija, izlazi u susret tamo gde god je to moguće kada je pomoć u pitanju. Već tradicionalno, dugi niz godina pomažemo narodnu kuhinju Majka devet Jugovića na Kosovu i Metohiji i ovoga puta, uz saradnju Južnobačkog okruga, a to je dugogodišnja saradnja, smo donirali 15 tona brašna i semensku robu koja je u vidu pasulja, zatim, ječam, stočni grašak, pšenica, peršun”, rekao šef Sektora za protokol Instituta Marica Vučić Kižgeci.\nOvo je jedna u nizu humanitarnih akcija koje Južnobački okrug organizuje kako bi pomogao Srbima Na Kosovu i Metohiji, rekao je načelnik Južnobačkog okruga, koji je tom prilikom istakao i brojne slične akcije koje organizuje Institut, ali i grad Novi Sad i ostale opštine ovog dela Vojvodine.\n“Ova aktivnost se samo uklapa u taj niz koji ima kontinuitet i imaće ga i u narednom periodu. Institut za ratarstvo i povrtarstvo je takođe prepoznao taj humanitarni aspekt i ovde na području naše severne srpske pokrajine, kada smo proletos delili semena, tako da, u svakom slučaju, u saradnji Južnobačkog upravnog okruga i naučnog Instituta za ratarstvo i povrtarstvo predstoji još niz aktivnosti u ovom humanitarnom delu, i pored onih redovnih aktivnosti koje imamo kao Institucije, kao predstavnici Vlade Republike Srbije i kao naučni institut”, rekao je načelnik Južnobačkog okruga Milan Novaković.\nNovaković je podsetio na skorašnje humanitarne akcije Južnobačkog okruga koje se odnose na pomoć Kosovu.\n“U proteklih deset dana Južnobački okrug je u saradnji sa opštinama Bač, Vrbas i Žabalj je poslao za humanitarnu organizaciju Majka devet Jugovića stočnu hranu. Mnogi su se pitali zašto stočna hrana? Narodna kuhinja na Kosovu, naime, ima svoje farme i žele da postanu što pre autonomni u tom delu i treba ih podržati. Ovim putem pozivam i sve naše sugrađane da se uključe u ove aktivnosti, jer našem narodu tamo je stvarno neophodna pomoć”, rekao je Novaković.\nNovaković je pozvao sve naše sugrađane, ali i društveno-odgovorna preduzeća, da se, u skladu sa svojim mogućnostima, uključe u brojne humanitarne akcije za pomoć Srbima na Kosovu i Metohiji, koje organizuju opštine Južnobačkog okruga.\nMarica Vučić Kižgeci\nPrethodni tekstSLS: Zvezda i dalje prva na tabeli\nSledeći tekstKać: Produženi boravak i u OŠ Đura Jakšić


Demokratski front pokušava da poništi državnost Crne Gore\nBeta\t 23. januara 2016. 16:10\nCrnogorska vladajuća Demokratska partija socijalista (DPS) ocenila je danas da opozicioni savez Demokratski front (DF) pokušava da “po svaku cenu” poništi državnost Crne Gore, i sam rezultat referenduma od pre deset godina.\nPrema oceni DPS, to je cilj “pompezno najavljene narodne skupštine”, koju je DF najavio, u slučaju da Vlada Crne Gore ne dobije poverenje, na glasanju u parlamentu, koje se očekuje u utorak, 25. januara.\nDebata o poverenju Vladi počeće u ponedeljak, ali će poslanici glasati dan kasnije.\nNeki mediji su ranije objavili da će DF eventualno izglasavanje nepoverenja Vladi proglasiti kao sopstvenu pobedu, iako je pozicija vlade ugrožena, u prvom redu, zbog stava Socijaldemokratske partije (SDP) koja je najavila da će glasati protiv poverenja Vladi.\nTo bi, kako se navodi, bio zapravo izgovor DF da prekine svoje politički neuspešne ulične proteste na kojima je od kraja septembra prošle godine pokušavao da smeni sadašnju crnogorsku vlast.\nU saopštenju DPS se navodi da DF stalno pokušava da ospori nezavisnost Crne Gore i svojim tvrdnjama da su svi dosadašnji izbori bili “pokradeni”.\nPrema oceni DPS, opozicioni DF namerava da za svoju takozvanu veliku narodnu skupštinu angažuje pripadnike “zloglasnog” Sedmog bataljona kao tobožnje obezbedjenje tog skupa.\nU saopštenju DPS se posebno kritikuju opozicione partije izvan DF, koje su najavile svoje učešće u “tudjinskom zamešateljstvu” u organizaciji DF, u kome su Nova srpska demokratija i Pokret za promene.


ponedeljak, 11 januar 2010 13:10\tZoran Šukić\nNa području opštine Bileća trenutno je najteža situacija izazvana poplavama, zbog porasta razine podzemnih voda, potvrdio je danas direktor Republičke uprave civilne zaštite, Milimir Doder\nsreda, 06 januar 2010 23:45\tZoran Šukić\nPravoslavna crkva i njeni vjernici dočekuju najradosniji hrišćanski praznik Božić. Uoči Božića, na Badnji dan u svim crkvama su služene večernje liturgije, a u dvorištima crkava i kućama panjeni badnjaci kao simbol zagrijavanja pećine u kojoj se rodio Isus\nčetvrtak, 31 decembar 2009 08:55\tZoran Šukić\nNa području Centra javne bezbjednosti Trebinje, 30.12.2009.godine, prijavljeno je jedno krivično djelo i jedna saobraćajna nezgoda.\nNije bilo prijavljenih narušavanja javnog reda i mira.\nnedelja, 13 decembar 2009 17:05\tZoran Šukić\nU planinskim krajevima Hercegovine ostaju samo najuporniji, a oni koji sada žive tu, verovatno su poslednja generacija u ovim selima\nNema uslova za suđenje Vučureviću\nutorak, 08 decembar 2009 10:37\tZoran Šukić\nNa osnovu optužnice koju je podiglo hrvatsko Županijsko tužilaštvo u Dubrovniku protiv Božidara Vučurevića, ratnog predsjednika opštine Trebinje, za 14. decembra zakazano prvo ročište odgođeno je jer nema uslova za suđenje.\nčetvrtak, 03 decembar 2009 10:26\tZoran Šukić\nVandredni Izbori u opštini Bileća ne predstavljaju bojazan za Savez nezavisnih socijaldemokrata, S obzirom na to da su tri opozicione stranke SDS, PDP i SRS RS, trenutno Udružene u trci za prvog čovjeka opštine, na prošlim izborima imale manje od 400 glasova SNSD-a, rekao je Radovan Vuković, predsjednik Opštinskog odbora SNSD-a u Bileći i poslanik ove stranke u parlamentu RS-a.\nLelek iznad tri kovčega\nponedeljak, 30 novembar 2009 08:32\tZoran Šukić\nNa mjesnom groblju u Glavicama, kod Gacka, juče su sahranjeni Dragan Pješčić i njegove kćerke Slađana (18) i Dragana (16), koji su stradali u teškoj saobraćajnoj nesreći Koja se u četvrtak dogodila na magistralnom putu Gacko-Trebinje u mjestu Vrbica.\nPrva žrtva novog gripa u BiH\nPreminuo načelnik Bileće Slavko Bekan


