ORBAN: Za 3 dece auto od države, bolovanje za zaposlene bake i deke da mogu da čuvaju unuke! | Vesti Dana\nBračnim parovima u Mađarskoj, spremnim da prošire porodicu, od danas se nudi niz novih olakšica, koje bi trebalo da dovedu do povećanja nataliteta. Na snagu su, naime, stupile četiri od sedam mera takozvanog porodičnog paketa, koje je premijer Viktor Orban najavio još u februaru, a sa ciljem povećanja populacije bez dovođenja migranata u Mađarsku.\nOvaj u svetu jedinstven sistem pomoći porodicama nastaviće se od 1. januara iduće godine, kada će i bake i deke, ukoliko su i dalje u radnom odnosu, moći da uzmu „porođajno“ bolovanje i čuvaju unuke zaposlenih roditelja.\nMađarska vlada želi da na ovaj način promeni prilično nepovoljnu demografsku sliku nacije, a ne da se, kako je Orban više puta naglasio, taj problem reši „uvozom“ migranata – kako to čine neke evropske države.\nBONUS VIDEO-Više o poslednim EU izborima, usponu desnice u Evropi i problemima masovne migracije možete pogledati u emisiji produkcije centar posvećenoj poslednjim političkim dešavanjima u EU.


Norveška daje novac za nova radna mjesta u CG | PCNEN\nObjavljeno: 25.06.2019, 09:50h\nPoziv je namjenjen preduzetnicima iz Andrijevice, Berana, Bijelog Polja, Cetinja, Danilovgrada, Gusinja, Kolašina, Mojkovca, Nikšića, Petnjice, Plava, Pljevalja, Rožaja, Šavnika, Ulcinja i Žabljaka\nKraljevina Norveška je izdvojila 350.000 eura za javni poziv kojim će pružiti podršku novim preduzetnicima, mikro i malim preduzećima da otvore nova radna mjesta, u okviru projekta “Norveška za vas – Crna Gora“.\nDo 10. avgusta 2019. godine, projekatne prijedloge za dodjelu bespovratnih sredstava mogu podnijeti registrovani pravni subjekti iz 16 opština obuvaćenih projektom, a vrijednost podrške može biti od 5.000 do 10.000 eura, zvaično je saopšteno iz Kancelarije Ujedinjenih nacija za projektne usluge – UNOPS.\nPoziv je namjenjen preduzetnicima iz Andrijevice, Berana, Bijelog Polja, Cetinja, Danilovgrada, Gusinja, Kolašina, Mojkovca, Nikšića, Petnjice, Plava, Pljevalja, Rožaja, Šavnika, Ulcinja i Žabljaka, registrovanim u periodu od 1. januara 2014. do 31. decembra 2018. godine.\nSvi privrednici kojima budu odobrena bespovratna sredstva, biće u obavezi da finansijski učestvuju u visini od 10 odsto u gotovini od ukupnih prihvatljivih troškova projekta. Detaljni kriterijumi javnog poziva i dokumenta za podnošenje prijave dostupni su na sajtu projekta “Norveška za vas – Crna Gora“. Informativne sesije na kojima će svi zainteresovani moći da dobiju pojašnjenja i detaljnije informacije biće održane tokom jula 2019. u nekoliko opština koje su obuhvaćene pozivom.\nProjekat “Norveška za vas –Crna Gora” ima za cilj da doprinese ujednačenom socio-ekonomskom razvoju Crne Gore, kroz povećanje mogućnosti za zapošljavanje, podršku socijalnoj koheziji i unaprijeđenje lokalne infrastrukture u manje razvijenim opštinama Crne Gore. Projekat finansira Kraljevina Norveška sa 1,4 miliona eura, a aktivnosti na terenu sprovodi Kancelarija UNOPS.


