Kada su vam potrebna kišobran kolica? - Naš internet magazin\nPripadate li onoj grupi osoba koje smatraju da kišobran kolica nikako nisu dobra za decu? Izgleda da su neke ranije godine učinile da se kišobran kolica ne vole mnogo, te da se njihova upotreba svodi na to kada je dete već poraslo i kada mu kolica ni ne trebaju mnogo. Ali je važno da znate činjenicu da takva kišobran kolica danas teško možete i pronaći, na svu sreću.\nOno što je danas prisutno na tržištu jesu kolica koja su veoma funkcionalna i kvalitetna, a od njihovih mogućnosti zavisi da li vam odgovaraju ili ne. Naravno, kao što i standardna kolica imaju svoje mane i prednosti, isto važi i za dečija kišobran kolica, nikakve razlike u tome nema, jer oba ova vida kolica imaju svoje prednosti i svoje nedostatke.\nStandardna ili kišobran kolica?\nJedini pravi odgovor na ovo pitanje dolazi od vašeg načina života i okoline u kojoj živite. Ako, recimo, živite u kući, ako je teren oko vas svuda jako pristupačan, ne morate da nosite kolica negde, da ih često sklapate ili da prolazite preko uskih trotoara, onda će vam standardna kolica biti odlična i vaše dete će uživati u komociji koja se ponekim modelima pružiti.\nMeđutim, ako živite u zgradi sa ili bez lifta, ako često ulazite u neko prevozno sredstvo, prodavnice, a često ste uz sve to u vožnji sa bebom sami – kišobran kolica će biti spas za vas.\nKišobran kolica nisu namenjena isključivo većoj deci, jer imate kišobran kolica koja su namenjena upotrebi od rođenja, kao i ona koja su za 6+ meseci.\nZato je pre same kupovine bitno da obratite pažnju na položaj koji sedište sve može da ima, kao i na određene karakteristike kao što su točkovi, amortizovanost, dodaci.\nPoložaj sedišta na kolicima\nOd samog položaja sedišta zavisiće da li se kišobran kolica mogu koristiti od rođenja deteta ili ne.\nUkoliko kolica imaju opciju potpunog ispravljanja sedišta za ležeći položaj, onda ih koristite od samog početka. Odabirom kvalitetnog sedišta, tj. kolica, bićete sigurni da je vašem detetu udobno i da mu kolica ne remete razvoj kičme.\nKišobran kolica će vam u ovom slučaju doprineti tome da lakše ih sklopite i stavite u gepek automobila, da lakše njima prođete uskim trotoarima, kroz gužvu možda, jer su lakša za vožnju i upravljanje, buduće da nisu kabasta i nezgrapna.\nUz sve ovo, kišobran kolica imaju uvek opciju da dete bude okrenuto ka vama, pa ni tu ne postoji razlika između njih i standardnih kolica za bebe.\nPročitajte još: Šta treba znati pre prve šetnje sa bebom\nZašto su važni točkovi, amortizovanost i postojanje dodataka?\nTočkovi, materijal od kojeg su napravljeni, kao i amortizovanost, uticaće na udobnost i funkcionalnost tokom vožnje.\nGumeni točkovi su daleko stabilniji prilikom vožnje i lako se prilagođavaju terenu u odnosu na plastične, dok amortizovanost čini da kišobran kolica uvek i svuda budu udobni detetu i da određena truskanja, prelasci preko neravnog terena ne budu ometajući i neprijatni.\nPored toga, dodaci poput zaštite za kišu, navlake za hladne dane, kšetorpe ispod, olakšaće vam šetnju sa detetom u svakom godišnjem dobu, a to je veoma važno.\nTags: kišobran kolica kolica za bebe


TV Most - Ivanić:Ne postoje ni teorijske ni praktične šanse da BiH prizna Kosovo\nIvanić:Ne postoje ni teorijske ni praktične šanse da BiH prizna Kosovo\nSrpski član Predsedništva BiH Mladen Ivanić rekao je da nije video izjavu bošnjačkog člana Predsedništva BiH Bakira Izetbegovića o tome da će navodno priznati Kosovo, ističući da od toga neće biti ništa.\n"Ja imam instrumente kojima to mogu zaustaviti, tako da BiH neće priznati nezavisnost Kosova. Izetbegović možda želi, ali to se neće desiti, jer prvo takva odluka neće biti na Predsedništvu BiH, a, ako bi i bila, ja mogu pokrenuti mehanizam koji se zove vitalni nacionalni interes", rekao je Ivanić.\nOn je, kako su preneli banjalučki mediji, da ne postoje "ni teorijske ni praktične šanse da BiH to uradi".\n"To je njegova pusta želja i rekao bih loša namera prema Srbiji", ocenio je Ivanić.\nIzetbegović je u intervjuu za Dojče Vele rekao da je, što se njega tiče, "Kosovo trebalo već biti priznato", ali je napomenuo da je za priznanje Kosova potreban konsenzus unutar BiH.\nSpoljna politika u BiH je u nadležnosti Predsedništva BiH i svaki od tri člana, bošnjački, srpski i hrvatski, može staviti veto na odredjene odluke ako smatraju da su tim odlukama povredjeni vitalni nacionalni interesi naroda kojeg predstavljaju.


Otpočeli poslovi sanacije opreme i infrastrukture | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Otpočeli poslovi sanacije opreme i infrastrukture\nOtpočeli poslovi sanacije opreme i infrastrukture\nISTOČNO SARAJEVO – Oko 30 radnika bivše “Energoinvestove” Rasklopne opreme /RAOP/ u Istočnom Sarajevu započeli su danas, pod okriljem nove firme “Elektroinženjering” Banjaluka, koja je u vlasništvu ruskih investitora, prve poslove remonta i sanacije opreme, mašina i postrojenja.\n“Na ovim poslovima angažovani su kvalifikovani radnici za održavanje postrojenja, kao i infrastrukture, prvenstveno elektro i vodovodne mreže i grijanja, te radnici na poslovima obezbjeđenja i druge prateće službe”, potvrdio je Srni rukovodilac u nekadašnjem RAOP-u Miro Klepić.\nPrema njegovim riječima, prva grupa angažovanih radnika treba da obezbijedi uslove za pokretanje proizvodnog ciklusa i zapošljavanje dodatnog broja radnika.\nOn je precizirao da će u prvoj proizvodnoj fazi u pogonima u Istočnom Sarajevu biti nastavljena proizvodnja visokonaponskih prekidača /110 – 400 kilovoltni/ i mjernih transformatora /110 – 400 kilovoltni/.\nPrema ranijim izjavama ruskih investitora, druga faza podrazumijeva obezbjeđivanje uslova za uspostavljanje jedne od najmodernijih remontnih baza elektroopreme u regionu.\nMinistar industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske Željko Kovačević rekao je juče u Banjaluci da je ruski investitor preuzeo pokretnu imovinu bivšeg RAOP-a, i najavio da će odmah po preuzimanju pokretne imovine 30 radnika krenuti sa poslom u novoosnovanoj firmi.\nKovačević je naveo da je ruski investitor pokretnu imovinu preuzeo 5. februara, napomenuvši da će postupak prijema radnika početi onog trenutka kada se steknu uslovi za razvoj nove Rasklopne opreme, odnosno nove kompanije\n“Elektroinženjering” na prostoru bivšeg RAOP-a.\nOn je naglasio da su svi investitori dobrodošli u Republiku Srpsku, pogotovo investitori koji su kupili bivšu Rasklopnu opremu.\n“Oni imaju ozbiljne namjere, već su uložili 7,5 miliona KM i namjeravaju da u narednom periodu ulože milione evra. Žele da očuvaju proizvodnju koja je nekad bila u Rasklopnoj opremi i da dodatno zaposle radnike, ali nisu bili u poziciji da krenu s tim, jer nisu bili preuzeli pokretnu imovinu”, pojasnio je Kovačević.\nPrethodni članakTurci žele da prave centar za vantjelesnu oplodnju\nNaredni članak“Montevideo, vidimo se” gledalo 2.129 ljudi


Slaba trojka za reforme u Srbiji - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Slaba trojka za reforme u Srbiji\nIstraživanje AmCham Srbija\n2Piše: Lj. Bukvić 11. decembra 2017. 09.50\nA najgore reforma javnih predezuća, parafasikal, ali i nedostatak reforme u zdravstvu i javnim nabavkama, pokazalo je istraživanje AmCham Srbija, predstavljeno jutros na konferenciji “Peto prolazno vreme-petom brzinom u reforme” u hotelu Metropol.\nLoše ocenjena je i reforma obrazovanja, a dve trećine ispitanika u istraživanju poslovnu klimu u Srbiji ocenilo je“slabom trojkom”.\nMađarska, Rumunija i Slovenija su daleko bolje investicione destinacije od Srbije, dok su Crna Gora, BiH i Makedonija lošije.\n– Najveći izazovi u narednoj godini biće efikasnost pravosuđa, poreskog sistema, borba protiv korupcije, sive ekonomije i naravno ono što je akutna bolest u Srbiji gde ni antibiotici ne pomažu, jesu javna preduzeća – rekao je predsednik UO AmChama Zoran Petrović. On je podsetio da od 7,2 miliona stanovnika 1,4 miliona radi u privredi koja izdržava ceo sistem.\nIstraživanje je pokazalo i da velikim kompanijama najveći izazov predstavlja predvidivost promene i primene propisa i nelojalna konkurencija, dok malim i mikro preduzećima najviše problema pravi pribavljanje dodatnih izvora finansijskih sredstava i finansijska disciplina kod plaćanja.\nU istraživanju su učestvovale kompanije clanice AmChama, koja je u 2016. okupljala 200 kompanija u kojima radi 100.000 ljudi u Srbiji, a koje godišnje ostvare 9,2 milijarde evra prihoda.\n11. decembra 2017. u 12.34\nUvek moze bolje, ali od necega mora da se pocne. Mislim da je reformu obrazovanja trebalo ocenjivati u buducnosti, kada se budu videli efekti.\nlaza kostić kaže:\n11. decembra 2017. u 13.40\nSve je ovo još jedno novo iskustvo koje treba iskoristiti da bi se poboljšali u slovi u našoj zemlji.I slab trojak je bolja od jedinice koja nam je bila godinama prisutna.


PROPISI.com | SOCIJLNA DAVANJA\nUspostavljanje bolje kontrole socijalnih davanja\nMinistarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Vlade Republike Srbije saopštilo je da je u prvih 100 dana rada realizovan najvažniji cilj u ovom resoru budući da je usvojen Predlog zakona o socijalnoj karti, čiji je cilj unapređenje kontrole socijalnih davanja.\nNa donošenje ovog zakona, koji, kao jedan od prioriteta Vlade i resornog ministarstva, treba da rezultira boljom i poštenijom raspodelom novca opredeljenog za socijalna davanja, čekalo se više decenija.\nMinistarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja je iz tih razloga pozvalo narodne poslanike da u skupštinskoj raspravi podrže predloženi zakon.\nEpidemija COVID-19 je u prethodnih gotovo godinu dana uticala na čitav svet, pa tako i na Srbiju, a odavno je prevazišla zdravstvenu sferu i uključila i socijalnu i ekonomsku komponentu.\nS tim u vezi, prioritetni cilj Ministarstva bio je usmeren na odbranu ustanova socijalne zaštite i domova za smeštaj starih i odraslih od ulaska koronavirusa i njegovog širenja među korisnicima.\nSve ustanove su bile snabdevene brzim antigenskim testovima, pomoću kojih su otkriveni i asimptomatski slučajevi, što je u najvećoj meri doprinelo sprečavanju širenja virusa, a na inicijativu ministarke Darije Kisić Tepavčević zaposleni u tim ustanovama dobili su po 10.000 dinara jednokratne pomoći.\nTakođe, na inicijativu resornog ministarstva, za 20 gerontoloških centara obezbeđena je tehnička oprema u vidu smart televizora i tablet uređaja, kako bi se korisnicima olakšala komunikacija sa svojim porodicama, koja je bila ograničena zbog pomenute epidemije.\nKako je u međuvremenu došlo do smanjenja broja zaraženih u Srbiji, data je i preporuka gerontološkim centrima da se korisnicima omoguće posete, uz poštovanje svih epidemijskih i preventivnih mera.\nZaključkom Vlade Srbije, u decembru je svim korisnicima penzija isplaćeno po 5.000 dinara.\nMinistarstvo je, zajedno sa Vladom Srbije, u prvih sto dana rada bilo usmereno i na sprovođenje mera za oporavak privrede.\nU prvih 100 dana rada, Ministarstvo je formiralo Radnu grupu za izmene i dopune Zakona o pojednostavljenom radnom angažovanju na sezonskim poslovima u određenim delatnostima, sa ciljem da se obuhvat reforme sezonskog zapošljavanja proširi i na sektor građevine, turizma, ugostiteljstva i pomoći u kući, a pripremljen je i Nacrt zakona o osiguranju od povreda na radu.\nOčekuje se da uskoro bude usvojena i strategija zapošljavanja za period od 2021. do 2026. godine, čiji je glavni cilj omogućavanje kontinuiranog rasta zaposlenosti.\nVeliki pomaci su napravljeni i kada je u pitanju zapošljavanje mladih lica, a za to je pre svega zaslužan program „Moja prva plata“, koji je sprovela Nacionalna služba za zapošljavanje, pri čemu je zahvaljujući tom programu više od 8.500 lica zaposleno po prvi put na određenim poslovima.\nKako bi se olakšalo poslodavcima i radnicima u situaciji izazvanoj pandemijom, Uprava za bezbednost i zdravlje na radu objavila je Vodič za bezbedan i zdrav rad od kuće.\nMinistarstvo je radilo i na donošenju nekoliko strateških dokumenata – započeta je javna rasprava o Akcionom planu za sprovođenje Strategije o ekonomskim migracijama od 2021. do 2027. godine, a završena o Akcionom planu za sprovođenje Strategije unapređenja položaja osoba sa invaliditetom u Republici Srbiji za period od 2021. do 2022. godine.\nJedan od najvažnijih zadataka u narednom periodu biće donošenje nacionalne strategije za sprečavanje i suzbijanje nasilja nad ženama u porodičnim i partnerskim odnosima od 2020. do 2025. godine, a krajem decembra je formirana radna grupa koja će na tome raditi.\nKratak video o 100 dana rada Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja možete pogledati na linku.