Prve izbeglice iz Avganistana stigle na Kosovo i u Severnu Makedoniju - Radio Forum - Programm - COSMO - Radio - WDR\nPoslednji vojnici SAD napustili su Avganistan. Ministri unutrašnjih poslova EU u Briselu razgovaraju o prihvatu izbeglica iz te zemlje, a prve grupe Avganistanaca stigle su na Kosovo i u Severnu Makedoniju.\nNa Kosovo su do sada stigla dva aviona sa ukupno 224 izbeglica iz Afganistana, koje su radile za američke organizacije i NATO. Evakuisani su i članovi njihovih porodica, žene, deca i starije osobe, a ministar unutrašjih poslova Kosova Dželjalj Svečlja (Xhelal Sveçla) je izjavio je da će oni biti smešteni u bivši kamp Bechtel Enka, kompanije koja je gradila autoputeve na Kosovu, a koji se nalazi u Uroševcu, u blizini američkog kampa Bondstil.\nKosovo i afganistanske izbeglice\n03:44 Min.. Verfügbar bis 31.08.2022.\n"Njihov smeštaj je kratkoga roka, angažovali smo se da pomognemo našim saveznicima dok oni ne završe formalne procedure i u trenutku kada se te procedure završe oni će biti prebačeni na konačne destinacije", izjavio je Svečlja.\nPrvu grupu izbeglica dočekali su predsednica Kosova Vjosa Osmani premijer Aljbin Kurti.\n"Kada je u pitanju humanitarno pitanje, kada su u pitanju naši partneri i saveznici kao sto su Sjedinjene Američke Države i NATO, onda se ne postavlja pitanje zašto, nego kako. Dakle sva pitanja o kojima diskutujemo su tehničke i logističke prirode, kako bi izbegicama bilo što lakše, nakon konflikta koji je ostao iza njih u njihovoj domovini", izjavio je Kurti.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova je izdalo i saopštenje u kojem se obaveštavaju domaći i međunarodni mediji da neko vreme neće moći da snimaju kamp i izbeglice koje su u njemu smeštene, kako bi se zaštitila njihova privatnost i osigurala bezbednost.\nPojedini eksperti za bezbednost podsećaju da je u više navrata skrenuta pažnja i medijima da ne snimaju lica izbeglica izbliza, kako se ne bi otkrio njihov identitet, objašnjavajući to činjenicom da je jedan broj kosovskih građana bio deo ISIS-a, te da se zbog mogućih i dalje postojećih veza sa terorističkim organizacijama na Srednjem Istoku uključujući i talibane, mora voditi računa o identitetu izbeglica.\nPrema postignutom dogovoru, očekuje se da za kratko vreme na Kosovo stigne ukupno 2000 izbeglica, a troškove smeštaja, hrane, odeće i ostale usluge pokriće Sjedinjene Američke Države.\nNa današnjoj konferenciju za štampu Dželjalj Svečlja je najavio da se i danas očekuje dolazak još 131 izbeglice, podsećajući da su njihovi životi bili ugroženi od novih talibanskih vlasti.\nInače sve izbeglice testirane su na Covid 19 i kako je izjavio Svečlja, niko do sada nije inficiran virusom niti boluje od drugih bolesti koji bi mogli da dovedu u opasnost zdravlje njihovih sunarodnika.\nNa Kovid 19 testirane su i prve izbeglice koje su sinoć stigle na Medjunardni aerodrom u Skoplju. 149 građana Afganistana, koje su godinama radili za razne domaće demokratske institucije, lokalne i medjunarodne humanitarne misije i organizacijaje, kao i snage NATO-a, dočekao je šef makedonske diplomatije Bujar Osmani koji je izjavio je da je postignuta saglasnost da Severna Makedonija primi ukupno 780 izbeglica, koje će biti smeštene u hotelskom smeštaju na periferiji Skoplja. Njima će biti odobren privremeni boravak od 90 dana, nakon čega će otići u druge zemlje, a kao i na Kosovu i Albaniji, smeštaj i ostale troškove pokriće međunarodne organizacije i Sjedinjene Američke Države.\nU Albaniju je do sada od očekivanih 4000 stiglo preko 700 afganistanskih izbeglica i smešteni su u studentskim centrima i hotelima u Draču.\nZa razliku od Kosova, oni se slobodno kreću po gradu, a nakon što budu izvršene formalne procedure, odlučiće da li da ostanu ili će kao konačnu destinaciju birati neku drugu zemlju.\nStand: 31.08.2021, 18:44


Stefanović: Nema razmene podataka sa Prištinom - 21.01.2018, Sputnik Srbija\nStefanović: Nema razmene podataka sa Prištinom\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Srbije nema zvaničnu razmenu podataka sa Prištinom i povodom slučaja ubistva Olivera Ivanovića ništa zvanično nije dobilo od... 21.01.2018, Sputnik Srbija\n10:51 21.01.2018 (Osveženo: 10:55 21.01.2018)\n© Sputnik / Radoje PantovićNebojša Stefanović\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Srbije nema zvaničnu razmenu podataka sa Prištinom i povodom slučaja ubistva Olivera Ivanovića ništa zvanično nije dobilo od kosovskih istražnih organa, izjavio je ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović.\nOn je rekao da se čini da se istraga usmerava u pravcu da se usporava, ili da se nedovoljno brzo postupa, jer je plasirano mnogo dezinformacija.\n„Videćemo šta će oni saopštiti sutra, ja bih voleo da oni pronađu bilo šta što bi moglo da dovede do brzog otkrivanja počinilaca, ali ne ohrabruju ni poruke, ni činjenja, odnosno nečinjenja, na terenu. Ne ohrabruje ništa od toga“, rekao je Stefanović za televiziju „Pink“.\nPrema njegovim rečima, više niste sigurni da li je pucano iz vozila u pokretu, ili nije, da li je bio jedan, ili dva automobila i „drugo, zašto se to uopšte pušta u javnost“.\n„A to sigurno ne možemo mi, nego oni koji su na terenu, zatim, šta je sa snimcima sa kamera koji postoje, ne samo na toj, nego i na okolnim zgradama, da vidimo šta se po tome radi“, kaže Stefanović.\nOn je istakao da srpski organi mogu da pomognu istrazi i od prvog trenutka poruka je da, bez obzira ko se nalazi iza ubistva Ivanovića, i izvršioci i i nalogodavci moraju najoštrije da odgovaraju i da će Srbija učiniti sve što može kao država, sve institucije upregnuti, da pomogne da se dođe do ubica Olivera Ivanovića.\n16 Januar 2018, 18:30\n„To je, što se nas tiče, stvar koja je zaista potpuno iskrena i nepromenjena. Ono što jeste problem, evo prošlo je već mnogo dana i od naših zahteva, videli ste odgovore prištinske strane, predsednika njihove vlade, u kojima se jasno kaže da se srpskim istražnim organima neće dozvoliti učešće u tom procesu“, rekao je Stefanović.\nSrbija, kaže Stefanović, traži da njeno tužilaštvo, policija, bezbednosne službe, svi koji mogu da pomognu, budu uključeni, da bi se kroz razmenu informacija, iskustvo koje naši istražni organi imaju, pomoglo da se do počinilaca i nalogodavaca tog ubistva dođe vrlo brzo.\n„Srpski narod ima poverenje u predsednika, vladu, državne organe, koji bi mogli mnogo više da doprinesu istrazi. Ovako, ostaje nam svima, da tako kažem, da imamo neku vrstu nade da taj proces neće biti upropašćen i namerno vođen u pogrešnom smeru, kako nažalost tako izgleda“, rekao je Stefanović.


Bivši vojnik se priseća ubistava na farmi Branjevo | Institute for War and Peace Reporting\nBivši pripadnik vojske bosansko-hercegovačkih Srba, koji je priznao da je sudelovao u masovnom pogubljenju preko 1,000 bošnjačkih zarobljenika, svedočio je ove sedmice po deseti put pred Haškim tribunalom.\nDražen Erdemović – koji je ovaj svoj iskaz dao kao svedok optužbe na suđenju ratnom komandantu vojske bosansko-hercegovačkih Srba, Ratku Mladiću – priznao je 1998. krivicu za ubijanje kao ratni zločin, nakon čega je bio osuđen na pet godina zatvora zbog učešća u pogubljenju koje se odigralo 16. jula 1995., na farmi Branjevo.\nPoslednji je put on svedočio na suđenju bivšem predsedniku bosansko-hercegovačkih Srba, Radovanu Karadžiću. (Više o tome vidi u tekstu "Život srpskog vojnika „uništen“ pogubljenjima u Srebrenici".)\nErdemović je rekao kako se nada da će ovo biti njegovo poslednje pojavljivanje pred Tribunalom, jer uopšte nije lako govoriti "otvoreno o tim stvarima", i jer ga je svedočenje nateralo da se zajedno sa porodicom "preseli i preuzme potpuno nov identitet".\nOn je ranije izneo procenu da je lično ubio oko 70, od ukupno oko 1,000 do 1,200 muškaraca koji su streljani na farmi Branjevo 16. jula 1995. Rekao je da je pogubljenja izvršio zbog toga što se plašio da će biti ubijen ako odbije naređenje.\nUbistva na farmi Branjevo su deo velikog masakra nad preko 7,000 bošnjačkih muškaraca i dečaka, zarobljenih nakon što je grad Srebrenica 11. jula 1995. pao u ruke bosansko-hercegovačkih Srba.\nTužioci tvrde da je okrivljeni Mladić, kao neko ko je od 1992. do 1996. bio komandant vojske bosansko-hercegovačkih Srba, planirao i nadzirao srebrenički masakr. U optužnici se navodi da je Mladić odgovoran i za zločine genocida, progona, istrebljenja i prisilnog raseljavanja, čime je "doprineo ostvarenju cilja – trajnog uklanjanja bosansko-hercegovačkih Muslimana i bosansko-hercegovačkih Hrvata sa teritorije na koju su pravo polagali bosansko-hercegovački Srbi".\nErdemović je tužilaštvu ove sedmice rekao da su ubistva – koja su izvršili on i sedmorica kolega – trajala "pet, pet i po sati, jer je bilo 15 do 20 autobusa kojima su dovedeni Muslimani".\nOn je rekao da je zarobljenike dovodio "visok i atletski građen, nešto stariji" vojni oficir, koji se "nikada nije predstavio". Dodao je da bi taj oficir mogao biti Ljubiša Beara, koga je Tribunal 2010. osudio za genocid i izrekao mu kaznu doživotne robije zbog učešća u srebreničkom masakru.\nTokom unakrsnog ispitivanja, Mladićev advokat Miodrag Stojanović pitao je Erdemovića da li je čuo za glasine po kojima je komandant njegovog odreda, Milorad Pelemiš, bio "plaćen u zlatu i novcu za zločine".\n"Čuo sam za to, ali zaista ne znam da li je on ikada dobio novac", kazao je Erdemović, dodajući da on lično "nikada nije dobio nikakav novac za ubijanje".\nStojanović ga je pitao i kako može biti siguran da je toga dana ubijeno "1,000" ili "1,200" Muslimana, pošto je drugi član njegovog odreda, Franc Kos, izjavio da je taj broj bio približno 600 ili 700.\nErdemović je odgovorio da je njegova vlastita procena bila "realistička", ali da "ne postoji način na koji možete prebrojati sve ljude koje je ubio svako od nas".\nBranilac je potom pitao da li je Erdemović siguran da je "visok, atletski građen i nešto stariji čovek" izdao naređenje da se ljudi pobiju.\n"On je došao u odred i razgovarao sa Branom Gojkovićem, koji je faktički bio lider odreda u toj operaciji, kao i Aleksandrom Cvetkovićem. Gojković je potom došao do [mene], Franca Kosa i Zorana Goronje, a mi smo svi protestvovali, tvrdeći da su ubijanja besmislena. Gojković je na to odgovorio: ’Vrlo dobro, ukoliko to ne želite, onda mi dajte svoje puške i stanite odmah pored njih’", prisetio se Erdemović.\nU junu 2012., bosansko-hercegovački nacionalni sud za ratne zločine kaznio je Kosa i Goronju sa po 40 godina zatvora zbog učešća u masakru.\nErdemović je ranije posvedočio da mu je Cvetković sugerisao da koristi automatsko naoružanje, kako bi ubrzao proces ubijanja.\nStojanović je, međutim, rekao da je Cvetković – u razgovoru koji je bio vođen u jednom izraelskom zatvoru, gde on čeka da bude izručen Bosni i Hercegovini zbog optužbi za genocid – te tvrdnje odbacio kao "besmislene".\nTužilac Džulijan Nikols je rekao kako to "ne iznenađuje", te kako su "ostali pripadnici odreda, koji su uhapšeni zahvaljujući Erdemoviću, imali malo ili nimalo ličnog interesa da podrže njegovu izjavu".\nNikols je rekao da je razgovor sa Cvetkovićem stoga bio "nepouzdan".