Železnice ove godine povlače 1,2 milijarde evra kredita - Bizlife.rs\nŽeleznice ove godine povlače 1,2 milijarde evra kredita\n13:06 Beograd, 04/01/2012\nSrpske železnice planiraju ove godine da povuku oko 1,2 milijarde evra kredita za razvoj železničke infrastrukture i nabavku novih vozova, najavile su Železnica Srbije.\nZamenik generalnog direktora Predrag Janković je kazao da železnice imaju mogućnost da povuku planirane kredita, jer su u budžetu obezbeđene garancije.\nJanković je kazao da je za vraćanje srpskih pruga na projektovane brzine potrebno uložiti oko 350 miliona evra, s obzirom da je prosečna brzina vozova u putničkom saobraćaju svega 45 kilometara na sat, a u teretnom 25.\nOn je naveo da je na primer između Beograda i Subotice projektovana brzina od 113 kilometara na sat, a da vozovi idu na toj deonici u proseku ispod 70 kilometara na sat.\nGodišnje je, prema njegovim rečima, planiran remont oko 190 kilometara pruge, ali zbog nedovoljnih finansijskih sredstava u prethodnom periodu nije remnotovano ni 50 odsto.\nPredstavnici Železnica Srbije su najavili da će u 2012. nastaviti započetu transformaciju u holding kompaniju i modernizovanje železničkog sistema u cilju efikasnijeg i profitabilnijeg poslovanja.\nŽeleznice Srbije od polovine prošle godine ne posluju više kao javno preduzeće već kao zatvoreno akcionarsko društvo i da bi proces reorganizacije u holding kompaniju trebalo da bude završen do kraja 2012.\nAkcionarsko društvo Železnice Srbije osnovaće četiri zavisna društva kapitala za upravljanje železničkom infrastrukturom, prevoz putnika, prevoz robe i upravljanje imovinom, a predviđeno je i da kontrolno, odnosno matično društvo, zajedno sa ova četiri čine Železnice Srbije.\nTom reformom biće promenjen i način finansiranja železničkog saobraćaja u Srbiji, jer će između vlade i zavisnih društava, kao i između samih društava postoji ugovorni odnosi.\nkredit povlacenje železnice srbije Srbija


Oprema koju bi trebalo uvek da imate u svom automobilu – bez izuzetka - Magazinčić\nHome/Auto-Moto/Oprema koju bi trebalo uvek da imate u svom automobilu – bez izuzetka\nKada pogledamo u neku dalju, ali i bližu prošlost, zakoni koji su u vezi sa motornim vozilima, zakoni koji se moraju poštovati u saobraćaju, veoma često se menjaju ili donose neke sitne izmene, dodatke i članove koji nešto bolje i bliže pojašnjavaju određene situacije.\nTako su se zakoni okrenuli ka brojnim pravilima koja treba poštovati, u određenom periodu dana, godine, dok postoje i ona pravila koje se poštuju i na snazi su konstantno, bez izuzetka. Jedna od takvih, jesu i pravila nošenja opreme, one koja se mora u svakom trenutku nalaziti u vašem motornom vozilu, bez obzira da li ste parkirani, u gradskoj ili bilo kojoj drugoj vožnji, u bilo kom periodu dana ili godine. Ovo je spisak najneophodnije opreme koju morate imati uvek sa sobom.\nNešto što se sigurno vodi kao obavezna oprema za auto je svetloodbojni prsluk, te isto takav trougao, koji se koriste u situacijama kada izlazite iz automobila koji je parkiran negde po sred ili pokraj puta. Ukoliko dođe do nekog kvara, ukoliko zbog nečega jeste primorani da stanete pokraj ili na sred puta, potrebno je da osim sva četiri žmigavca obučete i prsluk, te iza vozila postavite trougao, kako biste sve ostale učesnike u saobraćaju upozorili da se nalazite tu i da niste u pokretu, što vas obezbeđuje od nekih nesreća i saobraćajki.\nOno šta svi znamo, bar skoro svi, bez obzira na to da li je neko vozač ili ne, jeste da je u svakom motornom vozilu potrebno imati paket prve pomoći, koji je u roku trajanja, budući da sva oprema koja se nalazi u ovoj mini apoteci posle nekoliko godina postaje nesterilna, pa samim tim i neupotrebljiva.\nPaket prve pomoći poseduje sve one osnovne stvari koje su potrebne ukoliko dođe do neke nezgode, bar da pomogne do dolaska stručnih lica i hitne pomoći, te uvek treba voditi računa da joj rok trajanja bude dobar, kao i da vam uvek bude pri ruci, što zbog vaše bezbednosti, tako i zbog nekih mogućih slučajeva kada ćete pružiti nekome pomoć.\nNikada, ali nikada ne smete krenuti svojim automobilom bilo gde, a da određene auto delove nemate, ukoliko dođe do nekih nezgoda ili kvarova. Na prvom mestu, osim auto delova, treba imati i nešto alata, kao što je francuski ključ, neka klešta i ostalo, a kada su u pitanju sami auto delovi, na prvom mestu je potrebno da imate rezervnu gumu, koju možete promeniti bilo kada i u bilo kom trenu, ukoliko dođe do pucanja gume koju već imate montiranu.\nOsim toga, među auto delove spada i dizalica, bez koje se ne može promeniti guma.Pored toga, bitno je imati i lance za sneg, sajlu za vuču, jer iako nisu uvek obavezni, nije nikada loše imati ih u automobilu.\nNaravno, postoje i još brojna pravila koja govore o tome šta bi trebalo i šta morate imati u svom motornom vozilu, ali su svakako neki rezervni auto delovi, sigurnosni prsluk i trougao, te paket prve pomoći, ono što je najvažnije.