Anima povodom Svjetskog dana borbe protiv nasilja nad ženama - Radio Tivat\n24 нов Anima povodom Svjetskog dana borbe protiv nasilja nad ženama\nPosted at 20:48h in Društvo, NVO\tby\tNela\nCentar za žensko i mirovno obrazovanje “Anima”, u ponedjeljak 25. novembra u 12 sati na Trgu od oružja u Kotoru organizuje performans pod nazivom “Ne damo naše živote za vaše prljave rabote” sa ciljem da skrene pažnju na sveprisutno nasilje nad ženama u društvenoj realnosti.\nMeđunarodnim danom borbe protiv nasilja nad ženama počinje kampanja koja kod nas, kao i u cijelom svijetu, ukazuje na sveprisutno nasilje nad ženama, kao i na aktivnosti koje države (ne)preduzimaju da se nasilje smanji, najavljuju iz Anime.\n“Naša Vlada, Parlament i institucije se nedogovorno odnose prema nasilju nad ženama, ne implementiraju usvojene deklaracije, rezolucije i akcione planove. Uporno istrajavaju na relativiziranju svih vrsta nasilja nad ženama uvažavajući donekle samo ono koje se dešava u porodici. O institucionalnom nasilju se ćuti i samo pojedinačni primjeri ukazuju na dubinu problema.\nU društvenoj realnosti sve vidljiviji i prisutniji su faktori koji doprinose nasilju nad ženama: siromaštvo, eksploatacija, nekažnjivost zločina , zarobljene institucije i militarizacija društva uz uobičajenu, čak normalizovanu, korupciju, kriminal i strah. Sve ovo podržano nacionalističkim ideologijama i potkrijepljeno tzv. patriotskim borbama i obmanama čini da su žene u najtežoj situaciji od početka pregovora za ulazak u EU. Karikaturno i cinično djeluju/izgledaju akcije ženske političke mreže na povećanju broja žena u parlamentu.”\nAktivistkinje Anime, izuzetno zabrinute zbog razvoja političke krize i posljedica koje ona može imati na živote žena, pozivaju sve žene da zahtijevaju svoja prava i izbjegavaju svrstavanja uz postojeće političke aktere,“ stoji u saopštenju Centra za žensko i mirovno obrazovanje “Anima”.\nNasilje nad ženama u Crnoj Gori- čak 20 posto građanki nakon 15 godine iskusilo nasilje\nShodno rezultatima istraživanja koje je tokom 2018.godine sprovela Organizacija za evropsku sigurnost i saradnju (OSCE) zajedno sa partnerima u Crnoj Gori, većina žena u našoj zemlji je zabrinuta po pitanju nasilja. Svaka peta žena iskusila je fizičko ili seksualno nasilje nakon svoje 15. godine.\nStudija o nasilju nad ženama, koja je predstavljena Skupštini Crne Gore u julu ove godine, pokazuje da nasilje nad ženama pogađa žene svih uzrasta, iz svake grupe prihoda i iz svake oblasti u zemlji. Istraživanje je još pokazalo da su sramota, strah od osvete od strane počinioca i nepovjerenje u službe, razlog neprijavljivanja nasilja.


aida-srbija - Poništeni svetski rekordi Natalije Molčanove\nPoništeni svetski rekordi Natalije Molčanove\nAIDA International upravo je objavila da je Bil Stromberg, bivši predsednik ove svetske asocijacije, kažnjen penalima za prošlogodišnje takmičenje u ronjenju na dah, na kom je ruskinja Natalia Molčanova oborila dva svetska rekorda (CWT -101m i FIM -90m). Naime, neke sudije viših nivoa pobunile su se da je Stromberg u to vreme imao trostruku ulogu na takmičenju (bio je organizator takmičenja, glavni sudija, a istovremeno i lični trener familije Molčanov), što je strogo zabranjeno po AIDA pravilima. S toga je sadašnji Izvršni odbor AIDA International prihvatio žalbu i doneo odluku o primeni sledećih mera protiv Bila Stromberga:\n1. 6 meseci suspenzije kao sudija (od 1. maja do 1. novembra 2010. godine)\n2. 9 meseci suspenzije kao sudijski instruktor (od 1. maja 2010. do 1. februara 2011. godine)\n3. 6 meseci pod prismotrom i proverom u vezi ovih aktivnosti (od 1. maja do 1. novembra 2010. godine)\n4. tokom 6 meseci suspenzije zabranjeno mu je da na bilo koji način deluje u vezi takmičenja i obaranja rekorda, posredno ili neposredno.\nS druge strane, Natalia je najviše oštećena ovom odlukom AIDA International, s obzirom da su u pitanju njena dva najbolja rezultata u dubinskim disciplinama i svetski rekordi za koje se prilično teško izborila protiv amerikanke Sare Kempbel. Međutim, još i tada na takmičenju se "dizala prašina" oko ovih rekorda, pa je ovakva odluka bila i očekivana, iako niko ne osporava veštinu i rezultate Natalie Molčanove. Sudeći po njenoj spremnosti, možemo se nadati da će Natalia ove svetske rekorde uskoro ponovo ozvaničiti.\nNedavno je najavila obaranje svetskih rekorda u disciplinama Promenljivi balast (Variable Weight - VWT) i Bez ograničenja (No Limit - NLT). Događaj je najavljen za period između 12. i 20. juna ove godine, na grčkom ostrvu Kalamata.


6. DVD Zdravo veganski 1+2\n12. Novi Zakon o prekršajima - Oduzimanje životinja i zabrana držanja životinja\n20. Ekskluzivni vegetarijanski i veganski kuvarski studio\n24. Pismo predsedniku Tadiću povodom Zakona o dobrobiti životinja\n... definisane kao dobro od OPŠTEG interesa, i nedopustivo je da to dobro uništava jedna mala grupa ljudi. Eventualna materijalna naknada nije adekvatna za otrgnut život, ali TO ZAKON MORA DA KAŽE... U ovom ...\n25. Izašao je novi dvobroj časopisa ''Sloboda za životinje'' br.4-5\n26. Izložba „Suživot sa velikim zverima“ izazov i mogućnost\n... z životinja preko veštačkih prepreka itd. Osnovno je pitanje, da li mi, kao bića koji smo privremeno na ovoj Zemlji, imamo pravo da ugasimo ove životinjske vrste zbog nekog našeg malog, parcijalnog, interesa ...\n28. Vaclav Klaus tvrdi da nema globalnog zagrevanja!\n... NE ZELE da vide posledice globalnog zagrevanja, koje su postale ocigledne cak i najneukijim i najmanje informisanim ljudima... i to radi zarad licnih interesa i interesa velikih kompanija - koje su ga ...\n... trate političkim zatvorenikom?Neprihvatljivo je da u demokratskom društvu deo građanskog društva može biti kriminalizovan po zahtevima nekih ekonomskih interesa. Izvanredno je da sada istraga ispituje kako i ...


U Gradskoj upravi održan prvi sastanak Radne grupe za implementaciju Projekta LIFE - Zenicablog\nU Gradskoj upravi održan prvi sastanak Radne grupe za implementaciju Projekta LIFE\nU Gradskoj upravi održan prvi sastanak Radne grupe za implementaciju Projekta LIFE – U skladu sa Ugovorom o saradnji između Grada Zenica i Međunarodne finansijske korporacije iz Grupacije Svjetske banke (International Finance Corporation – IFC), a u cilju implementacije Projekta privlačenja investicija i poboljšanja poslovnog okruženja na lokalnom nivou – LIFE, gradonačelnik Zenice, Fuad Kasumović, je donio Rješenje o formiranju radne grupe.\nZa članove Radne grupe imenovani su savjetnica Gradonačelnika za pravna pitanja (u svojstvu Šefa Radne grupe), šefica Odsjeka za lokalni ekonomski razvoj (u svojstvu koordinatorice Radne grupe), predstavnici gradskih službi i predstavnik Privrednog savjeta Grada Zenica.\nZadatak ove grupe je učešće u postupku reforme administrativnih postupaka na nivou Grada radi kvalitetnijeg pružanja usluga građanima i privrednim subjektima, unapređenja uslova, smanjenja rizika i troškova poslovanja.\nProjekat LIFE se sastoji od tri komponente: reforme regulatornog okvira, jačanja transparentnosti i podrške radu sa investitorima.\nS ciljem poduzimanja konkretnih aktivnosti na realizaciji Projekta LIFE, u gradskoj upravi je održan sastanak članova Radne grupe i eksperata IFC-a, koji će zajedno raditi na identifikaciji prilika za smanjenje administrativnog opterećenja na privredu u Zenici, a poseban fokus će se staviti na treću komponentu projekta, a to je rad sa investitorima i podrška unapređenju kapaciteta u radu sa investitorima.\nKada je u pitanju podrška radu sa investitorima prioritetne aktivnosti se odnose na izgradnju funkcionalne baze podataka koja je neophodna za rad sa investitorima, izradu novog investicijskog profila Grada Zenice, servisiranje investitora, postinvesticijsku podršku, uspostavu liste poticaja u cilju kvalitetnog i pravovremenog informisanja postojećih i potencijalnih investitora o poticajima te jačanje dijaloga sa privatnim sektorom.\nNa sastanku je dogovoren plan rada i dinamika realizacije projektnih aktivnosti.\nMeđunarodna finansijska korporacija – IFC, članica Grupacije Svjetske banke, provodi Projekat LIFE u Zenici uz finansijsku podršku Britanske ambasade u Bosni i Hercegovini.\nTagoviambasada bih finansija fokus gradska uprava life podrška projekt life zenica


Dodik: Ne pretvaram se da podržavam neuspeli koncept BiH – NovostiDana.rs\nDodik: Ne pretvaram se da podržavam neuspeli koncept BiH\nBANJALUKA – Ne želim da se pretvaram da podržavam neuspeli koncept nazvan Bosna i Hercegovina, izjavio je danas AFP-u predsednik Republike Srpske Milorad Dodik i dodao da je ipak spreman da radi „kako bi se osiguralo održivost BiH koja predviđena ustavom“.\n„Bosna i Hercegovina je danas republika koju niko ne želi osim par idealista u Sarajevu koji žele da je sačuvaju, ali niko više od nje nema koristi“, rekao je Dodik u intervjuu AFP-u\nOn je istakao i da, ukoliko se ne postigne konsenzus između Muslimana, Srba i Hrvata, „BiH će nestati“.\nPovodom održanog referenduma i poziva na saslušanje koje je tim povodom dobio iz Sarajeva, Dok je rekao da će „rado dati izjavu video linkom ili na teritoriji Republike Srpske“, ali da neće putovati na lokacije čije nadležnosi smatra „nelegalnim“.\n„Moji putevi ne vode u Sarajevo. Ja sam na meti sarajevskih muslimana i njihove politike. Nemam veze sa Sarajevom i ništa me ne vezuje za njih“, rekao je on.\nKako navodi AFP, ojačan nedavnom pobedom svoje stranke na lokalnim izborima, Dodik ponovo ukazuje na mogućnost organizovanja referenduma o nezavisnosti Republike Srpske.\n„Razmišljam o tome, mnogo razmišljam o tome“ rekao je Dodik i dodao da samo ukazivanje na takvu opciju može da bude upotrebljeno protiv njega na suda jer, kako je rekao „u Bosni i Hercegovoini nemamo pravo da mislimo“.\n„Ako mislite, autromatski vas smatraju velikim neprijateljem, većim od onih iz Islamske države koji ovuda slobodno šetaju“, rekao je predsednik Republike Srpske, misleći na 330 građana BiH koji su otišli u Siriju kako bi se priključili Islamskoj državi, navodi AFP.\nDodik je u intervjuu za AFP zaključio da postoje dva scenarija za budućnost BiH.\n„Ili ćemo izgraditi Bosnu poštujući volju svih građana ili više neće postojati. Kada će se to dogoditi? Ja to ne znam“, rekao je Dodik\nOn je, takođe, optužio Zapad da „ubrzava proces nestanka“ Bosne nametanjem svoje volje ili slanjem „trećerazrednih ambasadora“.\n„Oni dolaze ovde da vežbaju pred odlazak na drugo mesto. Ne želim da budem njihovo zamorče“, istakao je predsednik Republike Srpske.\nPovezanoDodik, gradovi, NOVOSTI DANA, novosti online, Republika Srpska, vesti\nMilojević dodelio nagrade najboljim sudovima\nZaharova: Džonson nas je naveo da se postidimo – njega


Bivši predsjednik RS više nije senator\nDragan Čavić, bivši predsjednik Republike Srpske, nije više senator. Odluku o razrješenju donio je sadašnji predsjednik Republike Srpske i Senata Milorad Dodik. Čavić nije dobio obrazloženje za izbacivanje iz članstva Senata, a smatra da je to uvod u obračun sa njim, ali i svim onima koji kritikuju aktuelnu vlast. Inače, Senat je savjetodavno tijelo najviših ustavnih institucija i razmatra pitanja o posebnog značaja za politički, nacionalni, ekonomski i kulturni razvoj Republike Srpske.\nBivši predsjednik Republike Srpske Dragan Čavić od 13. januara, kada je objavljena odluka predsjednika Dodika od 4. januara u Službenom glasniku, nije više član Senata Republike Srpske. Svi bivši predsjednici Republike Srpske su po zakonu članovi Senata, a ostale članove čine ljude iz kulturnog, naučnog i javnog života koje bira sam predsjednik.\nČavić: Svojim tumačenjem Milorad Dodik je upravo bez ikakvog obrazloženja donio ovu odluku i ja sam mu zahvalan - mi ipak ne možemo sjediti za istim stolom.\nU odluci koju sam dobio 22. januara nema obrazloženja zbog kojeg mi je prestao mandat u Senatu, kaže Čavić.\n„Svojim tumačenjem Milorad Dodik je upravo bez ikakvog obrazloženja donio ovu odluku i ja sam mu zahvalan - mi ipak ne možemo sjediti za istim stolom“, kazao je Čavić\nO isključenju Čavića nisu bili upoznati ni ostali senatori, što je, prema mišljenju funkcionera Partije demokratskog progresa Zorana Đerića, neprimjereno.\n„Ovo nije ni privatna država, ni država jednog pojedinca. Prema tome, neprimjereno je da se takve odluke donose na način da sam Senat ne donosi takvu vrstu odluke“, zaključuje Đerić.\nČavić: Slično Golom otoku\nSenat je savjetodavnog tijelo najviših ustavnih institucija i razmatra pitanja od posebnog značaja za politički, nacionalni, ekonomski i kulturni razvoj Republike Srpske, te daje mišljenje o pitanjima iz njihove nadležnosti.\nČavić: Samo još nedostaje Goli otok ili nešto slično Golom otoku da se politički neistomišljenici izoluju i zatvaraju zbog verbalnog delikta.\nČavić, koji je i lider Demokratske partije RS koja je nakon oktobarskih izbora možda bila i jedina prava opoziciona stranka u RS, smatra da je njegovo isključenje iz Senata uvod u jednu širu akciju protiv njega, ali i svih onih koji ne misle kao Milorad Dodik i SNSD.\n„Jer ja imam informacije, čak imam i dokaze da su neki inspektori iz MUP-a RS otpočeli aktivnosti u smislu da nađu bilo šta vezano za Dragana Čavića i da mu prišiju bilo kakvu krivičnu odgovornost, pokušaju da pokrenu postupak, pa čak i do zatvaranja. Jedan od tih policajaca, znam tačno njegovo ime i prezime, je vršio prepisku sa jednom novinarkom nudeći joj ekskluzivnu vijest kada to bude trebalo da će Dragan Čavić biti uhapšen“, navodi on.\nPrema Čavićevim riječima Republika Srpska se vraća u vrijeme postojanja Informbiroa.\n„Samo još nedostaje Goli otok ili nešto slično Golom otoku da se politički neistomišljenici izoluju i zatvaraju zbog verbalnog delikta“, kaže Čavić.