NOVI PAZAR: Za Mejrino lečenje do sada prikupljeno 61.500 evra, potrebno još 80.000 - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Featured Istaknuto NOVI PAZAR: Za Mejrino lečenje do sada prikupljeno 61.500 evra, potrebno još...\nNOVI PAZAR: Za Mejrino lečenje do sada prikupljeno 61.500 evra, potrebno još 80.000\nNOVI PAZAR – Priča o maloj dvogodišnjoj Mejrem Nikšić iz Novog Pazara koja boluje od cerebralne paralize i da ona uz stručnu pomoć lekara u inostranstvu može prohodati, obišla je putem društvenih mreža i medija skoro čitav svet.\nU akciju prikupljanja novčanih sredstava za njene operacije uključili su se svi, krenuvši od humanitarnih organizacija preko privrednika, dijaspore do pojedinaca. Amina Kurtanović Nikšić, majka male Merjem, je izrazila zahvalnost svim dobrim ljudima koji su za ovih 16 dana prikupili 61.500 evra što SMS porukama, uplatama na njen privatni račun do kutija a potrebno je skupiti još 80 hiljada.\nMala Merjem kroz njenu tešku priču i situaciju uspela je da još jenom svetu pokaže kakav je narod koji živi u Novom Pazaru, u Sndžaku, koliko dobrih i humanih ljudi ima u našem šeheru. Da bi ova neverovatno jaka i pozitivna devojčica koja ima samo dve godine i koja na samom početku svog života vodi tešku bitku kako bi ustala na noge i prohodala, potrebno je puno novca za operacije i tretmane u inostranstvu pa su se građani Novog Pazara, čitavog regiona pa i dijaspore, bez obzira na veru, naciju ili bilo koju drugu različitost, priključili akciji prikupljanja novčanih sredstava.\n“Hvala svima, od srca hvala dobrim ljudima koji osećaju naš bol, tugu i koji razumeju našu želju da nam ćerka prohoda, koji vide koliko je teška naša borba da bi ostvarili cilj”, sa suzama u očima govori majka male Merjem, Amina Kurtanović Nikšić.\nInače, za mesečne tretmane koji su potrebni maloj Merjem, a koji se obavljaju u Novom Sadu, njena porodica mesečno mora da izdvoji čak 5000 evra. Operacija u Americi biće sledeće godine a kao što ste čuli za nju fali još 80 hiljada evra. Amina, majka male Merjem, još jednom je uputila apel dobrim ljudima da pomognu koliko mogu kako bi njena ćerka prohoda i kako bi je otac jednog dana za ruku odveo do oltara.\nSvi koji žele da pomognu to mogu učiniti slanjem poruke sadržaja 1041 na 3030, uplatom na dinarski račun majke Amine Kurtanović Nikšić kod Komercijalne banke: 205-9001020383339-38 i na devizni: 160600000103821574 IBAN: RS35160600000103821574 , SWIFT/BIC: DBDBRSBG\nPrethodni tekstNovi Pazar – Rudar Prijedor 0:0\nSledeći tekstFudbaleri Novog Pazara igrali nerešeno sa Rudarom iz Prijedora\nNa Gradini se čeka 10 sati na izlazu iz Srbije, kolone automobila na Preševu


Vesti online / Vesti / Srbija / Glas Amerike: Spor u Savetu bezbednosti zbog Kosova\nGlas Amerike navodi da je uzrok spor o tome da li treba nastaviti do sada ustaljenu praksu tromesečnih debata o izveštajima generalnog sekretara o misiji UNMIK-a na Kosovu. Kako prenosi VOA, SAD su bile protiv nastavljanja te prakse, uz podršku pet zemalja članica Evropske unije, dok se Rusija založila za tromesečne sastanke kao do sada.\nAmbasador Ekvatorijalne Gvineje, predsedavajući Saveta bezbednosti za februar, izjavio je da je SB odlučan da pregovorima dođe do rešenja.\n- Pojedine članice smatraju da su sednice o Kosovu svaka tri meseca prečeste i da bi period između izveštaja trebalo da bude duži, dok pojedini smatraju da bi trebalo da se držimo uspostavljenih pravila. Ne mogu da predvidim ishod pregovora, ali mogu da kažem da su u toku i da ako ne bude pozitivnog ishoda - da odlučimo u pregovorima, imaćemo proceduralno glasanje 7. februara. Međutim, to bi bilo za žaljenje - izjavio je ambasador Ndong Mba.\nAmbasador SAD: Da se zna linija - gde je Srbija, a gde je Kosovo


Radio TV Stara Pazova - Dan učitelja\nDanas se širom planete obeležava Svetski dan učitelja i nastavnika. Ovaj dan proglasile su Ujedinjene nacije 1993. godine, a njegov cilj je da naglasi ulogu učitelja u obrazovanju i razvoju dece i istakne principe i preporuke o položaju učitelja i nastavnika. Reč je o profesiji koja je temelj obrazovanja svakog naroda, a koja je sama po sebi veliki izazov za svakoga ko se njome bavi. U situaciji kada vlada beznađe, ima nasilja, učitelji treba da stimulišu, ukazuju na pozitivne primere, da budu temelj obrazovanja, kulture i tolerancije.\nU svetu je 57 miliona dece školskog uzrasta van škole, pa je između ostalog potrebno angažovati oko 5,24 miliona nastavnika da bi se postigao cilj univerzalnog osnovnog obrazovanja, podaci su međunarodnih organizacija. Iako u mnogim zemljama postoji ozbiljan nedostatak prosvetnih radnika, suočeni sa velikim očekivanjima, prosvetni radnici se često osećaju potcenjenima, bez dovoljne podrške i loše profesionalno opremljeni, da se nose sa realnošću sredine u kojoj rade. Tema ovogodišnjeg obeležavanja je “Vrednost učitelja i poboljšanje njihovog statusa”, a ono što je neophodno je da se poveća broj kvalifikovanih učitelja, da se motivišu tako što će se njihov rad ceniti. Prosvetne strategije na nacionalnom nivou moraju biti u saglasnosti sa postojećim globalnim i regionalnim okvirima kako bi doprineli osiguranju kvaliteta i poboljšanju statusa i radnih uslova prosvetnih radnika. Izuzetno je važno postavljanje jake obrazovne strategije u okviru lokalnih i nacionalnih regulativa u cilju regrutovanja i stimulisanja prosvetnih radnika.