Troškovi domaćinstava u Srbiji za telekomunikacije čak 3,4 odsto BDP-a - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Troškovi domaćinstava u Srbiji za telekomunikacije čak 3,4 odsto BDP-a\n1Piše: Jovana Stanković 31. decembra 2020. 18.49\nCifra od 175 milijardi evra predstavlja 2,4 odsto ukupnih izdataka za potrošnju domaćinstava u Evropskoj uniji, pokazuju podaci Eurostata.\nPodacima su obuhvaćeni troškovi poštanskih usluga, opreme za telefon i usluga telefaksa,\nNajviše novca za telekomunikaciju izdvajaju domaćinstva u Bugarskoj, gde je 2019. godine udeo izdataka domaćinstava povezanih sa komunikacijom iznosio 4,7 odsto, a slede je Hrvatska sa četiri odsto, Grčka, gde ovaj procenat iznosi 3,9 odsto i Rumunija u kojoj domaćinstva za telekomunikacije izdvajaju 3,4 odsto ukupnih izdataka.\nAko pogledamo suprotan kraj skale, možemo da zaključimo da su domaćinstva u Luksemburgu potrošila najmanji udeo novca na komunikacije, svega 1,3 odsto, a domaćinstva u Danskoj i Austriji po 1,9 odsto ukupnih troškova.\nZabeleženo smanjenje troškova za telekomunikacije u EU\nUkoliko sagledamo podatke o najvećim izdacima domaćinstava, potrošnja na komunikacije u Evropskoj uniji zabeležila je najznačajniji pad u poslednjoj deceniji. Sa tri odsto, koliki je bio udeo ukupnih izdataka domaćinstava koji je izdvojen za telekomunikacije 2009. godine, deset godina kasnije se za istu namenu izdvajalo 2,4 odsto.\nIzmeđu 2009. i 2019. godine, udeo ukupnih izdataka domaćinstava za telekomunikacije smanjio se u najvećem broju država članica Evropske unije. Najveći pad zabeležen je u Estoniji, za čak 1,7 odsto manji procenat, a prate je Holandija gde su domaćinstva 2019. za telekomunikacije izdvojila 1,1 odsto manji udeo svojih ukupnih troškova nego deceniju ranije, kao i Francuska sa troškovima smanjenim za jedan odsto, Irska i Poljska sa po 0,9 odsto manje.\nNajveći procenat troškova domaćinstava za komunikacije izdvaja se u Srbiji\nProcenat troškova domaćinstava izdvojenih na telekomunikacije 2019. godine bio je najveći u Srbiji, gde su domaćinstva čak 5 odsto ukupnih troškova izdvajala u ovu namenu.\nTakođe, Srbija je „rekorder“ i po tome što cifra koju su domaćinstva izdvojila za telekomunikacije iznosi čak 3,4 odsto BDP-a za 2019. godinu. Na drugom mestu se, posmatrano iz ovog ugla, nalazi Bugarska, koja je izdvojila znatno manji deo BDP-a, tačnije 2,9 odsto.\nZapravo, dok se u većini država iznos koji domaćinstva troše na telekomunikacije iz godine u godinu smanjuje, u Srbiji taj procenat raste.\nPodaci Eurostata iz 2009. godine pokazuju da su domaćinstva u Srbiji te godine za komunikaciju izdvojila nešto više od milijardu evra, što je 4,5 odsto njihovih ukupnih troškova.\nbdp, Eurostat, Evropska unija, komunikacija, telekomunikacija, troškovi\n31. decembra 2020. u 22.06\nTelekom box paketi skuplji nego u nemaxkoj hahaha lopovi rezimski sa masnim platama pljackaju narod