Ceca Ražnatović više nema korona virus – Tračara\nCeca Ražnatović više nema korona virus\nby Tracara.com 19. 06. 2020., 09:48\nKako domaći mediji pišu danas, folk zvezda Ceca Ražnatović više nema korona virus.\nOna je uradila novi PCP test u ponedeljak, a rezultate je dobila juče ujutru i pokazali su da virus više nije u njenom telu.\nDan ranije, njen sin Veljko Ražnatović objavio je da više nije pozitivan na virus, sedam dana od kako im je virus dijagnostikovan.\nKako piše Svet, Bogdana i Veljko Ražnatović odlučili su da sa sinom Željkom žive u Titelu. Iako su renovirali ceo sprat Cecine vile na Dedinju zbog bebe, shvatili su da će im biti bolje u mirnom seoskom okruženje pored njenih koji će pomagati oko bebe.\n“To je bila Bogdanina želja, jednostavno je htela da joj majka i sestre budu bliže. Njoj je sada pomoć neophodna, posle carskog reza oporavak malo duže traje, ne sme da diže ništa teško i najprijatnije se oseća pored svoje majke. Veljko se uskoro vraća svojim obavezama, kreće sa svakodnevnm treninzima i mečevima, a Ceca ima svoje obaveze i svoj život, pa bi Bogdana u Beogradu često bila sama što ne želi”, kaže za Svet izvor blizak porodici Ražnatović i dodaje:\n“Najslobodnija je sa svojima, a sestre Bojana i Nataša su joj najbolje društvo. Mnogo im znači i što u Titelu može da izvodi bebu na svež vazduh kad god hoće, u toku su i radovi oko bazena, planiraju da renoviraju kuću, srede dvorište i leto provedu tamo. Imaju veću intimu nego u gradu, gde ne bi mogli mirno ni da prošetaju dete od silnih fotografa i ljudi koji bi prilazili,” tvrdi izvor.\n“Veljko je u više navrata pričao kako majku neće ostaviti samu, sve dok ne bude siguran da je našla nekog ko će da brine o njoj, ali trenutno su mu prioritet žena, dete i njihova sreća, što je i normalno. Ceca je jedva čekala da joj unuk dođe kući, ali kad to poželi da ga vidi i uzme u naručje, može da ode u Titel, nije to daleko, a naravno dolaziće i Veljko i Bogdana kod nje. Mali Željko ima svoju sobu na oba mesta, pa kasnije mogu da biraju gde će. Veljko i Bogdana su naravno presrećni, ravnopravno učestvuju u svim obavezama oko deteta, a svi Bogdani kažu da je prava srećnica jer joj pored roditelja i sestara i muž maksimalno pomaže”, ispričao je izvor za SVET.\nPrevious article Jelisaveta Orašanin: Pratimo kako nam ćerka raste\nNext article Eksluzivni intervju sa zvezdom serije “Zvezdana devojka”


Borrel poručio da je blokada institucija BiH neprihvatljiva\nJosep Borrel (drugi zdesna) s članovima Predsjedništva BiH Željkom Komšićem (prvi slijeva), Šefikom Džaferovićem (drugi slijeva) i Miloradom Dodikom (prvi zdesna) uoči sastanka u Briselu, 30. septembra 2020.\nJosep Borrel, visoki predstavnik Evropske unije (EU) za vanjsku i sigurnosnu politiku i potpredsjednik Evropske komisije, poručio je da je EU veoma zabrinuta zbog produžene političke krize i blokade državnih institucija u Bosni i Hercegovini što je, kako je naglasio, neprihvatljivo.\n''Sve političke stranke trebaju se vratiti u državne institucije u punom kapacitetu i doprinijeti dobrom funkcioniranju Parlamentarne skupštine, Predsjedništva i Vijeća ministara BiH'', naveo je Borrel u pismu predsjedavajućima Zastupničkog doma i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Denisu Zvizdiću i Bakiru Izetbegoviću upućenog 25. januara.\nZvizdić je objavio Borrelovo pismo na Twitteru, u ponedjeljak, 31. januara, ističući kako je to "jasna i nedvosmislena opredijeljenost EU prema evropskoj perspektivi BiH".\nZvizdić i Izetbegović poslali su zajedničko pismo krajem oktobra na više stotina adresa u Evropskoj uniji, Ujedinjenoj Kraljevini i Sjedinjenim Američkim Državama.\nU njemu su upozorili na aktuelnu situaciju u BiH i ''mogućnost eskalacije tenzija koje su stvorene'', kako se navodi, ''protivustavnim i nezakonitim aktivnostima dijela političkih snaga iz Republike Srpske''.\nBrojni međunarodni zvaničnici, među kojima su predsjednik Evropskog parlamenta, predsjednica njemačkog Bundestaga i britanska ministrica za Evropu, ranije su odgovorili na ovo pismo, a neki od njih su naglasili da su spremni na reakciju kako bi se spriječila eskalacija situacije.\nEU zvaničnici Izetbegoviću i Zvizdiću: 'Učinit ćemo sve da se očuva mir u BiH'\nVisoki predstavnik EU i potpredsjednik Evropske komisije Josep Borrel je u odgovoru poslanom 25. januara naveo kako je ''sada hitno da se BiH ponovno usredotoči na reforme koje će omogućiti ispunjavanje 14 ključnih prioriteta iz mišljenja Evropske komisije i napredak na putu prema EU, u skladu s očekivanjima svih građana''.\n''U tom smislu, pozivam vas da se u potpunosti angažirate u naprednim razgovorima o ustavnim i izbornim reformama, koje EU također aktivno podržava. Povlačenje iz razgovora neće biti prihvatljiva mogućnost'', istaknuo je Borrel.\nPoručio je kako će njegov tim iz Evropske službe za vanjske poslove (EEAS) te specijalni predstavnik EU u BiH ostati uključeni i posredovati u dijalogu, kako o političkoj krizi u BiH tako i o ustavnim i izbornim reformama, u bliskoj koordinaciji sa svim međunarodnim partnerima, uključujući Sjedinjene Američke Države i Ured visokog predstavnika (OHR) u BiH.\n''Ipak, rješenja za oba ova pitanja morat će doći od lidera BiH, i zahtijevat će opredjeljenje za postizanje kompromisa i političku hrabrost'', naveo je Borrel.\nVisoki predstavnik EU i potpredsjednik Evropske komisije je naglasio i kako ''pomno prate situaciju u BiH'' te je ponovio ''posvećenost EU perspektivi BiH kao jedinstvene, ujedinjene i suverene zemlje''.\nNaveo je i kako ''obnova izvršnog mandata evropskim vojnim snagama u BiH (EUFOR Althea) u Vijeću sigurnosti Ujedinjenih nacija 22. novembra još jednom potvrđuje nepokolebljivu opredijeljenost EU da podrži vlasti BiH u osiguravanju sigurnog okruženja''.\nEUFOR: Obnovom mandata međunarodna zajednica poslala poruku podrške\nPodsjetio je i da je s ministrima vanjskih poslova zemalja članica EU u novembru razgovarao o situaciji u BiH te da su ministri naglasili potrebu da se svi političari u BiH suzdrže od podizanja tenzija.\nNovi krug pregovora o izmjenama Ustava i izbornog zakonodavstva počeo je uz posredovanje međunarodnih zvaničnika 27. i završio u nedjelju 30. januara u Neumu, gradiću na jadranskoj obali, na jugu BiH.\nIzmjenama Ustava i Izbornog zakona BiH trebale bi se provesti odluke Evropskog suda za ljudska prava iz Strasbourga kojima su određeni dijelovi Ustava proglašeni diskriminatornim kao i jedna presuda Ustavnog suda BiH. To je ujedno i jedan od 14 uvjeta Evropske komisije koje BiH mora ispuniti kako bi postala kandidatkinja za članstvo u EU.\nŠta je Dodik Srbiji, a šta Srbija Dodiku?


Energyobserver - SRBIJA / EKONOMIJA / BIZNIS I FINANSIJE: POLITIČKO PRIZEMLJENJE NA NIŠKOM AERODROMU\nSRBIJA / EKONOMIJA / BIZNIS I FINANSIJE: POLITIČKO PRIZEMLJENJE NA NIŠKOM AERODROMU\nNimalo neočekivano je Er Srbija pobednik tendera za izbor avioprevoznika za 12 linija od javnog inateresa sa Aerodrom "Konstantin Veliki" u Nišu, koja će za uspostavljanje tih linija dobiti subvencije od po pet miliona evra u prve tri godine, ocenio je glavni broker u kompaniji Momentum Securities Nenad Gujaničić.\nOn je u autorskom tekstu za mesečnik "Biznis i finansije" naveo da su, samo na prvi pogled, razvejane osnovane sumnje da će država gušiti dalji razvoj niškog aerodroma uspostavljanjem novih 12 linija, kojima će biti više nego udvostručen broj gradova s kojima će Niš biti povezan.\n"No, kao i obično djavo je ostao u detaljima. Ne samo da je za obim subvencija koje su date Er Srbiji, niški aerodrom mogao pokrenuti ozbiljan zamajac ulaganja, nego novoformirane linije prete da naruše interes postojećih korisnika ovog aerodroma", smatra Gujaničić.\nLinije koje će uspostaviti Er Srbija sa aerodroma u Nišu u velikoj meri su, kako je kazao, bliske gradovima ka kojima lete kompanije Viz er (Wizz Air) i Rajaner (Ryanair).\n"Zato neće začuditi njihov odlazak, naročito ako u bliskoj budućnost usledi povećanje taksi koje su državni predstavnici najavljivali u mesecima tokom kojih su 'lomili' stare vlasnike i menadžment niškog aerodroma", ukazao je Gujaničić.\nU slučaju tog negativnog scenarija, kako je naveo, Niš bi mogao u potpunosti da ostane bez niskobudžetnih avio-prevoznika, oslonjen isključivo na Er Srbiju koja zavisi od subvencija države.\n"Time bi razvoj ovog aerodroma visio bukvalno o koncu, a san o milion putnika ostao samo 'mrtvo slovo' u nikad vidjenim ograničenjima koncesionog ugovora aerodroma u Beogradu", ocenio je Gujaničić.\nOn je istakao da, "kada su predstavnici države slavodobitno otvorili koncesionu kovertu francuskog Vansija (Vinci) tešku 500 miliona evra, plus skoro dvaput toliko u obećanim parama, bilo je izvesno da ovi prihodi od davanja u miraz Aerodroma 'Nikola Tesla' u Beogradu nisu došli bez gomile direktnih i posrednih obaveza države".\n"S obzirom da tenderski ugovor nikada nije objavljen, obećanja Vlade Srbije ostala su pod velom tajne, s izuzetkom sputavanja razvoja niškog aerodroma koje je usledilo u nultoj godini koncesije", naveo je Gujaničić.\nPodsetio je da je Gradsko veće Niša besplatno državi prenelo osnivačka prava aerodroma u Nišu, na preporuku Vlade Srbije, što je, kako je ocenio, bila neminovna posledica obaveze preuzetih koncesionim ugovorom sa Vansijem da svi manji aerodromi u Srbiji u radijusu od 230 kilometara od Surčina ne smeju imati više od milion putnika, pre nego što beogradski aerodrom dostigne prag od 12 miliona (5,6 miliona putnika u nultoj godini koncesije). / BETA.RS\n19.07.2019 · AERODROMI


CENA - PRAVA SITNICA: Milion dolara za parking mesto u Hongkongu : Nadlanu.com\nCENA - PRAVA SITNICA: Milion dolara za parking mesto u Hongkongu\nObjavljeno 27. okt 2019. / 10:00:27\nParking mesto se nalazi kod petog, najvišeg solitera "Centar" u Hongkongu, koji je u oktobru 2017. godine postao najskuplja poslovna zgrada na svetu. Najbogatiji čovek u gradu prodao je zgradu za više od pet milijardi dolara.\nParking mesto je kupljeno za basnoslovnu svotu usprkos sve većoj zabrinutosti oko uticaja prodemokratskih protesta na tržište nekretnina u gradu.\nOgromna cifra koju je izdvojio Džoni Čeung Šun pokazatelj je sve veće nejednakosti koja je doprinela nezadovoljstvu onih koji gotovo pet meseci protestuju u tom finansijskom središtu, u kome je jedna od pet osoba siromašna.\nIznos od 970 hiljada dolara je više od 30 puta veći od prosečne godišnje plate stanovnika Hongkonga i otprilike je jednak ceni jednosobnog stana u londonskoj elitnoj četvrti Čelsi.\nZAUSTAVILA SAOBRAĆAJ: Dara Bubamara parkirala automobil…\nTUŽIO JE KOMŠIJA: Ceca Ražnatović na suđenju zbog…\nCene nekretnina nedavnih meseci padaju jer su građevinske kompnaije primorane da nude niže cene za nove projekte i smanjuju rente za kancelarije.\n- Većina vlasnika u "Centru" su u finansijama ili drugim brzorastućim sektorima - ističe Stenli Pun, direktor kompanije za nekretnine "Centaline Commercial" i dodaje da tajkunima to nije toliko značajna kupovina, u poređenju sa vrednostima kancelarija koju poseduju.\nStanje tržišta nekretnina u toj autonomnoj regiji ranije je postalo političko pitanje jer su rastuće cene primorale neke manje kompanije da zbog visokih renti zatvore svoje kancelarije.\nHongkongmilion dolaraparking mestosoliter\nMOJA MAMA PLAČE: Miljana Kulić u suzama molila Zolu da se…\nPESNICOM U GLAVU: Miljana Kulić tokom svađe nasrnula na…


FIZIOTERAPEUTSKA ASOCIJACIJA SRBIJE Reumatologija -\nReumatske bolesti su vodeći uzrok hronične nesposobnosti, a zbog ranog gubitka radne sposobnosti, direktnih i indirektnih troškova lečenja predstavljaju veliki socio-ekonomski problem, kako za pojedinca tako i za širu društvenu zajednicu. Čine ih različite uplane, metaboličke, degenerativne, vanzglobne i bolesti vezivnog tkiva čiji uzrok nije poznat. Fizikalna terapija i rehabilitacija deo su strategije lečenja reumatskih bolesti sa ciljem očuvanja funkcije lokomotornog sistema, a fizioterapeut je nezaobilizan član tima u lečenju ovih pacijenata.\nRano otkrivanje nesposobnosti omogućava eﬁkasniju primenu svih metoda fiziotererapeutskog tretmana. Različiti agensi fizikalne terapije koriste se u cilju smanjenja bola i pripreme zgloba za pokret. Uloga fizioterapeuta kod pacijenata sa reumatskim bolestima jeste da obnovi funkciju organa za kretanje, jer se kretanje po nekim autorima smatra šestim vitalnim znakom.\nVežbe su kruna ﬁzikalne terapije i fizioterapeut treba pravilnom procenom funkcionalnog stanja pacijenta da osmisli najdelotvorniji program izborom različitih metoda i tehnika kineziterapije. Dugoročni efekat vežbi moguće je postići samo kroz aktivno učešće i saradnju pacijenta i fizioterapeuta. Fizioterapeut koji radi sa reumatološkim pacijentima u svom svakodnevnom radu koristi različite upitnike aktivnosti svakodnevnog života kroz koje procjenjuje funkcionalni status bolesnika. Upitnici za procenu funkcionalnosti služe kao vodič za planiranje kineziterapijskog programa i pokazatelj su delotvornosti terapijskih intervencija.\nMetode ﬁzikalne i kineziterapije navedene su u svim objavljenim smernicama za lečenje reumatoidnog artritisa, spondiloartritisa, ankilozantnog spondilitisa, osteoartritisa, osteoporoze, kroničnog bola u leđima, kroničnog nemalignog bola i ﬁbromijalgije kao deo složenog terapijskog pristupa.