source.ba | Tužilaštvo pokrenulo istragu nakon što su u RS-u objavili ime zaštićenog svjedoka\nTužilaštvo Bosne i Hercegovine pokrenulo je istragu protiv medija u RS-u koji su otkrili identitet zaštićenog svjedoka na suđenju za genocid u Srebrenici, koji je tokom svjedočenja 2017. godine tvrdio da mu je današnji premijer ovog entiteta Radovan Višković nudio novac da prekopava masovne grobnice 1996. godine, potvrđeno je za Balkansku istraživačku mrežu Bosne i Hercegovine (BIRN BiH).\nNekoliko dana nakon objave tekstova o iskazu zaštićenog svjedoka, Milorad Kojić, direktor Centra za istraživanje rata, ratnih zločina i traženje nestalih lica RS-a, izjavio je kako će biti objavljena imena “svih svjedoka koji su svjedočili protiv osuđenih ratnih zločinaca iz reda srpskog naroda”. Centar je, dodao je Kojić u izjavi od 21. septembra, na polovini posla da objavi spisak svjedoka koji su, kako je rekao, davali “lažne izjave”.\nZbog ovih i sličnih izjava Državno tužilaštvo, potvrđeno je nezvanično za BIRN BiH, ubrzano radi na opsežnom predmetu, u kojem su osim medija koji su otkrili identitet zaštićenog svjedoka, uključena i druga lica koja su podstrekivala medije na takvo nešto. Kojić nije odgovorio na pozive i poruke za komentar do trenutka objave teksta.\nPortal Glas Srpske objavio je da je Tužilaštvo BiH od njih zbog postojanja osnovane sumnje da je počinjeno krivično djelo “Otkrivanje identiteta zaštićenog svjedoka” iz Krivičnog zakona BiH, tražilo da dostavi podatke o autoru teksta, uredniku DESK-a i glavnom i odgovornom uredniku portala. Boris Grubešić, glasnogovornik Tužilaštva BiH, potvrdio je za BIRN BiH da je pokrenuta istraga zbog otkrivanja identiteta zaštićenog svjedoka, ali nije želio navesti na koje se medije, osim Glasa Srpske, odnosi istraga.\n“Stav uređivačkog kolegija je da ni u jednom momentu u tekstu nismo otkrili ničiji identitet, niti smo uputili na nekoga ko bi otkrio identitet zaštićenog svjedoka. To su nam potvrdili i naši advokati koje smo konsultovali nakon saznanja o istrazi Tužilaštva”, kaže Žarko Marković, zamjenik glavnog i odgovornog urednika Glasa Srpske.\nAdvokatica Vasvija Vidović kaže kako ne umanjuje ulogu medija i njihovu odgovornost u činjenju krivičnog djela otkrivanja identiteta, ali smatra da mnogo veću težinu u svemu snose pravosudne institucije: “Mediji naravno moraju poštovati zakone i odredbe Suda, ali je pitanje kako je informacija o identitetu zaštićenog svjedoka uopšte izašla iz pravosudnih institucija. Nosioci pravosudnih institucija moraju imati mnogo veću svijest u tom pravcu, kada je u pitanju zaštita podataka.”\nBIRN BiH je ranije pisao kako je RTRS 2012. godine u emisiji “Nekad bilo” otkrio identitet zaštićenog svjedoka. Gost emisije RTRS-a bio je Milorad Pelemiš, bivši komandant Desetog diverzantskog odreda Vojske RS (VRS). Govoreći o bivšem pripadniku tog odreda, kojem su spomenuli identitet, novinar Siniša Mihailović je rekao: “I on je bio zaštićeni svjedok”, a Pelemiš je nastavio: “I on je kao zaštićeni svjedok…”\nSud BiH je ranije osudio, u oktobru 2011., po sporazumu o priznanju krivice na uslovne kazne od po šest mjeseci Krunislava Malenicu i Eseta Muračevića, glavnog i odgovornog urednika i spoljnog saradnika “Bum” magazina, zbog otkrivanja identiteta zaštićenog svjedoka. Malenica i Muračević su priznali da su u jednom od brojeva “Bum” magazina objavili ime, prezime i fotografije zaštićenog svjedoka iz predmeta koji je vođen protiv Predraga Kujundžića, kao i dijelove iskaza, iako im je, kako stoji u presudi, “u momentu objavljivanja članka bilo poznato da drugi mediji do toga momenta nisu otkrili identitet svjedoka”. Kujundžić je zbog zločina u Doboju osuđen na 17 godina zatvora. Sud je u ovom predmetu utvrdio da je Tužilaštvo prikupilo dovoljno dokaza o krivnji optuženih.


Do svih ovih upornih problema sa stomakom dolazi zbog toga što patogeni iz spoljašnje sredine, ali i neki lekovi, narušavaju prirodnu ravnotežu naše crevne flore, odnosno što dolazi do smanjenja broja takozvanih dobrih, probiotskih bakterija u našem organizmu. Ove bakterije važne su ne samo za dobro varenje i apsorpciju korisnih sastojaka iz hrane, već i za adekvatno funcionisanje imunog sistema i sposobnost organizma da se izbori sa bolešću.\nIako je dobro poznato da klasični probiotici mogu biti korisni za svakodnevno održavanje digestivnog trakta i da predstavljaju pomoć u jačanju imuniteta, oni nažalost za naše telo nisu dovoljno snažna podrška u slučaju akutnih dijareja. U tim situacijama su nam potrebni ne samo posebno odabrani sojevi probiotskih kultura, već i prebiotici - oligosaharidi koji imaju ulogu da osiguraju uspeh dobrih bakterija na njihovom putu do našeg stomaka.\nZato je kompanija Esensa razvila EsenBak® Direct Ultra Strong - sinbiotik koji dopinosi pravilnoj funkciji digestivnog sistema. Ovaj preparat koristan je u slučaju svih vrsta akutnih dijareja, bilo da su njeni uzročnici bakterijska ili virusna infekcija, bilo antibiotici i drugi propisani nam lekovi i medicinski preparati, bilo nagla promena načina ishrane usled putovanja ili prelaska na novi dijetetski režim.\nU pitanju je snažna kombinacija 8 pažljivo odabranih i ispitanih probiotskih sojeva iz rodova Bifidobacterium i Lactobacillus i to u dozi od 50 milijardi dobrih bakterija, proizvedenih specijalnom, patentiranom tehnologijom koja osigurava izuzetnu stabilnost, čime se ostvaruje snažno dejstvo i maksimalna efikasnost.\nTakođe, EsenBak® Direct Ultra Strong u sebi sadrži 3 različita prebiotika, nesvarljivih oligosaharida, koji istovremeno selektivno stimulišu rast i aktivnost „dobrih“ probiotskih bakterija, ali i potpomažu da što veći broj ovih korisnih bakterija uspe da se probije do naših creva.\nZa razliku od drugih probiotskih preparata, EsenBak® Direct Ultra Strong sinbiotik dolazi u kutiji u koju su spakovane samo 4 kesice praška za direktnu primenu. Upotreba ovog preparata je vrlo jednostavna, jer je dovoljno sadržaj kesice isprazniti direktno u usta, sačekati da se lagano otopi, a potom progutati.\nPrvi dan se uzimaju dve kesice praška – jedna kesica ujutru, jedna uveče, a potom se naredna dva dana uzima samo po jedna. Već prva doza značajno zaustavlja dijareju, a tokom naredna tri dana uspostavlja se ponovni balans crevne flore i naš stomak “vraća u normalu”.\nEsenBak® Direct Ultra Strong je preparat bezbedan za upotrebu kod odraslih i dece starije od 6 godina, a pritom je vrlo ukusan, sa prijatnom aromom borovnice.