source.ba | FIFA pokrenula istragu protiv Shaqirija i Xhake, protiv navijača Srbije koji su veličali Ratka Mladića i selektora Srbije zbog izjava o Haagu\nOsim toga, pokrenuta je istraga protiv navijača Srbije. Pojedini navijači Srbije nosili su majice sa likom ratnog zločinca, Ratka Mladića.\nOsim toga, pokrenuta je i istraga protiv selektora Srbije, Mladena Krstajića, zbog njegovih političkih izjava nakon utakmice.\nPodsjećanja radi, Švicarska je pobijedila Srbiju sa 2:1.\nTagovi: SvicarskaMladen KrstajicSPFIFASrbija


100 Prilagodljivih gradova na COP21 | Energetski portal Srbije\n100 Prilagodljivih gradova na COP21\n08.12. 2015 Održivi razvoj\nTrećeg dana konferencije COP21 održane su prezentacije inicijative posvećene prilagođavanju na klimatske promene.\nPo prvi put učestvuje i organizacija 100 prilagodljivih gradova koju je osnovala Rokfeler fondacija. Pod okriljem grupe, 22 grada, uključujući Pariz, Roterdam, Rio de Ženeiro, Meksiko Siti, Roterdam su se obavezala da ulože 10 procenata svog budžeta prilagođavanju na klimatske promene.\n„Mreža 100 Prilagodljivih gradova je ponosna što su se 22 gradonačelnika obavezala na ulaganje od 10 procenata iz budžeta u cilju zaštite urbanih centara od izazova brze urbanizacije, globalizacije i klimatskih promena” – izjavio je Majkl Berkovic, predsednik 100 prilagodljivih gradova. „Ovi gradovi stavljaju realne resurse iza svojih reči, signalizirajuči svetu da su posvećeni prilagodljivim gradovima, i da to rade sada. Na taj način, oni će bez sumnje dobijati dodatne pogodnosti iz privatnog sektora, domaćih i međunarodnih institucija, kao i finansijskih organizacija.”\nObraćanje gospodina Majkl Berkovica bilo je tokom održavanja događaja Urbana prilagodljivost COP21, na kojoj je domaćin bila Kraljevina Holandija. Na panelu, „Skoči-pokretanje prilagodljivosti u urbanim sredinama: Lekcije svetskih lidera i gradova kako bi se ubrzao progres i investicije” predstavili su zvaničnici iz Holandije, Perua, Ujedinjenih nacija i nevladinih organizacija.\nViše informacija o organizaciji 100 Prilagodljivih gradova možete pogledati na sledećem linku.\n100 Prilagodljivih gradova