Rukometaši se vratili na pobednički kolosek - PPmedia\nRukometaši se vratili na pobednički kolosek\nPosted on\t4 марта, 2018 11:52 am by adminpp033\nU 13. kolu Super „B“ rukometne lige Srbije grupa „Istok – Zapad“ novovaroški Zlatar je na svom parketu savladao ekipu Hajduk Veljka iz Negotina sa 26:25 (16:11). Sedmom ovosezonskom pobedom Zlatar se probio na 5 mesto na tabeli sa 14 bodova koliko ima i Hajduk Veljko, prvo mesto drži Novi Pazar sa 24 boda dok ga u stopu prati Vranje sa bodom manje.\nNegotinci su u Novu Varoš doputovali kao blagi favoriti i na krilima prošlonedeljnog remija sa dotadašnjim liderom na tabeli ekipom Vranja. Ipak domaćin je od samog starta krenuo agresivno u napadu i čvrsto u odbrani i vrlo brzo stekao šest golova prednosti koje je čuvao sve do kraja prvog poluvremena. Rukometaši Zlatara održavali su prednost od 5 do 6 golova sve do 50 minuta igre kada dolazi do pada u igri, što rezultira sa nekoliko ishitrenih šuteva i izgubljenih lopti u napadu što gosti obilato koriste i kažnjavaju preko hitronogih Ćirića i Ilića i ulaze u egal završnicu. Međutim snage za potpuni preokret nisu imali pa na osnovu svega viđenog bodovi zalušeno ostaju u Novoj Varoši.\n– Počeli smo dobro i skoro četrdeset minuta igrali u tom ritmu, međutim nakon toga usledio je neshvatljiv pad u igri. Donosili smo neka loša rešenja u napadu pogotovo sa pozicije bekova. Takvoj igri je doprinela i promena odbrane našeg protivnika, na dvojci i petici su izlazili dublje i suzili prostor gde se mi nismo najbolje snašli – kaže trener rukometaša Zlatara Zoran Tanasković.\nDomaćina su do pobede predvodili Bojanović sa 6 golova, Džekulić i Matović su po pet puta tresli su mrežu rivala. Ipak najbolji pojedinac na meču bio je čuvar mreže Zlatara Ibrahim Hadžibegović sa 15 odbrana.\nU narednom kolu Zlatar gostuje Karađorđu u Topoli dok tim iz Negotina na svom parketu dočekuje Lokomotivu.\nОзнаке: hoteli na Zlataru, Ibrahim Hadžibegović, manastir Mileševa, rk Hajduk Veljko, rukometni klub Zlatar, smeštaj na Zlataru, vesti Negotin, vesti Novi Pazar, Zoran Tanasković


Konkurs za najbolji savremeni dramski tekst Hartefakt fondac\nTanjug 14. septembra 2018. 14:37\nBEOGRAD – Nezavisna regionalna kulturna organizacija Hartefakt, raspisala je konkurs za najbolji savremeni dramski tekst, najavili su iz Hartefakta.\nOvaj konkurs se održava sedmi put, a svoj predlog za savremeni angažovani celovečernji dramski tekst mogu poslati autori i autorke koji imaju prebivalište na teritoriji Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Slovenije, Makedonije, Kosova i Srbije.\nHartefaktov konkurs postao je prepoznatljiv kako u stručnoj, tako i u široj kulturnoj javnosti, a brojni nagrađeni tekstovi su kasnije osvojili i vodeće regionalne festivalske nagrada i afirmisali njihove autore i autorke u vodeće pozorišne ljude regiona.\nČlanovi žirija ovogodišnjeg konkursa su istaknuti regionalni stručnjaci u oblasti pozorišnog stvaralaštva Žanina Mirčevska, ovogodišnja predsednica žirija, dramska autorka iz Slovenije, višestruko nagrađivana dramaturškinja i profesorka na Fakultetu dramskih umetnosti u Skoplju, Biljana Srbljanović, dramaturškinja i redovna profesorka Fakulteta dramskih umetnosti u Beogradu i Alban Ukaj, pozorišni i filmski glumac, čiji je poslednji film „Brak“ ove godine nominovan za Oskara u kategoriji najboljeg stranog filma sa neengleskog govornog područja.\nŽiri će doneti odluku o pobedničkom tekstu, za koji je predviđena novčana, kao i premijerno izvođenje drame u produkciji Hartefakta u nekom od regionalnih pozorišta. Žiri će, takođe, i objaviti ući izbor od pet najuspešnijih dramskih tekstova koje će Hartefakt objaviti u elektronskoj formi.\nKonkurs je otvoren do 29. oktobra ove godine, a žiri će objaviti svoju odluku 16. decembra.\nPrijavljivanje na ovogodišnji konkurs vrši se slanjem odštampane, nepotpisane kopije teksta, uz slanje šifre.\nDodatne informacije o konkursu, kao i o načinu slanja mogu se naći na sajtu Hartefakt fondacije.


Zna se i krivac za sve.\nNajboljem teniseru svetu Novaku Đokoviću odbijena je viza za boravak u Australiji, Srbin se žalio na tu odluku, a u ponedeljak će saznati da li može da igra na Australijan openu. Za to vreme se u javnosti pojavio dokument koji može da spasi srpskog tenisera.\nTačnije, pojavilo se objašnjenje o svim zahtevima koje je teniski savez Australije imao za nevakcinisane igrače, a sve to im je prosleđeno mejlom.\nU njemu stoje ključni podaci koji će poslužtii Novaku da na sudu pokaže da je postojao dopis iz Australije o koracima koje igrači treba da naprave da bi dobili dozvolu. Sve to je srpski igrač ispoštovao, uostalom ne bi dobio medicinsko izuzeće i vizu da nije to uradio.\n– Dokument pokazuje da su igračima dostavljene sve informacije i proces od dva koraka koji je neophodan da bi igrali na turniru, iako nisu vakcinisani. U njemu se nalazi i klauzula po kojoj teniseri moraju da dokažu da su preležali koronu u prethodnih šest meseci, što je bio osnov za Novakovo izuzeće – piše u tekstu australijskog “Heralda”.\nMeđutim problem u celoj situaciiji je što se krivica svaljuje na teniski savez Australije.\n– Taj mejl je poslat 7. decembra 2021. i to pošto su ih australijske vlasti već obavestile da to što je neko preležao koronu nije uslov za dozvolu. Tajming u svemu tome je kritičan, jer pokazuje da je za ceo fijasko kriv australijski teniski savez – navodi ovaj list.\nOno što je posebno zanimljivo jeste da se traže dva medicinska izuzeća, prvo za ulazak u Australiju, drugo za učešće na turniru.\nTo su oba dokumenta koja je Novak imao, jer je jasno da ne bi bez njih seo u avion i uputio se na drugi kontinent.\nKonačna odluka biće izrečena u ponedeljak.\nRUKE MU SE POZLATILE Poklonio pečene prasiće najsiromašnijima\nZbog NOVOG snimka Mateja Periša svi PLAČU: Bol oca ujedinila ljude, a ove reči KIDAJU dušu! (VIDEO)


OSSRB - Bojana Drča i Novica Bjelica najbolji igrači finala – pehare predali Zoran Gajić i Ivan Knežević\nZoran Gajić, predsednik OSS, predao je Lazaru Marinoviću, kapitenu Partizan Sokerbeta, pobednički pehar.\nIvan Knežević, generalni sekretar OSS, predao je Bojani Drči, kapitenu Crvene zvezde, pehar pobednika Kupa Srbije.\nOgnjen Amidžić, poznati novinar i specijalni gost OSS na finalu, predao je Bojani Drči, tehničaru Crvene zvezda, trofej namenjen najboljoj igračici finala Kupa Srbije, dok je Marija Radulović, direktor regionalnog centra Banke Poštanska štedionica u Kraljevu, predala ček.\nOgnjen Amidžić, poznati novinar i specijalni gost OSS na finalu, predao je Novici Bjelici, blokeru Partizan Sokerbeta, trofej namenjen najboljem igraču finala Kupa Srbije, dok je Marko Pavlović, direktor regionalnog centra Banke Poštanska štedionica u Požarevcu, predao ček.\nĐula Mešter, prvi potpredsednik OSS, i Zlatko Petrović, delegat Skupštine OSS, predali su zlatne medalje odbojkašima Partizan Sokerbeta.\nPetar Bogunović, predsednik OSV i potpredsednik OSS, i Nikola Rosić, generalni direktor Crvene zvezde, predali su zlatne medalje odbojkašicama Crvene zvezde.\nDejan Bojović, direktor seniorskih reprezentacija Srbije, predao je Aleksi Polomcu, kapitenu Mladog radnika, trofej namenjen finalisti Kupa Srbije.\nJelena Nikolić, potpredsednik OSS, predala je Anici Kutlešić, kapitenu Železničara, trofej namenjen finalisti Kupa Srbije.\nMladen Maran, predsednik OSB, i Predrag Mihailović, glavni urednik print izdanja Blica, predali su srebrne medalje odbojkašima Mladog radnika.


Vesti online / Vesti / Svet / Gaido: Probudili smo se iz noćne more\nGaido: Probudili smo se iz noćne more\nLider opozicije i samoproglašeni privremeni predsednik Venecuele Huan Gaido izjavio je da je spreman da "završi posao" i natera aktuelnog šefa države Nikolasa Madura da ode sa vlasti, i istovremeno odbacio strahovanja da bi moglo doći do oružanog sukoba u toj zemlji.\nOn je u intervjuu za britanski "Gardijan" rekao da Venecuela proživljava "skoro magičan trenutak" u novoj potrazi za demokratijom.\nKombinacija međunarodne podrške, opozicionog jedinstva i novih protesta, prema njegovim rečima, pružila je Venecueli jedinstvenu šansu da "ostavi haos iza sebe".\nGaido takođe najavljuje nove proteste u sredu i subotu kada ističe ultimatum Evropske unije Maduru da raspiše nove izbore.\n- Frustracija se pretvorila u nadu. Ljudi se usuđuju da ponovo sanjaju... probudili smo se iz noćne more da imamo nove snove, da sanjamo o budućnosti, našoj zemlji, ne o tome šta smo već šta možemo da postanemo - rekao je Gaido.\nMaduro je seo u tenk i poslao jasnu poruku (VIDEO)\nSVET Venecuela spremna za pregovore sa SAD\nSVET Vlada Venecuele naredila delimično zatvaranje granice


Poslednje kolo ABA lige, Igokea protiv Mege – KK Igokea – Republika Srpska\nKK Igokea - Republika Srpska > Vijesti > ABA Liga > Poslednje kolo ABA lige, Igokea protiv Mege\nPosted by Igo on 20.03.2015\nKošarkaši Igokee završavaju ABA ligu u Sremskoj Mitrovici, gostuju kod ekipe Mega Leksa. U prvom dijelu prvenstva Igokea je slavila u Laktašima rezultatom 70:63. Prošle sezone Igosi su oba puta slavili, a pitanje je da li to mogu ponoviti i ove sezone, a u slučaju pobjede ekipe bi se izjednačile po broju pobjeda u ovoj sezoni.\nPrije odlaska na utakmicu Brejdi Heslip i trener ekipe Željko Lukajić su nam rekli svoja očekivanja u poslednjem kolu ovosezonskog regionalnog takmičenja.\nIako smo izgubili od Crvene zvezde u prošlom kolu za nas je to bilo veliko iskustvo ali uprkos porazu atmosfera u ekipi nije narušena. Na utakmicu protiv Mege idemo sa jasnim ciljem, želimo da pobijedimo i učinićemo sve na terenu da to i uradimo. Protivnika moramo shvatiti jako ozbiljno jer je to kvalitetan tim, ali svakako moramo pokušati ispraviti neke greške koje smo napravili u prošlom meču. Ukoliko maksimalno ozbiljno uđemo u utakmicu siguran sam da možemo pobijediti.\nMeni je mnogo bitnije da imamo tu energiju, da ponovimo naše igre iz poslednjih sedam, osam utakmica. Kada imate tu energiju u ekipi onda se i svi ostali, oni košarkaški elementi lakše poslože. Rezultat u utakmici protiv Mege može da dođe upravo iz te energije, a nama je ovo svakako jedan od poslednjih testova pred početak Lige BiH. Mi imamo problem u rotaciji nakon odlaska Zlovarića, a nismo na poslednjem treningu imali ni Aleksandra Radukića koji je pauzirao zbog prehlade i nisam siguran da li će on biti u sastavu. Ne smijemo rizikovati zbog onog što nas očekuje i jednostavno moramo da da se popunimo na toj visokoj poziciji jer smo u situaciji da praktično nemamo ni kvalitetan trening – rekao je trener Igokee Željko Lukajić.