Urugvajci traže novog selektora nakon 15 godina\nFudbalski savez Urugvaja saopštio je da su nakon 15 godina raskinuli ugovor sa selektorom Oskarom Tabarezom.\nNakon što je selekcija Urugvaja doživjela četiri poraza u nizu u kvalifikacijama za Svjetsko prvenstvo i veliko je pitanje da li će uspjeti da izbore plasman u Katar.\nTabarez je vodio selekciju Urugvaja na 224 utakmice, osvojio je Kopa Ameriku 2011. godine, a godinu ranije u Južnoj Africi je s tom reprezentacijom stigao do četvrtog mjesta na Svjetskom prvenstvu.\nUrugvajci se trenutno nalaze na sedmom mjestu na tabeli sa 16 bodova, dok četvrtoplasirana Kolumbija ima bod više.\nPrethodni članakJovanović: “Edin Džeko je zajedno sa Zlatanom Ibrahimovićem najbolji igrač s Balkana”\nNaredni članakKrunić pred Posušje: “Utakmicu dočekujemo bez četiri važna igrača”


Kasulidis: Srbija je faktor stabilnosti na Balkanu | Mondo Portal\nKasulidis: Srbija je faktor stabilnosti na Balkanu 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nIzvor Tanjug 24.02.2014. / 11:40 14:06\nMinistar spoljnih poslova Kipra Joanis Kasulidis ocenio je danas u razgovoru sa predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem da je Srbija faktor stabilnosti na Balkanu.\nOn je rekao da će jaka Srbija u Evropskoj uniji doprineti stabilnosti cele Evrope.\nKasulidis je, kako se navodi u saopštenju iz Nikolićevog kabineta, pozdravio razgovore Beograda i Prištine.\nPrema njegovim rečima, dodatno uslovljavanje onih koji su već hrabro ušli u pregovore i potpisali sporazum dovelo bi do pooštravanja situacije koja bi destabilizovala Balkan.\n"Mi smo mala zemlja koja zna koja su njena prava i znamo da ih upotrebimo u odbrani svojih interesa. Trudili smo se da ni vi koji imate sličan problem ne budete uslovljavani prilikom dobijanja datuma", rekao je Kasulidis.\nNikolić je, takođe, ocenio da su odnosi Srbije i Kipra primer "prijateljstva, razumevanja i uzajamne pomoći".\n"Naše dve zemlje nisu povezane ni kopnom, ni morem, ne spaja nas teritorija, ali su naše veze neraskidive", naveo je Nikolić, a prenosi Kabinet predsednika.\nPrema njegovim rečima, Srbija se u kratkom periodu uhvatila u koštac sa mnogim problemima i veliki deo njih rešila.\nNikolić je dodao da je još nerešeno pitanje Kosova i Metohije, kao i ekonomske krize koja je duboko potresla državu.\n"Mi ćemo da razgovaramo sa Albancima, da sarađujemo, razvijamo prijateljstvo, ali nikada nećemo priznati nezavisnost Kosova i Metohije, kao što se ni vi (Kiprani) nećete odreći dela svoje teritorije", rekao je predsednik Srbije.\nPrema njegovim rečima, Srbija veoma ceni pomoć Kipra prilikom dobijanja datuma za otpočinjanje pregovora sa EU i principijelan stav da ne prizna jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova.\nMinistar spoljnih poslova Kipra je naveo da izuzetno ceni iskrenost i otvorenost predsednika Nikolića i pokazanu mudrost i viziju prilikom rešavanja ključnih pitanja za sudbinu Srbije.\nI prvi potpredsednik Vlade Aleksandar Vučić sastao se danas u Beogradu sa Joanisom Kasulidisom.\nOni su razgovarali o evropskim integracijama, teritorijalnom integritetu i suverenitetu Srbije i situaciji u regionu.\nKasulidis je istakao značaj prijateljskih odnosa dve zemlje i potvrdio nedvosmislenu podršku Republike Kipra procesu evropskih integracija Srbije i rešavanja pitanja Kosova i Metohije. Takođe, obećao je da će se Kipar zalagati da Evropska unija zadrži statusno neutralnu poziciju u rešavanju pitanja KiM.\nVučić je izrazio zadovoljstvo bilateralnim odnosima dve zemlje i posebno ukazao na blisko prijateljstvo Srbije i Kipra, saopštio je Kabinet Prvog potpredsednika vlade.\nVučić je Kasulidisu zahvalio na podršci Kipra evropskim integracijama i teritorijalnom integritetu i suverenitetu Srbije. Prvi potpredsednik vlade je naglasio i da Kipar može da računa na podršku Beograda na međunarodnoj sceni, navedeno je u saopštenju.\nTema razgovora bila je i situacija u regionu.\nsrbija u eu kipar


GORENJE veš mašina W 7403 - Idealno.rs\nPočetna / Bela tehnika / Pranje i sušenje / Mašine za veš / GORENJE veš mašina W 7403\nPotrošnja vode (u l) 45.27 l\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za GORENJE veš mašina W 7403 i izberi najbolju. Mašine za veš iz kategorije Pranje i sušenje je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda GORENJE W 7403 i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda GORENJE. Opis i tehnički podaci proizvoda GORENJE W 7403 se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. GORENJE veš mašina W 7403 je dostupan u prodavnici Ascorp, Tehnoring, Tri-O, Volim Svoj Dom po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za GORENJE veš mašina W 7403 proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za GORENJE W 7403 je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.\n31.390,00 din + troškovi dostave\n32.660,00 din + troškovi dostave


Vesti online / Vesti / Srbija / Albanci beže, ekstremisti stižu\n04:11 >> 11:47h\nAlbanci beže, ekstremisti stižu\nAlbanci s Kosova masovno napuštaju pokrajinu, neki tvrde da dnevno samo preko Srbije put Nemačke, Švajcarske, Belgije i drugih evropskih zemalja ode deset i više autobusa.\nAlbanci s Kosova masovno napuštaju pokrajinu (Foto: Ilustracija)\nRačuna se da je samo u januaru u inostranstvo otišlo oko 20.000 Albanaca. Srbi sa Kosova strahuju da Albanci odlaze u inostranstvo da bi tamo sklonili svoje porodice.\nNaime, pojavile su se glasine da na Kosovo stižu ekstremisti iz Albanije, Makedonije, Crne Gore i sa juga Srbije koji su obučavani u raznim terorističkim kampovima.\nProneo se glas i da se "nešto veliko sprema" i da se može ponoviti pogrom sličan onom iz 2004. godine, ovog puta sa ciljem potpunog čišćenja Kosova od Srba. Priča se i da je rok za to 20. februar, kao i da je zabrinutost Srba stigla i do Vlade Srbije.\n"Vesti" su od nekoliko adresa pokušale da dobiju objašnjenje za ove glasine, ali, nažalost, niko nije bio voljan da govori o tome.\n* Kosovski Albanac umro od hladnoće dok je bežao u Nemačku\n* Tači dobio podršku SAD-a za formiranje oružanih snaga Kosova\n* Priština vežba strojevi korak\nPrishtina bus station tonight. Full with people waiting to leave for Hungary pic.twitter.com/zvDJj7iiYC — Zekirja Shabani (@zekirjas) February 5, 2015\nPetak 06.02.2015. 12:13\nPrvo, nisu u pitanju samo Šipptari sa Kosova i Metohije, već i oni iz Albanije, Makedonije, Crne Gore, maltene odasvuda a kojima je sabirni centar Kosovo i Metohija, početna tačka izgradnje „velike Albanije“. E pa po uzoru na mnoge druge nacije i narode i „prolaznike“ koji kroz našu zemlju defiluju svakodnevno i astronomskom brzinom dobijaju privremena dokumenta, tj. Šipptari kako da na legalan način ostvare svoj san. Te tako masovno Šipptari navodno sa Kosmeta kreću put boljeg života i to baš kroz Srbiju. Gde dobijaju privremena dokumenta sa kojima ih kasnije po ugovoru o redamisiji vraćaju u Srbiju, koja dalje ima obavezu da ih primi kao svoje građane, iako to nikada nisu bili, jer ponavljam većina tih Šipptara nije sa Kosmeta. Citiraću jednu vrhunsku pravnicu koja je uprošćeno i svakom razumljivo objasnila suštinu ugovora o readmisiji: „Sporazum između Republike Srbije i Evropske zajednice o readmisiji lica koja nezakonito borave u čl. 3 reguliše obaveze Srbije u vezi sa readmisijom državljana trećih zemalja i lica bez državljanstva. Uslovi su, naravno, nepovoljni po nas. Tako se, na primer, pod tačkom a) kaže da smo dužni primiti i državljanina trećih država ukoliko to lice poseduje, ili je u vreme ulaska (u zamlju članicu EZ) posedovalo, važeću vizu ili dozvolu boravka izdatu od strane Srbije…Dakle, ova odredba dozvoljava i da se naknadno, bilo kada, izda viza ili dozvola boravka takvim licima u Srbiji, neovisno od vremenskog roka važenja vize ili dozvole, i time automatski obaveza na strani Srbije nastaje! Ova odredba očigledno ostavlja mogućnost da se metodima pritisaka i ucena ishoduje cilj: ratosiljanje nepoželjnih na elegantan način, u belim rukavicama. Pošto su u našoj zemlji od 5.Oktobra na vlasti euro slinavci, fanatici i poslušnici zapadnih centara moći,( koji su ih i doveli na vlast kako bi dokusurili srpski narod i državu), jasno je da će se Sporazum sprovoditi shodno interesima velikih i moćnih. Međutim, ova odredba ostavlja, čini mi se, istovremeno i prostor da vrši pritisak na vlast u smislu da se dozvole za boravak i vize naknadno ne izdaju jer je to u suprotnosti sa intersima Srbije.“\nPetak 06.02.2015. 16:24\nSrećan put bez povratka.