Razmjena iskustava u radu sa učiniocima nasilja između zemalja Jugoistočne Evrope – BUDUCNOST – MD\nHome 2019 Maj Razmjena iskustava u radu sa učiniocima nasilja između zemalja Jugoistočne Evrope\n„Balkanska grupa“ kao dio WWP EN je formirana 2015. godine, jer se utvrdilo da je ovo najbrže rastuća grupa u Mreži. Odmah je uspostavljena inicijativa za zajedničku saradnju i od tada su održana dva sastanka. Povećavanjem članova koji dolaze sa Balkana, ali i ulaskom tri člana sa Balkana u upravni odbor Mreže (Hrvatska- “Društvo za psihološku pomoć”, Zagreb, Albanija- “Gruaja tek Gruaja”, Skadar i BiH- UG “Budućnost”, Modriča), zaključeno je da inicijativa mora da se oživi i ovaj sastanak je bio upravo početak nove, aktivne saradnje.\nNa sastanku je razgovarano o mogućnostima zajedničkog apliciranja na projekte, podršci koju bi organizacije imale od WWP EN, a jedna od najviše spominjanih tema bio je nedostatak sistemske podrške i finansiranja rada sa učiniocima nasilja i razgovor u kom smjeru bi trebalo ići da bi se te oblasti poboljšale.\nPored članova Mreže, sastanku su prisustvovali i „donatori“ poput organizacija iz Švajcarske (IAMANEH), Turske (UNFPA), Srbije (UNDP), BiH (UN WOMEN) i dr.


Obradović: Biću predsednik koji ulaže u IT sektor - Studio B\nObradović: Biću predsednik koji ulaže u IT sektor\nObradović: Biću predsednik koji ulaže u IT sektor Tanjug\nIzbori 2017 19. 03. 2017. 13:37:18\nPredsednički kandidat Dveri Boško Obradović poručio je da je budućnost Srbije u informacionim tehnologijama i da je za to potrebna pomoć države.\n„Biću srpski predsednik koji će pružiti punu podršku domaćem IT sektoru i inovacionim delatnostima“, rekao je Obradović prilikom obilaska jedne IT kompanije u Novom Sadu u subotu i dodao da, za „razliku od aktuelne vlasti“, neće ulagati u strane firme i kompanije.\nKako je rekao, želi Srbiju u kojoj će mladi školovani ljudi biti zadovoljni svojim poslom, imati ozbiljna primanja, neće odlaziti u inostranstvo, izvoziti znanje iz savremenih informacionih tehnologija…\nObradović je insistirao na usavršavanju našeg obrazovanja, i da već od osnovne škole moramo povećati broj časova informatike, a već od petog razreda moramo imati stručnu praksu rada na računarima.\n„Dakle, država mora da uloži u visoko obrazovane kadrove za buduće savremene informacione tehnologije. Posebna podrška države mora da ide u pravcu podrške nauci i inovativnim delatnostima“, rekao je Obradović.\nKako je rekao, država mora da izdvoji iz svoga budžeta direktne investicije za domaći IT sektor, poručio da ne treba dovoditi strane firme koje će biti konkurencija našem domaćem IT sektoru i da je uveren da Srbija može biti evropski Japan.\n„Ja sam budući srpski predsednik, kome je domaća privreda na prvom mestu, kome su naši preduzetnici svetinja i koji radi isključivo za naš domaći ekonomski interes“, rekao je Obradović.