"ORUŽARI": POSLOVODSTVO NE ŽELI DA RAZGOVARA O USLOVIMA RADA - Glas Šumadije\nNaslovna > Društvo > „ORUŽARI“: POSLOVODSTVO NE ŽELI DA RAZGOVARA O USLOVIMA RADA\n10/04/2018 836Ostavi komentar na „ORUŽARI“: POSLOVODSTVO NE ŽELI DA RAZGOVARA O USLOVIMA RADA\nI pored izuzetno teške situacije vezane za uslove rada predstavnici rukovodstva fabrike „Zastava oružje“ se nisu pojavili na sednici Odbora za bezbednost i zdravlje na radu koja je bila zakazana za danas u 10 časova, saopštio je sindikat te fabrike.\n„Uprkos lošim uslovima koje prouzrokuje sve češće obustave rada zaposlenih, kao i nedostatka odgovarajuće zaštitne opreme i brojnih drugih teškoća sa kojima se zaposleni suočavaju u procesu rada, predstavnici rukovodstva već drugi put ne dolaze na zakazanu sednicu Odbora za bezbednost i zdravlje na radu“, ističu u sindikatu.\nNa dnevnom redu je trebalo da bude i pitanje nebezbednih uslova rada na Strelištu – pucanje u kabinama, gde radnici već danima ne ulaze u kabine zbog prisustva hemijskih štetnosti koje ugrožavaju njihovo zdravlje, ali to za rukovodstvo, tvrde u sindikatu, nije bio dovoljan razlog da se pojave na zakazanoj sednici kako bi se ušlo u razgovore oko rešenja i našao izlaz iz postojeće situacije.\nPredstavnici zaposlenih u Odboru za bezbednost ocenjuju da je sabotaža i bojkotovanje sednica Odbora za bezbednost i zdravlje na radu pokušaj da se izbegne suočavanje sa stvarnim stanjem uslova rada u fabrici, kao i da se izbegne odgovornost za vrlo težak položaj zaposlenih u mnogim procesima rada gde se ugrožava zdravlje radnika.\nSindikat će o novonastaloj situaciji obavestiti predstavnike Ministarstva odbrane kao i Upravu za bezbednost i zdravlje na radu kako bi se krenulo sa otklanjanjem brojnih problema sa kojima se suočavaju radnici u fabrici „Zastava oružje“.\n„MUZIČARI“ ZORANA IGNJATOVIĆA


Društvo Archives - Страница 228 од 629 - YU ECO RTV\nNaslovna / Društvo (stranica 228)\n5 децембра, 2019\tDruštvo 0\nSvakodnevno svoju pomoć najugroženijem stanovništvu Subotice, pruža oko 80 volontera Crvenog krsta Subotica. Na današnji dan obeležava se Međunarodni dan volontera kojih u ovoj humanitarnoj organizaciji u našem gradu ima nekoliko stotina. Volonteri svakodnevno poklanjanju svoje slobodno vreme, veštine i …\nTrka Deda Mrazeva održaće se u nedelju sa početkom u 11 časova, u Velikom parku na Paliću. Ove godine, u okviru ove manifestacije održaće se i humanitarna akcija „Budi i ti Deda Mraz“, gde će se prikupljati paketići za decu …\nU okviru završne svečanosti treće sezone projekta „Oni dolaze“, sinoć su u Velikoj većnici Gradske kuće, dodeljene zahvalnice i pokloni za 45 učenika . Ovaj projekat realizuje portal Subotica.com, a za cilj ima promociju uspešnih i talentovanih učenika osnovnih i …\n4 децембра, 2019\tDruštvo, Info Blok 0\n4 децембра, 2019\tDruštvo 0\nU Maloj gostioni na Paliću održava se 12. Seminar savetodavaca Poljoprivredne savetodavne službe AP Vojvodine. Tema ovogodišnjeg skupa je poljoprivreda i klimatske promene sa ciljem izrade plana u budućem periodu koji bi pomogao poljoprivrednim proizvođačima da se pripreme za situacije …\n3 децембра, 2019\tDruštvo, Info Blok 0\n3 децембра, 2019\tDruštvo 0\nUklanjanje arhitektonskih barijera, uređenje servisa personalne asistencije i stvaranje malih kućnih zajednica su prioriteti u radu Društva za cerebralu i dečiju paralizu Severnobačkog okruga, rečeno je na Svečanoj akademiji koja je upriličena u Velikoj većnici povodom obeležavanja dvadesetogodišnjice od osnivanja …\nOsobe sa invaliditetom žive sa nama a ne pored nas, poruka je manifestacije „Različiti a isti“, koja je održana u atrijumu hotela „Galleria“. Uz prigodan program i prodajnu izložbu radova učesnika, održana je 15. jubilarna manifestacija „Različiti a isti“, koja …\nInfo blok 02.12.2019.\n2 децембра, 2019\tDruštvo, Info Blok 0\nSubotički sportisti proveli nekoliko sati sa osobama sa autizmom\n2 децембра, 2019\tDruštvo 0\nSportisti su poznati i rado se odazovu kada mogu na bilo koji način da pomognu ili da učestvuju u raznim akcijama.Subotički sportisti rado su prihvatili poziv i izašli u susret kako bi proveli nekoliko sati sa osobama sa autizmom.Na jednom …\nStranica 228 of 629« Početak...200210220«226227228229230\t»\t240250260...Kraj »


civilni sektor - Dnevni list Danas\nPočetna » civilni sektor\nPiše: Z. Nikolić 28. 11. 2020.\nStručnjaci: Zabrinjava planirana invazivna gradnja operativnog centra MUP-a u bloku 39\nStručnjaci i organizacije civilnog društva upozoravaju da je neosnovano i neutemeljeno odustajanje od izgradnje kompleksa objekta visokoškolskih ustanova u bloku 39 u kome se nalazi Fakultet dramskih umetnosti.\nŽilet žica znatno je oštrija od standardne, bodljikave žice i dizajnirana je da onom ko pokuša da je probije nanese ozbiljne rezove po telu i odeći.\nPiše: V. Jeremić 22. 5. 2020.\nOdbor za ljudska prava večeras je odbranio čast srpskog civilnog sektora u oblasti unapređenja ljudskih prava kod devojaka tinejdžerskih grupa.\nPiše: Vojkan Ristić 7. 3. 2020.\nKancelarija za saradnju sa civilnim društvom: Zabrinuti zbog pretnji civilnom sektoru\nPozivamo nadležne organe da sankcionišu pretnje civilnom sektoru u cilju očuvanja bezbednosti svih građana i građanki, saopšteno je iz Kancelarije Srbije za saradnju sa civilnim društvom povodom teksta Radija Slobodna Evropa (RSE) o izveštaju nevladine organizacije Građanske inicijative.\nRaška je, danas, bila domaćin druge zajedničke edukativne radionice za predstavnike javnih uprava, civilnog društva i lokalnih medija Vrnjačke Banje, Raške i Kraljeva koje, u partnerstvu sa pomenutim lokalnim samoupravama i uz podršku Ministarstva zaštite životne sredine, sprovodi udruženje građana „Kraljevački razvojni centar“.\nPiše: Z. Nikolić 15. 11. 2019.\nCivilni sektor i mladi u fokusu aktivnih politika ruralnog razvoja zemalja Zapadnog Balkana i Turske\nPočeo 3. Forum o politikama ruralnog razvoja Jugoistočne Evrope danas na Zlatiboru, čiji je domaćin Mreža za ruralni razvoj Srbije, kao nosilac projekta „Aktivne lokalne teritorije za ekonomski razvoj ruralnih područja“, ALTER koga podržava Evropska unija.\nPiše: Z. Nikolić 10. 9. 2019.\nCivilni sektor pripremio niz predloga\nSamit u Londonu je poslednji u okviru inicijalno zamišljenog formata Berlinskog procesa i kao takav predstavlja priliku za sumiranje rezultata i planiranje daljih koraka u obezbjeđivanju podrške Zapadnom Balkanu u jačanju regionalne saradnje i sprovođenju reformi.\nPiše: Jovana Marović 10. 7. 2018.\nNarod KIM jedini ne može da se obrati Evropskom sudu


PressReader - Blic: 2017-11-14 - Saudijci i Iranci u klinču\nSaudijci i Iranci u klinču\nTENZIJE U LIBANU PARAVAN ZA SUKOB DVE NAJJAČE ZEMLJE\nBlic - 2017-11-14 - Svet -\nU južnom predgrađu Bejruta, gde se zgrade obeležene ratovima stapaju s plakatima najnovijih žrtava, stanovnici govore o mogućem novom sukobu do sada neviđenih razmera - između Irana i Saudijske Arabije.\nPretnja nije ograničena samo na predgrađa Bejruta i južni Liban, gde dominiraju šiiti, već se uvukla u sve oblasti zemlje koja se iznenada našla u središtu ogromne regionalne krize. Konfrontacija Irana i Saudijske Arabije izraženija je nego ikada u modernoj istoriji, a njihova trka za konsolidovanje uticaja na teritorijama između Sane, prestonice Jemena, i Bejruta, glavnog grada Libana, bliži se vrhuncu. Promenu pristupa diktira Rijad, gde je nova vlast odlučila da postavi Saudijsku Arabiju na potpuno nove osnove unutar zemlje, ali i da promeni način na koji kraljevina predstavlja sebe regionalno i globalno. Ambiciozni prestolonaslednik Muhamed bin Salman dobio je ovlašćenje od oca, kralja Salmana, da se uhvati u koštac sa onim što kraljevina i njeni saveznici u Ujedinjenim Arapskim Emiratima vide kao iransko zauzimanje najvažnijih delova sunitskog arapskog sveta.\nSukob između dve glavne islamske verske zajednice oko toga ko treba da nasledi proroka Muhameda dugo je bio polazna tačka u nastojanju da se objasni aktuelni rivalitet između Teherana i Rijada, ali se u novije vreme taj sukob pretvorio u borbu za političku moć i uticaj, naročito u godinama nakon svrgavanja Sadama, kada je region duboko destabilizovan. Prošle godine, Iran je pružao podršku armiji Bašara al Asada u Siriji i sarađivao sa iračkom vojskom i paravojskama u borbi protiv Islamske države i odigrao vodeću ulogu u njenom vojnom porazu. To je uglavnom učinio preko posrednika, koji su odigrali ključnu ulogu u većini bitaka i pomogli da se očisti teritorija širom Iraka i u većem delu Sirije koja je postala od strateškog značaja. Iran sada kontroliše gotovo ceo koridor od Teherana do Tartusa u Siriji, na obali Sredozemnog mora, što mu omogućava pristup morskoj luci daleko na zapadu. Od svih posrednika, Hezbolah u Libanu je najdragoceniji i najmoćniji. Vođa Hezbolaha Hasan Nasralah veoma je zainteresovan za saudijski rat u Jemenu, u kojem se vojska kraljevine bori protiv Huta, koje barem delimično podržava Iran. Rijad veruje da su pripadnici Hezbolaha odigrali ključnu ulogu u naoružavanju i obučavanju Huta i tvrdi da su upravo oni ispalili balistički projektil prema aerodromu u Rijadu u noći kada je Hariri podneo ostavku.\nhariri podneo ostavku u rijadu hasan rohani, iranski predsednik mohamed bin salaman, saudijski prestolonaslednik


Upješna saradnja braće Majdov i Ministarstva porodice, omladine i sporta - Citaj Filter\nUpješna saradnja braće Majdov i Ministarstva porodice, omladine i sporta\nDžudisti Stefan i Nemanja Majdov iz Istočnog Sarajeva uspješni su sportisti koji svakim svojim potezom promovišu sport, zdrav način života, porodicu kao osnov svega i pozitivan su primjer i uzor mladim ljudima.\nVeoma rado učestvuju u svim akcijama koje promovišu sport i bez problema su se priključili realizaciji projekta koji promoviše zdravu ishranu, sport i igru, a realizuje ga Društvo doktora Republike Srpske uz podršku Ministarstva porodice, omladine i sporta i Škole sporta “Kasper”.\n“Sa Ministarstvom porodice, omladine i sporta uspješno sarađujemo već dugi niz godina i podrška nama i našem klubu je konstantna. Nismo imali dilemu da li da se priključimo ovom projektu jer volimo da radimo sa djecom, prenosimo znanje i motivišemo ih da se bave sportom, a mališani koji su radili s nama u okviru ovog projekta bili su veoma zadovoljni i to nam je dodatna satisfakcija”, rekao je Stefan Majdov Srni.\nOn objašnjava da je, zahvaljujući rezultatima koje su ostvarili on a pogotovo brat Nemanja, džudo postao popularan sport, djeca imaju nove uzore koje mogu da prate i dosta ih se opredijelilo da treniraju džudo, pa Džudo klub “Randori” nema razloga da brine za budućnost.\nTome u prilog ide i činjenica da je UNICEF proglasio džudo za najkorisniji sport za djecu i mlade od šest do 21 godinu. Najmlađi takmičari Džudo kluba “Randori” su već nekoliko godina najbolji u svojoj uzrasnoj kategoriji u Republici Srpskoj i BiH.\n“Drago mi je da vidim da će nas, starije takmičare imati ko da naslijedi i moram da pohvalim Ministarstvo sporta koje se trudi da promoviše sport, radi na omasovljenju sporta i motivaciji mladih ljudi da se opredijele za sport jer je on prvenstveno važan za zdravlje i pravilan razvoj, ali se vodi računa i o rezultatima. Brat i ja smo bili stipendisti Ministarstva i ta vrsta podrške je mladom čovjeku veoma važna i motiviše da se radi više i bolje što dovodi i do dobrih rezultata”, kaže Stefan.\nOn naglašava da je veoma važno da se, u ovim okolnostima pandemije koje su zadesile cijeli svijet, sačuva zdravlje, ali i da klubovi u sprezi sa Ministarstvom rade u najboljem interesu vrhunskog sporta i najboljih rezultata, čemu će, sigurno, doprinijeti i novi Zakon o sportu.\nDžudo klub “Randori” uprkos svim izazovima i virusu koroni koja je poremetila brojne planove, nastavlja sa radom i takmičenjima.\n“Zbog pandemije je odgođeno Evropsko prvenstvo za kadete na kojem je trebalo da učestvuje nekoliko predstavnika kluba ‘Randori’ koji su pokazali dominaciju na domaćoj sceni. Prvenstvo Evrope za seniore, ipak, će biti održano i naš predstavnik je Nemanja Majdov od kojeg se uvijek očekuju najbolji rezultati”, zaključio je Stefan.\nNedavno je, dodao je on, uz poštivanje svih propisanih mjera, održano prvenstvo BiH za mlađe seniore, kadete i pionire u sportskoj dvorani “Slavija” koje su organizovali u saradnji sa Džudo klubom “Sparta” i sve je proteklo u najboljem redu.\nTags: Ministarstvo porodice Ministarstvo porodice omladine i sporta Nemanja Majdov Stefan Majdov džudo Džudo klub RAndori\nPrethodna Preminuo Vlado Regoje\nSledeća U Istočnom Sarajevu pravo glasa ima 57 hiljada građana