CRNE PROGNOZE STRATFORA: Balkan će biti arena za ratovanje Zapada i Rusije! | vesti-info.rs\nHomeREGIONCRNE PROGNOZE STRATFORA: Balkan će biti arena za ratovanje Zapada i Rusije!\nVAŠINGTON – Američki institut za strategijska predviđanja Stratfor procenjuje da je Balkan još jedna „evropska arena“ koja će privući pažnju Rusije i Zapada u poslednjem kvartalu ove godine.\n„Posle spornog referenduma u Republici Srpskoj koji je održan uprkos odluci Ustavnog suda BiH, pripreme za dalje poteze Srba u BiH u cilju učvršćivanja njihove autonomije na uštrb federalnih institucija, dovešće do tenzija među etničkim grupama u toj zemlji „, naveo je Stratfor u svojim prognozama za četvrti kvartal 2016.\nTo će, ocenjuje se u tekstu, za sada ostati sukob niskog intenziteta, ali „podrška Moskve srpskom stavu i mogućnost izbijanja etničkih trvenja pruža Rusiji još jednu arenu za posredovanje u pregovorima sa Evropljanima i Amerikancima“, smatra američki institut. U međuvremenu, kako predviđa, Evropska unija će verovatno dozvoliti zemljama duž balkanske migrantske rute da granice zadrže zatvorenim, kako bi obeshrabrile migrante u pokušaju da dopru do Unije.\nDebata u EU će, prognozira Stratfor, krenuti i u pravcu pružanja veće finansijske pomoći zemljama u Africi i na Bliskom istoku, kako bi se tamošnje vlade podstakle da učine više u sprečavanju emigracije stanovništva. Tokom poslednjeg kvartala 2016. godine, EU će debatovati i o svojoj politici u pogledu Rusije, navodi se u predviđanjima američkog instituta, uz ocenu da će to, još jednom, izneti na videlo unutrašnje podele zbog politike tog bloka prema Moskvi, posebno kad je reč o sankcijama vezanim za krizu u Ukrajini.\n„Sankcije će ostati na snazi do kraja godine, ali zamor od sankcija i intenzivno lobiranje Rusije u Evropi će podstaknuti žustru raspravu o tome kako pristupiti glasanju o ruskim sankcijama početkom 2017. godine i da li ih delimično ublažiti u zamenu za napredak u poštovanju Protokola iz Minska“, naveo je Stratfor. Američki institut prognozira i da će tri faktora uticati na zategnute odnose između Rusije i Zapada do kraja 2016.\nOdlazak predsednika SAD Baraka Obame i njegove administracije, predstojeće glasanje EU o sankcijama protiv Rusije i ekonomski stres uz raspravu u budžetu u Kremlju. Moskva će, navodi Stratfor, iskoristiti razedinjenost EU da izdejstvuje ublažavanje sankcija, apelujući na zemlje koje su otvorenije za tu mogućnost kao što su Italija, Grčka, Mađarska, Slovačka i Kipar.


Zadužbina Studenica iz San Franciska stipendirala 2.000 studenata iz Srbije - juGmedia\nZadužbina srpske dijaspore iz San Franciska dodelila je i ove godine, u sali Kolarčevog Narodnog Univerziteta, stipendije za trideset osam studenata univerziteta u Srbiji, u iznosu od preko šezdeset hiljada dolara. Godišnja stipendija iznosi 110.000 dinara.\nOd osnivanja Zadužbine Studenica 1993. godine, stipendiju je dobilo preko dve hiljade studenata, uključujući i oko 300 stipendija za postdiplomske studije na Harvardu, Kolumbiji, Berkliju, Stanfordu, i drugim prestižnim univerzitetima u SAD-u. Takođe, Zadužbina stipendira studente u Republici Srpskoj i srpske studente u Hrvatskoj, dok je u planu da se stipendiranje proširi i na celu BIH, Crnu Goru i Makedoniju.\nMiroslav Majkl Đorđević, predsednik Zadužbine koja nosi ime našeg slavnog manastira, poručio jstipendistima:\n„Nema važnijeg ulaganja u budućnost nego u obrazovonje mladih generacija. Taj proces je isti kao sejanje pšenice u proleće, koje je neophodno za hleb u leto i zimu. Naše uverenje kao osnivača Zadužbine Studenica je bilo da je obnova i bolja budućnost srpskog naroda moguća jedino preko temeljnog i pravilnog obrazovanja. Naša je želja bila da Zadužbina doprinosi negovanju univerzalnih vrlina istine i časti, pravde i poštenja, slobode i jednakosti.Od srca, želim vam uspeh, sa nadom da ne zaboravite ove želje osnivača i da one postanu integralni i neophodni deo vaše budućnosti i budućnosti Srbije i srpskog naroda“.\nZadužbina Studenica dodelila je i značajna bespovratna sredstva za obrazovne projekte, projekte crkve i različite društvene i kulturne institucije, izdavanje knjiga, humanitarne i druge poduhvate.\nZadužbinu su 1993. godine u San Francisku osnovale porodice Amerikanaca srpskog porekla sa osnovnim ciljem da podrže univerzitetsko obrazovanje mladih u najčvršćem uverenju da obrazovanje ima najveći značaj za uzdizanje i razvoj srpskog naroda.\nTrospratna neugledna zgrada u Ulici Bore Stankovića u Leskovcu građena je tri godine novcem radnika, uglavnom iz tekstilnih preduzeća, za potrebe vatrogasne…