UPRILIČENA PRIMOPREDAJA KOMPJUTERSKE OPREME IZMEĐU UREDA ZA NIR I MEĐUNARODNU SARADNJU I UNIJE STUDENATA UNIVERZITETA U BIHAĆU (ERASMUS+ KA2 STINT projekat)\nUčešćem na Erasmus+ KA 2 STINT projektu “Jačanje internacionalizacije u BiH visokom obrazovanja, Ured za NiR i međunaordnu saradnju” je uspio obezbijediti kompjutersku opremu za potrebe studentskih asocijacije, odnosno Unije studenata Univerziteta u Bihaću. Radi se o pet All-in-One kompjutera, kao i pet štampača/skenera koje je danas, 20.02.2019. godine, zvanično preuzeo predsjednik Unije, gosp Muhamed Kozlica, zajedno za svojim kolegama iz Upravnog odbora. Ispred Ureda na primopredaji je učestovala gđa Alma Bosnić, stručni savjetnik za međunarodnu saradnju. Oprema će biti smještena u novom zajedničkom prostoru, koji je Unija dobila na korištenje od Grada Bihaća, te će biti na usluzi svim studentima, kao i studentima predstavnicima timova za projekte i međunaordnu saradnju sa organizacionih jedinica Univerziteta. Uz ovo opremu, studentima će biti na raspolaganju i druga nabavljena oprema, kao što su profesionalne video kamere, zatim oprema za prezentiranje (platno, projektor, laptop, zvučnik), te stručna literatura nabavljena po ovom Projektu. Ovim činom će se ojačati kapaciteti rada Unije da bi se omogućilo njihovo još veće učešće i zalaganje u procesu jačanja internacionalizacije na Univerzitetu u Bihaću kao njenih ključnih aktera.


Nakon konfigurisanja, USB Raptor možete smestiti u System Tray-u odakle će on vršiti monitoring priključenih uređaja i proveravati da li se među njima nalazi i vaš USB Flash disk. Onog trenutka kada izvučete USB Flash disk iz računara ekran će se zaključati i biće onemogućen pristup sistemu sve dok taj isti flash ponovo ne priključite.\nSve u svemu, USB Raptor predstavlja mali ali efikasan alat za kreiranje sigurnosnog ključa sistema pomoću USB Flash diska. Ukoliko ste u potrazi za softverom ove vrste, onda vam preporučujemo da isprobate ovaj program.\nPreuzmite USB Raptor\nOznake: disk flash sistema USB Windows zakljucavanje zastita\n5 marta, 2017 u 14:34\nŠta da radimo u slučaju kvara ili gubitka USB-a?


Moja priča – Mira Nedeljković: Ponuda koja se ne odbija\nPosao u fitnes industriji u Emiratima odlična je prilika za vredne i ambiciozne mlade ljude iz Srbije.\nMirjana Nedeljković uspešno gradi karijeru personalnog trenera i rekreativnog menadžera u Abu Dabiju. Dinamičan posao omogućava joj dobar standard, ali ona ne odustaje od usavršavanja u drugim oblastima u kojima će, veruje, uskoro moći da se okuša i dokaže.\nIz Srbije joj nedostaje sve – porodica, prijatelji, domaća hrana, provod... Otkako je počela da koristi aplikaciju GO4YU Calling lakše prevazilazi nostalgiju, jer u svakom trenutku može da se čuje i dopisuje sa najdražima iz domovine.\nAko i vi živite u Aziji, Africi, Australiji, Severnoj ili Južnoj Americi, i željni ste razgovora sa familijom i prijateljima iz Srbije, kliknite OVDE, preuzmite aplikaciju besplatno i popričajte sa dragim ljudima koji vam nedostaju i na koje često mislite...\nPovezane teme: Mirjana Nedeljković moja priča iskustvo saveti Emirati za početnike Abu Dabi fitnes trener posao zaposlenje nostalgija Srbija život u Abu Dabiju go4yu calling