1999/12/26 21:30 Alimentiranje vojno-policijske dr�ave\nSUN, 26 DEC 1999 21:30:28 GMT\nSrpski i jugoslovenski bud�et\nAlimentiranje vojno-policijske dr�ave\nNajve�i tro�ad�ija u srpskim finansijama idu�e godine bi�e policija na �ije �e se izdr�avanje potro�iti 6,5 milijardi dinara. Poreski obveznici �e na ime o�uvanja borbene gotovosti Jugoslovenske vojske morati da plate 16,3 milijarde dinara. Za oba bud�eta njihovi autori tvrde da su - razvojni\nAIM, PODGORICA, 26. 12. 1999. (Od dopisnika AIM iz Beograda)\nSreda, 22. decembar 1999. godine oko 10 sati, Beograd - Kaleni�a pijaca. Uniformisani policajac prilazi dileru deviza, raspituje se za kurs i ka�e da bi prodao 20 maraka. Diler odbrojava 400 dinara i daje policajcu. Policajac se udaljava iako dileru nije dao 20 maraka. Diler nije zbunjen, ka�e : "Dodje tako jednom ili dva puta nedeljno i uzme reket". Dvadesetak metara dalje, u Kursulinoj ulici, isti policajac ulazi u privatnu pekaru i tra�i dva par�eta pice. Prodava�ica ise�e, zavije u papir, spakuje u kesu i pru�i "mu�teriji". Policajac se zahvali, ne plati ra�un i izadje iz pekare. "Tako svrati s vremena na vreme, uzme picu, ka�e da stavim na ra�un vlasnika pekare i ode �ovek mrtav hladan" - ka�e prodava�ica.\nNekoliko sati kasnije, Skup�tina Srbije, Beograd, ulica Srpskih vladara. Poslanici vladaju�e koalicije Socijalisti�ke partije, Jugoslovenske levice i Srpske radikalne stranke usvajaju bud�et Republike Srbije za 2000. godinu: 28,9 milijardi dinara. Od te sume za policiju, odnosno Ministarstvo unutra�njih poslova, predvidjeno je 6,5 milijardi dinara. To je najve�a pojedina�na stavka medju 45 korisnika dr�avne kase. Unutar te sume od 6,5 milijardi �ak 4,8 milijardi dinara namenjeno je za plate policajaca. Oni su jedina grupa zaposlenih u Srbiji koja sigurno zna da �e idu�e godine redovno primati mese�nu najamninu. Svi ostali bud�etski korisnici su u drugom planu : prosveti je, ne primer, namenjeno 5,2 milijarde dinara, a Ministarstvu za brigu o porodici : 2,5 milijarde dinara.\nDa li �e policajac s po�etka ovog teksta morati i dogodine da otima novac od uli�nih dilera i pice od lokalnih pekara ? Slu�aju�i i �itaju�i govore predstavnika vladaju�eg establi�menta u republi�kom Parlamentu, policajac i sve njegove kolege te�ko da bi mogli mirno da spavaju. Generalni sekretar Socijalisti�ke partije Gorica Gajevi� rekla je kako je "iza nas te�ka godina, ali da �e naredna biti jo� jedna potvrda politike o�uvanja slobode i samostalnosti, velikog jedinstva naroda, njegove vitalnosti da se kroz solidarnost i veliki rad odupre svemu �to je retrogradno, a podstakne sve �to vodi razvoju, napretku i miru". I �ef poslani�kog kluba Jugoslovenske levice Milan Rodi� rekao je da je njegova stranka glasala za ovakav bud�et jer je "svesna u kome se stanju nalazi na�a zemlja i da je vlada pokazala realnost isti�u�i razvojnu funkciju bud�eta". Dileri i pekari s Kaleni�a pijace i idu�e godine, po svoj prilici, bi�e dodatni izvor prihoda i finansijeri srpskih policajaca, jer ma koliko dr�ava da ih pla�a iz svoje kase to je malo za ono �to oni u su�tini treba da rade i 2000. godine : ne da �uvaju javni red i mir, gradjane i njihovu imovinu, nego da �uvaju i brane re�im.\nSrpsko Ministarstvo unutra�njih poslova sada broji vi�e od 100.000 policajaca uz opremu kojoj bi pozavidele i neke od armija susednih zemalja. Na kupovinu najsavremenijih sredstava za borbu i gu�enje demonstracija u Srbiji je poslednjih godina potro�ena pozama�na suma novca, a osim redovnosti u isplati, policajci spadaju u kategoriju zaposlenih sa najvi�im platama u dr�avi. Njihov �ef, ministar policije Vlajko Stojiljkovi� je nedavno promovi�u�i novu klasu svr�enih "plavaca" precizno odredio �ta im je zadatak i protiv koga �e se boriti. Opozicioni prvaci, studenti, profesori i umetnici koji �uruju sa omra�enom medjunarodnom zajednicom bi�e i naredne godine meta policijske represije.\nVe� deset godina socijalisti�ka vlast u Srbiji zaklinje se da �e smanjiti zahvatanja za dr�avne potrebe i tako rasteretiti privredu, ostavljaju�i joj dovoljno kapitala za reprodukovanje i razvoj. Bilo je godina kada su zahvatanja dr�ave iz privrede dostizala i 62 odsto dru�tvenog proizvoda, a plan za idu�u godinu predvidja smanjenje tog procenta na 49,5 i to se u verziji vladaju�e koalicije smatra svetskom karakteristikom srpskog bud�eta za 2000. godinu. Svetska iskustva, medjutim, pokazuju da dr�ava za svoje potrebe, ako je racionalna ne uzima vi�e od 30 odsto dru�tvenog proizvoda, ba� zato da ne bi ugu�ila potencijale vlastite privrede koja jedina stvara novu vrednost. Pritisak dr�avnih tro�kova, uz dalju medjunarodnu izolaciju, klju�ni je faktor pesimisti�kih prognoza srpski privrednika za narednu godinu.\nU anketi koju redovnu sprovodi beogradski Ekonomski institut medju direktorima srpskih preduze�a jasno se pokazalo da oni ne dele optimizam vlade i vladaju�ih politi�ara. Direktori procenjuju da �e se privredna situacija dalje pogor�avati, uz pove�ani rizik poslovanja i visoka inflatorna o�ekivanja. To prakti�no zna�i da �e vlada, u slu�aju da joj zafali novca, primeniti praksu koju je sprovodila i ove godine : emitova�e novac bez pokri�a. Ugledni beogradski ekonomista Miroljub Labus izra�unao je da je u novembru oko 15 odsto bud�etskih prihoda bilo iz emisione dobiti, �to samo zna�i da se dr�ava sve vi�e oslanja na finansiranje novcem bez pokri�a. Tu �injenicu priznao je i republi�ki ministar finansija Borislav Mila�i� u parlamentarnom ekspozeu prilikom usvajanja bud�eta za narednu godinu. Mila�i� je, naime, saop�tio da je bud�et Srbije ostvaren sa samo 65 odsto planiranih prihoda, zbog �ega je vlada bila primorana da bud�etsku 1999. godinu produ�i do 31. januara 2000. godine.\nZa poreske obveznike u Srbiji finansijske nevolje ne prestaju usvajanjem republi�kog bud�eta, jer postoji i federalna dr�ava - Savezna Republika Jugoslavija - u �iju kasu �e takodje morati da se odvoji ne�to para za njeno funkcionisanje. Retko koji gradjanin �e poverovati u bajkovitu izjavu Vojislava �e�elja, predsednika Srpske radikalne stranke, da je savezni bud�et �tedljiv, restriktivan i neinflatoran. Za kasu zajedni�ke dr�ave Srbije i Crne Gore (u koju ina�e ova druga federalna jedinica nema nameru da upla�uje svoj deo para) planirano je za dogodine 22,5 milijardi dinara. Ako se srpski bud�et mo�e nazvati policijskim, onda se za jugoslovenski jedino mo�e re�i da je - vojni, jer �e �ak tri �etvrtine novca, 16,3 milijarde dinara, iz dr�avne kase biti potro�eno na finansiranje vojnih potreba.\nSavezni ministar odbrane Pavle Bulatovi� jo� u vreme skup�tinskog zasedanja br�e-bolje je po�urio da izjavi kako federalni bud�et nije militaristi�ki, nego da �e isklju�ivo poslu�iti za nadome�tanje one opreme koja je uni�tena tokom NATO bombardovanja i obnove poru�enih vojnih objekata i instalacija. �ak ni tih 16 i kusur milijardi dinara ne�e biti dovoljni, pa je savezni premijer Momir Bulatovi� najavio da �e dr�ava zadr�ati i takozvani vojni porez u okviru poreza na promet koji je uveden za finansiranje ratnih aktivnosti u vreme sukoba sa NATO alijansom. Na taj na�in planirano je da se sakupi jo� 3 milijarde dinara. Sve to, medjutim, ne�e biti dovoljno za ozbiljnu modernizaciju zastarele i uni�tene vojne opreme i tehnologije. Jedan od mogu�ih isporu�ilaca modernog naoru�anja za Jugoslovensku vojsku - vojna industrija Rusije - nedavno je obelodanila da Jugoslaviji ne�e prodavati najmodernije avione "Suhoj". Razlog je u tome �to Jugoslavija nema para da to plati. Zanimljivo je da se u skup�tinskoj kobajagi raspravi prilikom usvajanja federalnog bud�eta �ula gotovo identi�na argumentacija onoj kad je usvajan bud�et Republike Srbije. Hvale�i dr�avnu kasu za idu�u godinu naj�e��e je upotrebljavana jezi�ka sintagma da to "nije bud�et potro�nje, nego razvoja".\nKao i svih ranijih godina i ovogodi�nja vladina projekcija bud�etskih prihoda i rashoda pati od lo�ih pretpostavki i planskih fikcija. Vlada, na primer, ima �elju da dru�tveni proizvod Jugoslavije 2000. godine poraste 14 odsto u odnosu na ovu godinu i bude 221,5 milijardi dinara, �to je oko 20 milijardi dolara (po zvani�nom kursu na dan objavljivanja izve�taja iz savezne Skup�tine u dnevnom listu "Politika"). I iz te pretpostavljene realnosti, uzima 10,17 odsto (22,5 milijardi dinara, ili ne�to malo manje od 2 milijarde dolara) za bud�et. Da bi se ostvario planirani dru�tveni proizvod zemlje, vlada iznosi i odredjene pretpostavke : da se Jugoslavija uklju�i u medjunarodne finansijske i trgovinske organizacije i da u zemlji godinu dana ne rastu cene (dakle, da je inflacija na nuli) i ne menja se kurs dinara u odnosu na nema�ku marku. Pri tome, potpuno se zanemaruje podatak da su gubici jugoslovenske privrede u ovoj godini 38 milijardi dinara i da tako devastirana ekonomija ne�e biti u stanju da ostvari novostvorenu vrednost dru�tvenog proizvoda od 221,5 milijardi dinara.\nKad se podje od pogre�nih pretpostavki koje slu�e samo za ulep�avanje budu�e stvarnosti i �irenje la�nog optimizma, onda trezvenost i racionalnost ostaju u drugom planu, a svaka budu�a inflacija, na primer, postaje iznenadjenje ili ujdurma novog svetskog poretka u zaveri protiv Jugoslavije. Kad cene po�nu da rastu a dinar gubi snagu u odnosu na nema�ku marku, onda �e i sada planirani bud�et biti mali da podmiri zahteve nezasite federalne dr�ave. Onda �e se pokazati, da on niti slu�i razvoju, niti je �tedljiv, a ponajmanje da je neinflatoran. Ko �e se, medjutim, tada setiti �ta su pri�ali Momir Bulatovi� ili Vojislav �e�elje pred novu 2000. godinu u zdanju jugoslovenskog Parlamenta.


Decenija uspešnog poslovanja hotela „Izvor“ - A hoteli\nIzaberite hotel Hotel Izvor Hotel Sloboda Hotel Master Grand Hotel Tornik Hotel Slatina\nDecenija uspešnog poslovanja hotela „Izvor“\nPre više od 10 godina potpuno renoviran i dograđen hotel “Izvor” u Aranđelovcu otvorio je svoja vrata gostima.\nDa podsetimo: posle najuspešnije aukcijske privatizacije u hotelijerstvu na području Istočne Evrope 2003. godine, u hotel je investirano čak 33.000 odsto više finansijskih sredstava od ugovorenog iznosa! Tokom rekonstrukcije i dogradnje hotela, udvostručena je kvadratura starog hotela i uređen kompleks na devet hektara, uz izgradnju potrebne infrastrukture od koje danas imaju koristi svi građani Aranđelovca.\nTačno 26. novembra 2010. godine, hotel “Izvor” je primio prve goste, učesnike međunarodnog skupa u organizaciji asocijacije „European Candy Kettle Club“, koja okuplja prestižne proizvođače u oblasti konditorske industrije. Tom prilikom, „Pioniru“ je uručena nagrada kao najboljem proizvođaču za 2010. godinu, a za najboljeg menadžera u konditorskoj industriji proglašen je Miroljub Aleksić.\nZa 10 godina hotel “Izvor” dobio je više od 30 domaćih i međunarodnih priznanja za uspešan rad, a njegove sadržaje koristilo je oko milion gostiju. Jedan je od vodećih kongresnih i Spa & Wellness hotela u regionu, a danas s ponosom čini deo prvog domaćeg lanca luksuznih hotela – Grupacije A HOTELI.\nZbog epidemioloških mera koje su na snazi, proslava jubileja nije upriličena, ali su gosti hotela posluženi rođendanskom tortom.


Radio TV Stara Pazova - Turnir mladih Roma u znak sećanja na Žikicu Jovanovića iz Krnješevaca\nTurnir mladih Roma u znak sećanja na Žikicu Jovanovića iz Krnješevaca\nU znak sećanja na Žikicu Jovanovića koji je izgubio bitku s opakom bolešću, mladi Romi iz Srema okupili su se na memorijalnom turniru koji je održan u Krnješevcima uz podršku lokalne samouprave, mesne zajednice i lokalne Kancelarije za inkluziju Roma.\nŽikica Jovanović Iz Krnješevaca je u 22-oj godini izgubio bitku s opakom bolešću. Sa željom da ne izbledi sećanje na ovog izuzetnog talentovanog fdubalera, mladi Romi iz Srema godinama unazad okupljaju se na memorijalnom turniru na čiju inicijativu se ova sportska manifestacija i održava.\nTurnir se najpre održavao početkom maja, da bi posle tragedije pomenutog mladića postao memorijalni i sada se održava krajem proleća. Ova sportska manifestacija sledeće godine obeležiće značajan jubilej – 3 decenije otkako se održava u najmanjem selu staropazovačke opštine.