Najpre će biti održana investiciona konferencija „INVESTCO - NB“ koja ima za cilj da na jednom mestu okupi sam državni i pokrajinski vrh, kao i značajan broj privrednika spremnih da ulože svoj kapital i pokrenu biznis u Novom Bečeju. U okviru investicione konferencije biće predstavljeni svi resursi i potencijali novobečejske opštine, kako u infrastrukturnom, tako i u kulturnom i turističkom smislu. Ovom prilikom, biće omogućen i obilazak lokacija u industrijskim zonama u Novom Bečeju i Novom Miloševu. U toku diskusije će biti predstavljena iskustva investitora koji su u poslednje dve godine došli u Novi Bečej i uložili sredstva i kapital, ali i iskustva onih koji već godinama posluju u novobečejskoj opštini – rekao je Svilengaćin istakavši da će se nakon konferencije, a u večernjim časovima, odvijati bogat kulturni program.\nU 20 časova, na Tiskom keju nastupiće Vojvođanski kamerni orkestar pod dirigentskom palicom Mikice Jevtića. Orkestar će predstaviti sjajan repertoar i muziku sa ovog podneblja. Posetioci će imati priliku da odgledaju i kratak film o istoriji Novog Bečeja, sa osvrtom na Povelju, kao i izložbu na Tiskom keju posvećenu upravo ovom jubileju. Pripremili smo i specijalno iznenađenje, ali ga nećemo otkriti – zaključio je Kovač, najavljujući program koji će, prema njegovim rečima, sasvim sigurno podsetiti na slavnu prošlost Novog Bečeja.\nKao i uvek, moderator večeri bila je Agneš Đukičin, direktor Narodne biblioteke Novi Bečej, koja je ovom prilikom rekla: “Stvarno je velika čast što nas je gospodin Varadi posetio u roku od dva meseca i što smo održali ovo književno veče koje smo obećali. “Put u juče - priče iz advokatske kancelarije” je književno delo koje zaslužuje pažnju svih nas. Pod jedan, zato što se bavi na vrlo direktan način bavi dešavanjima na teritoriji Banata, Zrenjanina, našeg prvog komšiluka. Pod dva, doktor Varadi je otvorio arhivu koja je stara 120 godina koja ima nekoliko hiljada spisa i napravio je dva izbora u svoje dve knjige,a iskoristili smo priliku i da ga pozovemo kada bude gotova i treća knjiga da nas poseti”.\nU četvrtak, 24. maja, zasedalo je Veće opštine Novi Bečej. Pred osam većnika, koliko je prisustvalo sednici, našlo se šesnaest tačaka dnevnog reda. Prva i, svakako, najvažnija je ona koja se ticala završnog izveštaja o budžetu opštine za prethodnu godinu. Većnici su jednoglasno usvojili predlog završnog računa koji će se naći pred odbornicima skupštine opštine, najverovatnije, već krajem sledeće sedmice.\nSaša Maksimović, predsednik opštine Novi Bečej, iskoristio je ovu priliku da ukaže na stabilnost opštinskog budžeta: “Ono što je ključno jeste da, bez obzira na sve one finansijske udare, na dugovanja i sudove iz 2003., 2008., 2009., 2011. i 2014., ipak, imamo stabilnost budžeta, štedljivi smo. Iz tog razloga, opština ne samo da može da servisira dugove, nego i da izgrađuje infrastrukturu, kupuje i planira šta će raditi u narednih deset godina”.\nU vezi sa tim je i odluka opštine da pribavi tzv. dvorište suda, odnosno, garaže i nekadašnji zatvor koji se tu nalaze, a sve u cilji stvaranja jedinstvene arhitektonske celine koja bi omogućila lakše kretanje i pristup Domu zdravlja. Komentarišući ovaj potez lokalne samouprave, Maksimović je rekao: “Nakon završetka rada arhitekata i pejzažnih arhitekata, tu bi trebalo da se nađe novi parking zajedno sa nastavkom našeg parka. Zašto to radimo? Mnogo građana nam se obraćalo sa problemom da posle, recimo, kiše, kada mnogi vozilima dolaze do Doma zdravlja imamo problem da hitna pomoć ne može da izađe. I tu je jedna poprilično teška situacija sa saobraćajem. Na ovaj način, otvoriće se jedan plato ispred Doma zdravlja na kome će biti moguće i parkiranje i normalno uređenje saobraćaja”. Prvi čovek opštine Novi Bečej istakao je i da će opština zgrade otkupiti po ceni koja je nešto niža od tražene. Naime, početna cena bila je nešto preko 7 miliona dinara, a opština Novi Bečej platiće nepokretnosti, približno, 6.8 miliona dinara.\nNa sednici Veća bilo je reči i o tome da će se uskoro ući u postupak nabavke vozila za dijalizu za koje su sredstva opredeljena nedavnim rebalansom, a većnici su usvojili i predloge odluka o usaglašavanju propisa lokalne samouprave sa zakonom o sahranjivanju, kao i niz drugih tehničkih i komunalnih predloga rešenja. Kako najavljuju iz opštinske uprave, trebalo bi da se skupština opštine izjasni i o ovim pitanjima naredne nedelje.\nCentralno mesto večeri bilo je posvećeno obeležavanju tri jubileja osnovne škole “Josif Marinković”. Naime, ova obrazovna institucija ove godine obeležava 250 godina postojanja škole u Vranjevu, 60 godina postojanja osmogodišnjeg obrazovnog profila i 50 godina da nosi ime čuvenog kompozitora. Ovom prilikom, predstavljena je i knjiga “Vranjevo” Vladimira Davidovića, direktora OŠ “Josif Marinković” koja govori o istoriji Vranjeva kao naseljenog mesta, ali i o razvitku školstva tokom vekova. Predstavljanju knjige prisustvovao je i Nebojša Kuzmanović, zameki pokrajinskog sekretara za kulturu, koji je ovom prilikom rekao: “Zaista sam prijatno iznenađen načinom na koji je ova manifestacija organizovana i načinom na koji ste se podsetili na 250 godina od osnivanja školstva na ovom prostoru i to je nešto što može da posluži za primer drugim sredinama. Već nekoliko puta dolazim u Novi Bečej, a u „Glavaševoj kući“ sam treći put i ovo je, nekako, do sada, bilo najlepše. Čini mi se da je uloženo dosta napora i zato sve ovo deluje tako lagano, opušteno. Ove žene pokazuju svoje rukotvorine, izložba fotografija Mike Antića, deca koja pevaju, gospođe koje pevaju prave narodne pesme, dovoljno za jedno lepo veče i omaž muzejima i ne samo muzejima, već i ovom mestu u kojem vi živite i to je nešto što može da bude ponos i vama samima i nama koji dolazimo ovde i kao gosti i kao prijatelji”.\nU četvrtak, 17. maja, odbornici novobečejske skupštine našli su se ponovo u skupštinskim klupama.\nOvo je prvo zasedanje parlamenta opštine Novi Bečej posle dve martovske sednice na kojima je odlučivano o kupovini upravne zgrade nekadašnjeg “Sokolca”. Pred okupljenim odbornicima našlo se više od pedeset tačaka dnevnog reda, a celokupno zasedanje trajalo je gotovo sedam časova. Koplja su se lomila ponajviše na prvoj tački dnevnog reda koja se ticala rebalansa budžeta opštine koji su predstavnici vladajuće većine obrazložili, pre svega, potrebom da se obezbede finansijska sredstva za nabavku vozila za dijalizu za potrebe Doma zdravlja koje će opština kupiti direktno (o čemu je već bilo reči na prošlonedeljnoj sednici Veća). Takođe, rebalansiranjem budžeta opredeljuju se sredstva i za kupovinu garaža u dvorištu suda u Novom Bečeju što je prvi korak ka formiranju jedinstvene arhitektonske celine kojom će se Dom zdravlja bolje povezati sa ostatkom centra grada. Diskusija o predloženom rebalansu trajala je nepunih dva sata, ali su ga, i pored zamerki opozicionih odbornika, većinom glasova usvojili.\nSkupština je na današnjoj sednici konstatovala i neopozivu ostavku doktora Ivana Zeca, dosadašnjeg direktora Doma zdravlja, a za vršioca dužnosti postavljen je doktor Žarko Đorđević, lekar internista, koji je najavio da će raditi na rešavanju nagomilanih problema Doma zdravlja, kao i da će se baviti podizanjem kvaliteta i kvaniteta zaposlenih u ovoj instituciji, a sve uz saglasnost i saradnju nadležnog ministarstva.\nTakođe, na ovoj sednici, koja je obilovala bitnim temama, direktori javnih preduzeća prezentovali su rezulate svog rada u 2017. godini.\nSednici nisu prisustvovali ni predsednik opštine niti njegov zamenik, a niko od prisutnih funkicionera vladajuće većine nije želeo da daje izjave po završetku zasedanja.\nOd početka ove nedelje, besplatna "Wi Fi" zona dostupna je u parku, na bedemima kod spomenika i na potezu od parka do Doma kulture. Koristeći svoje telefone, tablete i druge pametne uređaje, svi mogu da se povežu sa otvorenom bežičnom mrežom.\nBesplatno surfovanje je obezbedilo novobečejsko udruženje građana "INFO - NB" u saradnji sa Mesnom zajednicom.\nZoran Đurić iz udruženja "INFO - NB" kaže da se ova besplatna internet zona zove "Park", a "username" i "password" za logovanje su "tisa", te da u perspektivi postoji ideja da se formira još pristupnih internet tačaka i na drugim lokacijama opštine Novi Bečej.\nDoktor\t19 Fudbal\t138 Dragan Rauški\t3 Fotografi\t28 Paulina Sudarski\t12 Muzej\t7 Umetnost\t29 Polet\t5 KPJ\t24 Miloje Čiplić\t28 Pošta\t16 Slikarstvo\t19 Aleksandar Berić\t3 Ličnosti\t306 Sekereš Ištvan\t1 Lazaret\t8 Biserno ostrvo\t2 duševno oboleli\t21 Tisa\t26 Crveni krst\t9


Vuletić: Beznadežno stanje u kojem jedan klub živi za penale i od penala - Sportska centrala\nVuletić: Beznadežno stanje u kojem jedan klub živi za penale i od penala\n15 sep 2019. 14:30\nNačin na koji je Crvena zvezda došla do preokreta i pobede nad Inđijom u 8. kolu Super lige primorao je i sportskog direktora crveno-belih Mitra Mrkelu da potvrdi ono u šta su se uverili svi koji veruju svojim očima.\nSudija Igor Stojilković je „častio“ crveno-bele penalom, iako je prekršaj nad Vukanovićem napravljen izvan kaznenog prostora, posle čega je Mrkela izjavio da je postojao previd arbitra i da se Zvezda, između ostalog i zbog takvih situacija, zalaže za uvođenje VAR tehnologije u srpski fudbal.\nNa ovu Mrkelinu izjavu reagovao je potpredsednik FK Partizan Vladimir Vuletić i podsetio da je Zvezda jedini klub koji nije imao predstavnika na sednici Zajednice Super lige na kojoj je formirana Radna grupa za uvođenje VAR tehnologije.\nIzjavu profesora Vuletića prenosimo u celosti:\nSinoćni teatar apsurda na našem najdubljem stadionu lansirao je u orbitu novu zvezdu koja je svoj zvezdani uspon započela u prvom kolu na večitom derbiju Omladinske lige Srbije.\nMi živimo u vremenu pomamne sladostrasne žedji jednog kluba za beščašćem, urušavanjem svakog oblika zakonitog ponašanja, etičke izvitoperenosti sve pozivajući se na zakon i etiku.\nTako sportski direktor ovog kluba govori o tome da se taj klub zalaže za hitno uvodjenje VAR tehnologije. On za istinu ne haje jer zna da istina živi daleko od te izjave:\nFK Partizan je tri puta podnosio inicijativu FSS-u za uvodjenje VAR-a.\nKrajem marta 2019., Zajednica Super Lige i Prve lige Srbije usvaja zahtev Fudbalskog kluba Partizan i formira Radnu grupu za uvodjenje VAR tehnologije.\nNa toj sednici JEDINO FK Crvena zvezda nije bio prisutan.\nNa jedinom i to nezvaničnom pripremnom sastanku Radne grupe, održanom početkom septembra JEDINO FKCZV ne šalje predstavnika.\nIstovremeno, Izvršni odbor FSS tokom leta UKIDA podelu bodova i zadržava plej of sistem takmičenja bez konsultacija sa klubovima i to nakon prošlogodisnjeg bezuspešnog pokušaja FK Crvena zvezda da podelu bodova ukine na sednici Zajednice. Tadašnjim izjašnjavanjem, klubovi su tu inicijativu odbacili. Sada se ona ostvarila preko IO FSS i to protivno preporuci UEFA da se svaka promena sistema takmičenja ne može primeniti na nastupajuću sezonu. To pravno načelo, vacatio legis, (odlaganje primene zakona kako bi se subjekti privikli na njegovo dejstvo) brutalno je zgaženo od strane IO FSS.\nPodsećanja i istine radi: inicijativu za podelom bodova u plej ofu svojevremeno je podneo FK Crvena zvezda i tada su svi glasali za izuzev FK Partizan! Sada se, godinama kasnije, taj isti inicijator pojavljuje sa inicijativom ukidanja svoje nekadašnje inicijative!\nSvaki gol, koji Partizan uspe da postigne u ovakvoj ligi, pod ovakvim lakozaobilaznim pravilima, proširenim šesnaestercima i aut linijama, liči na “ljubav u doba kolere.”\nMi ostali, rečima velikog Dzona Stjuarta Mila moramo biti svesni da “čovek, koji nema ništa za šta je voljan da se bori, ništa što mu je važnije od njegove sopstvene sigurnosti, je bedno stvorenje i nema šanse da bude slobodan, osim ako ga takvim ne učine bolji ljudi nego što je on”, navodi se u izjavi profesora Vladimira Vuletića, potpredsednika FK Partizan.