Nemački mediji o VELIKOJ POBEDI Srbije kod izgradnje TURSKOG TOKA, BORBA za drugu trasu dobija epilog | Najnovije vesti - Srbija danas\n29.01.2019. • 13:06 Srbija Danas/ večernje novosti\nZvanična Moskva i Beograd zajednički će finansirati izgradnju novog gasovoda u dužini od 403 kilometra - od granice sa Bugarskom, do granice sa Mađarskom, navodi DW\nNajava izgradnje druge trase ruskog gasovoda "Turski tok" probudila je nade kod najmanje pet balkanskih država: Bugarske, Grčke, Makedonije, Bosne i Hercegovine i Srbije.\nBez obzira na to kuda će dalje iz Turske biti usmeren ruski gas, jedno je sigurno, ocenjuje danas radio Dojče vele, a to je da će prolaziti kroz Srbiju, a odatle dalje, ka tržištima Mađarske, Slovačke, Austrije, Italije.\nU tekstu se podseća da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio da bi izgradnja produžetka gasovoda "Turski tok" kroz Srbiju mogla da počne veoma skoro, i da, iako taj drugi deo gasne rute još nije definisan, Srbija sigurno iz tih dogovora izlazi kao veliki pobednik.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin je u Beogradu najavio da će u gasnu insfrastrukturu Srbije - strateškog partnera Moskve na Balkanu - biti uloženo oko milijardu i 230 miliona evra.\nZvanična Moskva i Beograd zajednički će finansirati izgradnju novog gasovoda u dužini od 403 kilometra - od granice sa Bugarskom, do granice sa Mađarskom, navodi DW.\nI dok su investicije u Srbiji izvesne, u Bugarskoj se nastavak "Turskog toka" za sada svodi samo na to da tamošnji zvaničnici veruju u obećanja ruskih vlasti.\nUprkos tome, Sofija je odlučila da se pripremi za transport ruskog gasa iz "Turskog toka" - iako nije jasno ko će taj gas da kupuje.\nDržavna bugarska kompanija za transport gasa "Bulgartransgas" prošlog leta je raspisala tender za izgradnju cevovoda od Turske u dužini od 11 kilometara i po ceni od 25 miliona evra. Ugovor bi, međutim, mogao da stupi na snagu tek kada bude sigurno da "Turski tok" zaista stiže do Bugarske.\nBugarske vlasti se tu, napominje DW, nisu zaustavile, jer je takođe odlučeno da se gradi trasa kojom bi se distribuirao gas iz "Turskog toka" do Srbije, ali i do eventualnog regionalnog distributivnog centra, tzv. Balkanskog čvorišta.\nTa investicija trebalo bi da bude finansirana kreditima koji će biti isplačheni iz tranzitnih taksi za prenos gasa.\nInače, svaka od cevi "Turskog toka" trebalo bi da ima kapacitet od 15,75 milijardi kubnih metara prirodnog gasa godišnje.\nGasovod "Turski tok" je najveća stavka u Gaspromovom investicionom programu za 2019. godinu, a predviđeno je da u njega bude uloženo oko milijardu i 375 miliona evra. Od toga, na postavljanje druge podvodne cevi otpada 349 miliona evra, a na kopneni deo trase, do granice sa Evropskom unijom, još oko 237,5 miliona evra.\nZvanična Moskva, istovremeno, ne odustaje ni od mogućnost da se "Turski tok" produži kroz Grčku, nakon što je na zajedničkoj konferenciji za novinare sa grčkim premijerom Aleksisom Ciprasom, Putin 8. decembra prošle godine izjavio da je izgradnja nastavka "Turskog toka" prema Grčkoj sasvim moguća.\n- Razgovaramo o tome sa našim turskim i grčkim partnerima, i to je sasvim moguće. Ako postoji gasovod od Grčke do Italije, mogli bismo zajedno da razmislimo o tome kako da ga napunimo gasom - rekao je Putin.\nTakođe, postavlja se pitanje da li će Brisel dozvoliti izgradnju tog novog ruskog gasovoda - s obzirom na tenzije sa SAD kada je reč o "Severnom toku 2", kao i gubitke od dve milijarde dolara godišnje koliko se procenjuje da bi Ukrajina pretrpela nakon početka rada Transbalkanskog gasovoda od 1. januara 2020.\nUoči posete Beogradu, Putin je, u intervjuu za "Politiku", izjavio da "EU mora da garantuje svojim članicama da neće sprečiti dotur ruskog gasa Evropi kroz turski tok".\nEvropska komisija je na to odgovorila na standardan i predvidljiv način: pravila EU - pod tim se podrazumeva već pomenuti Treći energetski paket - primenjivaće se i na "Turski tok".\nTransport gasa kroz Bugarsku jeste najpovoljnija varijanta za Gasprom, jer se tako koristi deo infrastrukture Transbalkanskog gasovoda, ali, "za to postoje i prepreke, jer će se političko rešenje tražiti na nivou EU", objasnio je krajem novembra prošle godine Ivan Ivanov, predsednik regulatorne bugarske Komisija za energetiku i vodoprovredu.\nMeđutim, do tog političkog rešenja na nivou EU za "Turski tok" teško da će doći ove godine, jer se izbori za Evropski parlament održavaju od 23. do 26 maja, a formiranje nove Evropske komisije može se očekivati tek krajem ove godine. Takođe, aktuelna Evropska komisija ne bavi se u prevelikoj meri "Turskim tokom", već pre svega pokušava da posreduje između Kijeva i Moskve kako bi se tranzit ruskog gasa kroz Ukrajinu nastavio i nakon završetka ove godine.\nIpak, mnogi analitičari veruju da Moskva neće u potputnosti obustaviti tranzit ruskog gasa kroz Ukrajinu - i zbog svojih ekonomskih i zbog geopolitičkih interesa. To bi moglo da se ostvari tako što drugi gasovodi, oni koji zaobilaze Ukrajinu, neće raditi punim kapacitetom, zaključuje DW.\nSrbija Dojče vele Turski tok Gasovod Rusija Turski tok i Srbija\nSTAV BRISELA SE NE MENJA: Ukinite takse ODMAH!\nPozitivan kraj nedelje za svetske berze! U uzlaznom trendu i dolar i evro


7 pravila koja uništavaju našu vezu sa hranom - Page 2 of 2 - WANNABE MAGAZINE\nDesert je za nedisciplinovane\nŠećeri su jedan od najvećih neprijatelja fitnes industrije, a većina ljudi koji aktivno treniraju smatra da ih moraju u potpunosti izbaciti iz ishrane. Ipak, eliminisanje čitave jedne grupe proizvoda nije zdravo, čak i kada znamo da se neophodni šećeri mogu uneti kroz zdravije varijante, kao što je voće. Iako niko ne preporučuje konzumiranje slatkiša svakodnevno u velikim količinama, dozvolite sebi da ponekad posegnete za redom čokolade ili keksom. Izbegavanje deserta u potpunosti može izazvati samo pritisak jer ga u svakoj situaciji odbijate.\nJedino crna kafa je zdrava\nDa, ne treba unositi kalorije kroz tečnost, ali možete uživati u šoljici kafe sa toplim mlekom ili malo šećera. Ubeđujući sebe da je samo crna kafa zdrava verzija kafe, mnogi ljudi je piju iako im ne prija njen ukus, samo da bi uneli 15 kalorija manje.\nUgljeni hidrati jedan su od najozloglašenijih termina kod onih koji vode zdrav život i često ih izbacuju iz ishrane u potpunosti. Jedna od namirnica koja sadrži najviše ugljenih hidrata jeste hleb, usled čega mnogi odbijaju da ga konzumiraju, što je sve češća pojava danas. Ukoliko sedite na večeri sa 5 osoba, velika je verovatnoća da makar jedna od njih izbegava hleb i testa u potpunosti, ako ne i više njih. Ipak, hleb je samo obična namirnica koju će vaše telo nekad tražiti i to je u potpunosti u redu.\nCheat meal je dobra ideja\nUkoliko ste nekada bili na dijeti, verovatno ste tokom nedelje imali cheat day ili cheat meal, u kom ste sebi dopuštali da konzumirate brzu hranu ili slatkiše. Ipak, samo taj jedan obrok ili dan u kom ne poštujete dijetu, može biti mnogo gori po vaš organizam nego konstantno unošenje tih namirnica u umerenim količinama. Prejedanjem i unošenjem svih namirnica koje izbegavate ostalim danima u nedelji, izazvaće šok za vaš organizam, a kod vas stvoriti pritisak da ih možete konzumirati isključivo u toj jednoj prilici nedeljno.


Nemački Tenis još ne dolazi u Srbiju: Investicija odložena na godinu dana zbog afričke kuge | Insajder\nNemački Tenis još ne dolazi u Srbiju: Investicija odložena na godinu dana zbog afričke kuge\nDolazak nemačke kompanije Tenis koji se najavljuje četiri i po godine, još jednom je odložen. Naime, nemačka kompanija zatražila je odlaganje najavljene investicije u Srbiji, a Komisija za davanje saglasnosti za investicione planove je to odobrila i takav predlog prosledila Gradu Kikindi na odlučivanje, potvrđeno je Insajderu u Ministarstvu poljoprivrede. Razlog za trenutno odustajanje Tenisa od investicija u Srbiji jeste to što se „u Evropi pojavila afrička kuga svinja“. Međutim, u Srbiji do sada nije registrovan nijedan slučaj afričke kuge svinja, rekli su u Ministarstvu za Insajder.\n„Komisija za davanje saglasnosti za investicione planove u postupku ostvarivanja prava prvenstva zakupa poljoprivrednog zemljišta je na molbu kompanije Tenis dala predlog za odlaganje investicije i prosledila ga Gradu Kikindi na odlučivanje“, navode u Ministarstvu poljoprivrede.\nNa pitanje Insajdera po kom pravnom osnovu je Komisija dozvolila nemačkoj kompaniji da odloži investiciju, u Ministarstvu odgovaraju da s Tenisom nije potpisan nikakav zvaničan ugovor, već je samo odobren njihov investicioni plan.\n„Imajući u vidu da ugovor još nije potpisan, Komisija je dala predlog za odlaganje investicije“, navodi se u odgovoru Ministarstva.\nPodsetimo, Tenis je još prošle godine dobio dozvole Komisije za zakup 2.500 hektara državnog zemljišta u Kikindi i 2.400 hektara u Zrenjaninu, a odobrenje još čeka od lokalnih samouprava za zemljište u Plandištu, Vršcu i Sečnju.\nU zakup zemljišta u Kikindi Tenis je trebalo da uđe od 1. novembra 2018. Sam ministar poljoprivrede Branislav Nedimović u maju ove godine je izjavio da će investicija nemačke mesne industrije uredno početi od novembra, a da će tokom proleća 2019. godine biće početa izgradnja prve farme.\n"I godinu za godinu tako će biti izgrađene tri farme i na kraju jedna klanica", rekao je Nedimović.\nMeđutim, dugo najavljivana investicija i ovoga puta se izjalovila. Kako je saopštilo Ministarstvo poljoprivrede, razlog za trenutno odustajanje Tenisa od investicija u Srbiji jeste to što se „u Evropi pojavila afrička kuga svinja“.\nČetiri godine obećavanja


Mještani Botuna najavili protest, Sekulović obećao da ga neće razbiti | Aktuelno\nUkoliko do 21. maja ne budu priključeni na glavni put mještani Botuna najavljuju masovni protest, a od ministra Sekulovića traže da policija ne primjenjuje silu i ne razbija protest\nMinistar Sergej Sekulović razgovarao je sa mještanima sela Botun o problemu njihovog priključenja na glavni put, odnosno kružni tok na Jugozapadnoj obilaznici, saopšteno je iz Ministarstva unutrašnjih poslova.\nZvanično otvaranje te saobraćajnice predviđeno je za 21. maj 2021., a mještani tvrde da je priključak za njihovo selo predviđen ali da Glavni grad to ne može da realizuje zbog, kako objašnjavaju, navodno neregulisanih imovinsko pravnih odnosa.\n“Ukoliko do 21. maja ne budu priključeni na glavni put mještani Botuna najavljuju masovni protest, a od ministra Sekulovića traže da policija ne primjenjuje silu i ne razbija protest”, navodi se u saopštenju.\nMinistar je dao garanciju da policija to neće činiti, napominjući da u cilju sprečavanja radikalizacije protesta Glavni grad uz eventualnu podršku Vlade treba da riješi ovo pitanje.\nZavršen protest građana zbog privođenja Tomaša Boškovića, najavili novo okupljanje\nCRNA GORA Aktuelno - 18.06.2021-17:11\nGrupa građana okupila se danas prvo ispred zgrade Opštine Podgorica, a zatim i ispred Skupštine Crne Gore kako bi protestovali zbog oduzimanja djece Tomašu...


Blater podneo ostavku, FBI pokreće istragu - 02.06.2015, Sputnik Srbija\nNakon što je iznenada podneo ostavku na mesto predsednika Međunarodne federacije fudbalskih asocijacija (FIFA), Sep Blater je postao meta istrage američkih... 02.06.2015, Sputnik Srbija\nvesti, svet, sep blater\n22:40 02.06.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nInforamacije o mogućoj istrazi, iz dobro obaveštenih izvora, objavio je kanal Ej-Bi-Si njuz.\nRanije danas, Blater je, nakon što je podneo ostavku, najavio nove izbore u toj organizaciji.\nOn je na konferenciji za novinare u Cirihu rekao da će „što pre“ sazvati nove izbore za predsednika FIFA.\nKako je Blater najavio, njegov naslednik ubrzo će biti poznat na novom Kongresu FIFA.\n„Ovoj organizaciji potrebna je rekonstrukcija. Uočio sam da nemam podršku svih za dalju saradnju, zbog čega sam zakazao nove izbore. Veoma cenim i volim FIFA i mislim da su novi izbori za dobrobit fudbala“, rekao je Blater na konferenciji za medije.\nRukovodilac odeljenja za informacionu politiku Ruskog fudbalskog saveza Jevgenij Viktorovič Džičkovskij ne slaže sa činjenicom da je priča sa korupcijom, skandalima i ostavkom Blatera bila smišljena kako bi Rusiji i Kataru oduzeli pravo organizovanja šampionata sveta.\nOn kaže da, ako su „čisti“, zvaničnici FIFA nemaju čega da se boje, dodajući da motivi koji su poslužili da se čitava priča zakuva ne igraju nikakvu ulogu za ostatak sveta.\n„A ako nisu ’čisti‘ onda bi trebalo da budu spremni na mogućnost da budu deportovani, onda kada to odluče nadležni organi“, ističe on.\nPrema njegovim rečima, ukoliko u čitavom slučaju postoje elementi kršenja zakona, onda se to mora prvo rešavati, dok su razlozi, povodi i detalji, sekundarni.\nBlater je odbio da preuzme odgovornost, istakavši da ne može da kontroliše sve u FIFA, pa je odbio i pozive sa nekoliko strana, pre svega od predsednika UEFA Mišela Platinija, da podnese ostavku.\nŠvajcarac je na čelo FIFA stigao 1998. umesto Žoaoa Avelanža pobedom na izborima protiv bivšeg predsednika UEFA Lenarta Johansona.