PET FRIENDLY KANCELARIJA – PTA Book\nZašto je dobro stvoriti pet friendly radno okruženje?\nTrećinu dana provodimo u kancelariji, pa tako i sve više firmi želi da doprinese smanjenju stresa u radnom okruženju. Benefiti za one koji dozvoljavaju kućne ljubimce u kancelarijama odmah su vidljivi: one postaju lepša i zdravija mesta za rad, otvaranjem vrata ljubimcima poboljšava se slika o kompaniji, po pravilu i klijenti i zaposleni cene ovakvu vrstu angažovanja, a pozitivan pristup utiče i na druge da promene svoje navike. Na kraju, prisustvo pasa stvara više poverenja među saradnicima i dovodi do bolje kooperacije.\nŠta je pet-friendly kancelarija?\nPet-friendly kancelarija ima za cilj da time što će im dozvoliti da na posao dovedu svoje ljubimce unapredi kvalitet života svojih zaposlenih i stvori udobnije radno okruženje.\nOvo se može postići primenjivanjem efikasnih taktika koje na prvi pogled deluju složeno, ali su dugoročno isplative. Male stvari kao što su osmišljavanje prostora, obezbeđivanje posuda za vodu ili krevetića (sa logom firme), poslastica na prijemnom pultu, higijenskih vrećica, mesta za odlaganje povodaca, pa čak i povremeno angažovanje pet sitera, učiniće mnogo kada je u pitanju isplativost ulaganja. Za sve navedeno nije potreban ogroman budžet, a kao rezultat i sama firma postaje produktivnija i doprinosi širenju društvene svesti o važnosti odgovornog vlasništva.\nSamo u 2020. procenat u broju ljubimaca porastao je za 40% a kako su zakoni nekih evropskih zemalja vrlo strogi u sankcionisanju zanemarivanja, pod kojim se podrazumeva i predugo odsustvo vlasnika od kuće o čemu ćete više pročitati ovde sve je više kompanija koje dozvoljavaju zaposlenima da ih dovedu na posao.\nIako još uvek kontroverzna i nedovoljno promovisana, ova tema sa stanovišta životnog balansa i kvalitetno provedenog vremena na poslu postaje sve značajnija. Njen uticaj se širi ne samo kada se radi o boravku u kancelariji, nego i samoj komunikaciji i upućenosti ljudi jednih na druge.\nPrvi korak ka implemantaciji novih pravila je svakako već i sama informacija da li među zaposlenima postoji interesovanje za pet friendly okruženje, kao i otvorena komunikacija u slučaju bilo kakve neprijatnosti (fobije, alergije itd.), a zatim usvajanje protokola koji definiše pravila. Njime se preciziraju nepoželjna ponašanja (lajanje, agresija itd.), dozvoljene oblasti za kretanje (kuhinja, lift, zajedničke prostorije), kao i eventualni zahtevi za držanje na povocu.\nI sama inicijativa može proći probni period tokom kog će se utvrditi koliko je svima uključenim u nju, a naročito ljubimcima, boravak prijatan, pa čak i broj koji je dozvoljen u jednom danu.\nIskustva velikih kompanija poput Purine, koja se još od 2003. rukovodi načelom “zamislite da ljubimci u kancelariji nisu privilegija nego standard”, naglašavaju satisfakciju koju donose svim zaposlenima, od administracije do menadžmenta. Ova kompanija je 2017. uradila istraživanje prema kom je 50% anketiranih koji nisu imali ljubimca, pse u kancelariji videla kao pozitivno iskustvo.\nU isto vreme, pet friendly kancelarije podvlače značaj planiranja kada se radi o vremenu koje zaposleni provode sa ljubimcima u šetnji, njihovoj međusobnoj interakciji, nepoželjnim ponašanjima, toleranciji na ljude itd.\nKako bi se predupredile moguće neprijatnosti potrebno je da kompanije podsete na osnove društvenih normi, ali i da ustanove svoje koje će zaposleni prihvatiti pre nego što odluče da na posao dođu u društvu.\nPored prednosti pet friendly pravilnika, stalna edukacija o odgovornostima i važnosti socijalizacije postavlja se kao normativ kada je u pitanju radno okruženje\nO primeni i poštovanju zakona kao i o razvoju pet friendly usluge u Srbiji pisali smo u prethodnim blogovima, a kompanije koje nisu direktno usmerene na ljubimce, ali u isto vreme žele da okruženje učine otvorenijim i pristupačnijim slobodne su da deluju u okvirima svojih mogućnosti i ciljeva.\nObzirom da se PTA sertifikacijom definišu i promovišu jasni i kontrolisani standardi, oni mogu biti uzeti i kao osnov za promovisanje pet-friendly radnog prostora.


Da li je funta novo sigurno utočište za ulagače?\nDatum kreiranja subota, 19 maj 2012 22:06\tAutor Gde Investirati\tDok traje neizvesnost oko sudbine Grčke i budućnosti evrozone, evro iz dana u dan slabi, dok britanska valuta jača.\nBritanska funta će jačati i dalje narednih meseci ukoliko Grčka napusti evrozonu i tako pogorša krizu evropske monete, piše Reuters. Njeno jačanje je pre rezultat slabljenja evra, nego izraz poverenja investitora u jačinu valute.Iako neki analitičari funtu smatraju novim 'sigurnim utočištem' za kapital u nestabilnim vremenima, njen uspon će pre prouzrokovati ozbiljne probleme britanskoj politici, ali i generalno finansijskom tržištu. Naime, egzistencijalna kriza evra ugrozila bi ionako slab ekonomski rast u Evropi i smanjila bi ulaganja; banke bi se borile za opstanak, a i finansijsko tržište bi pretrpelo velika previranja.Četiri posto u odnosu na evro nije dramatična razlika. Funta je i dalje prilično niska. Međutim, neće stati na tome ukoliko Grčka napusti evrozonu. A tada će uslediti panika. Evro je od početka ovog meseca na gubitku 3,9 posto. Prošle godine u decembru bilo je potrebno izdvojiti 1,17 evra za jednu funtu, danas je to 1,25.S jedne strane, investitori mogu zaraditi na kursnoj razlici ukoliko se radi o sticanju kratkoročne pozicije u funti. Oni koji idu na nešto duži rok, gledaju kreditni rejting AAA, mada bi trebali da budu oprezni jer je Moody's u februaru izdao negativnu procenu britanskog rejtinga u narednih 18 meseci, piše T-portal. "Prednost funte u odnosu na valute kojima se tradicionalno pribegavalo, poput švajcarskog franka, je da je funta na tržištu više fluidna. Nedostatak je to što se snaga funte može obiti o glavu jer šteti izvozu", objašnjava za Bloomberg Ian Stannard, šef Strategije za evropsku valutu u Morgan Stanleyju u Londonu.Funta će okončati godinu s odnosom 81 peni za jedan evro, ako je jerovati procenama 42 analitičara koji su prognozirali za Bloomberg. Ili kako druga istraživanja pokazuju, s odnosom jedna funta za 1,59 dolara ili 1,56 dolara.