Više od 1000 posetilaca na onlajn festivalu Vrnjačke banje\nTanjug 22. decembra 2020. 17:44\nVRNJAČKA BANJA – Drugi Internacionalni festival pozorišta u Vrnjačkoj Banji, u onlajn formatu, imao je veoma značajnu pažnju publike nakon četiri dana trajanja i tokom pet festivalskih dana, a više od 1.000 posetilaca pratilo je tri predstave i dva okrugla stola, saopštili su organizatori.\nTakav rezultat dovoljno govori da se bez kulture ne može ni u vanrednim okolnostima kakva je pandemija Kovida 19, jer ljubiteljima pozorišne umetnosti nije smetalo čak ni da onlajn prati predstave na ovom festivalu.\nNajveću pažnju izazvala je monodrama “Jedno pomalo neprijatno iskustvo” u režiji i izvođenju Rastka Vujisića, gde mladi buntovni pisac iznosi svoje rigidne stavove o različitim životnim situacijama, stavljajući gledaoca u ulogu kritičara.\nVeliko interesovanje publika je pokazala i za diplomske predstave glumaca u klasama Branislava Lečića i Vide Ognjenović, sa beogradskog Fakulteta savremenih umetnosti.\nProfesionalci u oblasti kulture i umetnosti Divna Vuksanović sa Fakultuta dramskih umetnosti (FDU), Petar Stanojlović sa FSU i Jelena Milašinović iz Beogradske filharmonije imali su i onlajn tribinu, na kojoj su izneli stavove o trenutnom položaju kulture koja će uspeti da ostane na tronu gde pripada, kreirajući bolje društvo.\nNovinarka RTS Milena Božović Manić podsetila je na značaj decentralizacije kulture i činjenicu da je ovom festivalu mesto u Vrnjačkoj Banji, tamo gde i je publika uvek gladna umetnosti (popularne su manifestacije Love fest i Festival filmskog scenarija).\nRealizovano je i istraživanje pod simboličnim nazivom “Kulturom protiv Korone” o stanju i izazovima kulture u doba pandemije, a rezultati potvrđuju činjenicu da se bez kulture zaista ne može ni tokom pandemije.\nČak 65 odsto ispitanika kaže da im je umetnički sadržaj bio od velike pomoći, iako gotovo polovina nije sigurna da li digitalno konzumiranje kulturnog sadržajamože u potpunosti da ispuni njihove potrebe ili zameni uživo događaje.\nOko 86 odsto anketiranih izjavilo je da je kultura i do sada uticala dosta na njihov život, smatrajući da su kulturne ustanove bezbedno mesto od pandemije (63odsto), dok 70odsto misli da je neophodna pomoć svima u oblasti kulture i umetnosti, pre svega finansijska.\nTokom festivala, kako je ranije najavljeno, dodeljene su tri nagrade Promenada i sedam plaketa.\nZa poseban doprinos razvoju pozorišne umetnosti, nagradu je dobio glumac Srđan Timarov, koji je podržao i prvo izdanje smotre prošle godine, i snimio kratak video prilog o tome.\nZa akademski doprinos nagrađen je Fakultet savremene umetnosti iz Beograda, dok je Opština Vrnjačka Banja nagrađena za podršku lokalnom razvoju kulture i umetnosti.


Vulin kažnjen sa 10.000 dinara zbog nedostavljanja podataka “Crti”\nOrganizacija “Crta” (Centar za istraživanje, transparentnost i odgovornost ) saopštila je juče da je Prekršajni sud u Beogradu osudio ministra odbrane Aleksandra Vulina na novčanu kaznu od 10.000 dinara, kao odgovorno lice koje toj organizaciji nije odgovorilo na zahteve upućene po Zakonu o pristupu informacijama od javnog značaja.\nVulin je osuđen kao odgovorno lice u Ministarstvu odbrane – Vojnobezbednosnoj agenciji (VBA), a pored novčane kazne, obavezan je da na ime troškova prekršajnog postupka plati iznos od 1.000 dinara. “Ova presuda je važna jer šalje poruku da se ne može na osnovu samovolje odlučivati da li javnost ima pravo da zna kako postupaju državni organi. Zakon o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja garantuje građanima da imaju pravo na uvid u rad državnih organa i propisuje koje su informacije od javnog značaja”, izjavio je Raša Nedeljkov, programski direktor “Crte”, koji je i bio tražilac informacije. A informacije koje je “Crta” tražila ticale su se incidenta na uglu ulica Birčaninove i Svetozara Markovića tokom održavanja Parade ponosa u Beogradu 2014. godine, a u koji je osim Andreja Vučića i Predraga Malog bila uključena i Vojna policija. Ministarstvo odbrane – VBA nije u roku predviđenim Zakonom dostavilo tražene informacije, niti je donelo rešenje kojim je zahtev odbijen. “Crta” je zahtevala pristup kopijama dokumenata koje se odnose na incident, kao i informacijama o ukupnom broju predmeta, izuzimajući ona koja bi mogla da ugroze lične podatke, a u kojima se nalaze podaci za 2014. i 2015. godinu koje je VBA zahtevala od drugih nadležnih organa. Razlozi za odbijanje postupanja po zahtevima odnose se na poverljivost traženih informacija, ali je Prekršajni sud ocenio da tražene informacije nisu označene stepenom tajnosti “poverljivo“ kako je to VBA navela.\nInače, presuda je stigla u trenutku kada je “Crta” počela sa obeležavnjem prve Nedelje prava javnosti da zna, u okviru kampanje “Srbija do informacija”, pokrenute kao reakcija na Nacrt izmena Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja koji ukazuje na nameru države da javnosti oteža uvid u rad javnih institucija. Akcija “Ako želiš informacije od javnog značaja, zašto ne pišeš Deda Mrazu?”, nakon Prijepolja i Užica, juče je održana i u Valjevu, a danas će biti u Smederevu. Nedelja prava javnosti da zna završava se sutra, obeležavanjem 28. septembra, Međunarodnog dana prava javnosti da zna.\nŠabić: Zakon treba menjati, ali su problem dva negativna predlogaZakon koji je otkrivao tajne - od sumnjivih tendera do "tetke iz Kanade"


Izabrano novih 25 m:tel stipendista » m:blog – blog.mtel.ba\nJanuar 26, 2015| prijateljstva| Views: 176\nU prethodne četiri godine, m:tel je putem konkursa “Stipendije za budućnost”, za stipendiranje studenata fakulteta elektrotehnike i informacijskih tehnologija, pružio podršku za više od 100 talentovanih studenata navedenih fakulteta u BiH. Ovogodišnji, peti po redu konkurs za izbor najboljih studenata, zatvoren je polovinom decembra prošle godine, a novih 25 studenata stipendista će primati mjesečni iznos od 300 KM do kraja prvog ciklusa studija.\nOvaj vid podrške mladim ljudima koji ostvaruju zavidne rezultate u svom školovanju, nije i jedini koji im kompanija m:tel obezbjeđuje kroz status stipendiste. Želja da ovim studentima otvori svoja vrata i ponudi im i dodatne mogućnosti, poput obavljanja prakse u kompaniji, predstavlja jasno opredjeljenje m:tel-a da aktivno učestvuje u njihovom profesionalnom razvoju, te da im ponudi i omogući pristup najnovijim tehnologijama, te drugim resursima kojima raspolaže, ali i svaku drugu stručnu pomoć profesionalaca u oblasti koja ih naročito interesuje.\nNajbolji studenti iz Banjaluke, Sarajeva, Istočnog Sarajeva, Tuzle i Mostara, i ove godine će imati priliku da se sa svojim kolegama iz drugih gradova i fakulteta susretnu na svečanoj dodjeli stipendija koju organizuje kompanija m:tel, te da razmijene iskustva studiranja na različitim fakultetima i gradovima u BiH.\nGeneralno, podršku znanju i obrazovanju, m:tel je ugradio u temelje svoga poslovanja kao društveno odgovorne kompanije, nudeći mladima paletu mogućnosti kroz veliki broj projekata namijenjenih upravo njima. Jedan od vidova podrške svim studentima iz BiH, jeste i saradnja m:tel-a sa IAESTE organizacijom za međunarodnu razmjenu studenata, čime stvara preduslove da po sistemu reciprociteta studenti iz BiH imaju jednake mogućnosti za odlazak u inostranstvo na obavljanje prakse.\nI u narednom periodu, m:tel će nastaviti da podržava mlade talente, aktivno učestvujući u njihovom profesionalnom razvoju i njihovom putu ka budućnosti. Više informacija o konkursu i ovogodišnjim m:stipendistima potražite na www.mtel.ba.


Ugovor su potpisale kompanije “MK Majkić”, “Italijana” i “Rolofleks” iz Banjaluke, te “Mehaničke konstrukcije” iz Kotor-Varoša.\nGavranović je rekao da na ovaj način počinje proces realizacije projekta Tehnološkog biznis parka i da će ulaskom navedenih investitora u ovaj prostor odmah zaposliti nešto više od 100 radnika.\nOn je dodao da je jedan broj investitora spreman da kupi zakupljene objekte i zemljište, i da grad radi na pripremi urbanističko-tehničkih uslova za prodaju nova četiri zemljišta u Tehnološkom biznis parku, za koje bi konkurs mogao biti raspisan do marta.\n“Na konkursu smo imali još dvije kompanije koje u ovaj prostor mogu da uđu znatno kasnije, jer nisu nabavile osnovna sredstva i u narednom periodu ćemo procijeniti pod kojim uslovima se mogu ponovo kandidovati”, rekao je Gavranović.\nOn je najavio da će nakon definisanja regulacionog plana cjelokupna zona od 220 hektara imati drugačiji izgled.\n“Preduzeće ‘Mehaničke konstrukcije’ odmah će imati potrebu za radnicima koje će povući sa Biroa radi obuke, a radi se o stručnoj radnoj snazi koju Banjaluka na sreću ima”, istakao je Gavranović.\nOn je precizirao da je ovaj investitor spreman da pokrene proizvodnju na 4.500 metara kvadratnih, dok će ukupnih 32.000 metara kvadratnih koristiti nakon što se prostor oslobodi mašina bivšeg vlasnika u stečaju.\n“Zbog toga će broj radnika sukcesivno rasti, kako se budu oslobađali blokovi, ali mi ćemo sve učiniti da se u najkraćem roku izvrše obaveze iz kupoprodajnog ugovora sa stečajnim upravnikom”, naglasio je Gavranović.\nPrema njegovim riječima, novim investitorima na raspolaganju su subvencije grada Banjaluka i sredstva iz Garantnog fonda, kao i smanjenje administrativnih taksi za počinjanje biznisa.\nGavranović je ukazao na mogućnost izmjena poreske politike u smislu uvođenja selektivnog pristupa u određivanju poreske stope za proizvodni sektor, što će, kako je rekao, biti njegov zadatak u narednom periodu u saradnji sa Poreskom upravom.\n“Nakon toga, kako se sukcesivno bude oslobađao prostor, nastavićemo sa zapošljavanjem, a konačna cifra je oko 280 do 300 radnika”, naveo je Sibio.\nOn je dodao da je plan ovog preduzeća za narednu godinu već ispunjen radnim nalozima i da su već počeli da uzimaju narudžbe za proizvodnu halu u Banjaluci.\nDirektor kompanije za proizvodnju kartonske ambalaže “MK Majkić” Dušan Majkić rekao je da je ovo logičan potez gradske uprave, jer se ostvaruje do 50 odsto niža cijena zakupa, pa će se ušteđena sredstva usmjeriti u investicije. Srna\nTagovi: luka sibioslobodan gavranovictehnoloski biznis parkugovori


Ovako izgleda kada Novak pobjesni na navijače - "Ćuti bre!'' | MONDOBA\nNovak Djokovic svadja publika ATP Kup Srbija Juzna Afrika sportske vijesti VIDEO\n23. February, 09:22\nOvako izgleda kada Novak pobjesni na navijače - "Ćuti bre!'' 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nOstali sportovi 04.01.2020. / 16:08\nOvako izgleda kada Novak pobjesni na navijače - "Ćuti bre!''\nAutor mondo.rs 04.01.2020. / 16:08\nIzliv bijesa najboljeg srpskog tenisera zbog pometnje na tribinama...\nNovak Đoković uspješno je počeo 2020. godinu pobijedivši Kevina Andersona u okviru ATP Kupa sa Srbijom (2:0), i to poslije dva taj-brejka, a pored blistavih poteza - bilo je i nervoznih momenata najboljeg srpskog tenisera.\nRazlog za to bili su navijači na tribinama u Brizbejnu.\nMiha se otvorio o svojoj bolesti: Sad mi je svaki trenutak neprocenjiv\nDmitrović savladan posle skoro mesec dana, Valensija hita ka vrhu\nDžumhur po navici i u Novoj godini: Poraz na startu kvalifikacija u Dohi\nDinamov "Maradona" za MONDO: Pamtim samo sretne dane\nĐoković je želio potpunu koncentraciju u taj-brejku prvog seta kada je prvo zastao na 3:1 zbog toga što je sa tribina čuo "aut", i prekinuo poen, da bi potom ušao u raspravu sa sudijom Mohamedom Lajanijem koji mu nije dozvolio čelendž.\nNije se samo na tome završilo pošto je Đoković pobjesnio na publiku i u narednom poenu.\nOsvojio je poen za 4:2, pošto je Anderson pogodio loptu, ali je Đoković ponovo sa tribina čuo uzvike, ne znamo da li na srpskom ili engleskom jeziku.\n"Ćuti bre!!!", vikao je na navijače, a nisu izostale ni psovke.\nNovak Đoković besan na publiku.\nIzvor: YouTube/Enjoy Drama\n"Orlovi" znaju kako protiv Gruzije: Energija i odbrana vode do pobede