Adria Media Group (AMG), najveća srpska izdavačka kuća, saopštila je 1. Avgusta da prestaje sa izdavanje srpskog izdanja popularnog američkog magazina Newsweek\nObjavljeno: 04.08.2017. 17:36h\nFoto: Međunarodna federacija novinara - logo\nBankovni računi AMG zamrznuti su od strane srpskih vlasti početkom jula, saopštila je grupa. AMG je citirala saopštenje Poreske uprave od 6. jula u kom se navodi da je blokiranje njihovih računa načinjeno “kako bi se obezbedilo prikupljanje prihoda čija je kontrola u toku, s obzirom na to da postoji rizik da će obveznik da izbegne ovu obavezu”.\nZahtevi za dodatnim objašnjenjima povodom ove odluke odbijeni su od strane Poreske uprave, izveštavaju mediji, uz obrazloženje da su razlozi “tajni”.\nNezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) – koja je članica IFJ/EFJ saopštila je da “žali i da izražava ozbiljnu zabrinutost zbog zatvaranja magazine Njuzvik Srbija.\nNjuzvik je imao profesionalnu uređivačku politiku, različitost sadržaja, naročito se baveći specifičnim nekomercijalnim temama od javnog značaja, zauzimao je posebnu poziciju na srpskoj medijskoj sceni.\nBez ulaženja u opravdanost tvrdnji AMG, NUNS veruje da je medijsko tržište u Srbiji politički kontrolisano i da u praksi još nisu zaživela zakonom predviđena rešenja i mehanizmi koji bi trebalo da obezbede punu slobodu medija”.\nUdruženje novinara Srbije (UNS) – takođe članica IFJ/EFJ izražava “žaljenje kad god se medij koji doprinosi različitosti mišljenja i bavi se važnim pitanjima – zatvori”, rekao je predsednik UNS Vladimir Radomirović.\nAMG je podnela krivičnu prijavu protiv ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića i Dragane Marković, direktorske Poreske uprave Srbije, uz tvrdnju da su žrtve “brutalne dirigovane kampanje koju ministar vodi u provladinim medijima protiv predsednika AMG Aleksandra Rodića i zaposlenih u njegovoj kompaniji”.\nTagovi Međunarodna federacija novinaraGašenjeAMGSaopštenjeNewsweek


Najveća stopa nezaposlenosti u Lebanu i Bojniku - juGmedia\nLESKOVAC – Stopa nezaposlenosti radno sposobnog stanovništva na nivou Jablaničkog okruga iznosi 24,67 odsto, što je za 2,87 odsto više nego na nivou Srbije, podaci su Nacionalne službe za zapošljavanje (NSZ) u Leskovcu.\nStopa nezaposlenosti u Leskovcu iznosi 22 odsto, a u Lebanu i Bojniku po 33 odsto.\nNa evidenciji NSZ se nalazi 39.200 nezaposlenih osoba, od kojih 23.300 čine Leskovčani, što je povećanje za oko 1.300 u odnosu na predhodnu godinu.\nPredsednik socijalista u Vranju utajio porez\nLESKOVAC -Lider Nove Srbije u Leskovcu Slobodan Milošević izjavio je danas da će o statusu Vučja odlučivati njegovi građani, a ne partijski ljudi,…\nLESKOVAC – Predstavnici lokalne vlasti, nevladinog sektora i preduzetnici sutra će u Leskovcu potpisati Sporazum o uspostavljanju lokalnog partnerstva,…\n09.01.2014. u 16:04\nNišta tu nije slučajno.Svi koji su dovoljno pametni i pošteni,beže iz takve korumpirane sredine.Ništa ne može da se uradi sa biznisom ako se nekom,u džep,ne podmaže…debelo !Vekovima smo imali pametne ljude za velike poslove,a sad država davala na hiljade evra,po radniku, nekim,tamo,tuđinima.


PRELIMINARNI REZULTATI LOKALNIH IZBORA U TURSKOJ: NARODNA ALIJANSA U VODSTVU – Rožaje Today\nPrema preliminarnim rezultatima, do sada je prebrojano 60 posto glasačkih listića.\nNarodna alijansa, koja okuplja AK Parti i MHP, osvojila je 52,34 posto glasova, dok je Nacionalni savez, koji okuplja opozicione Republikansku narodnu partiju (CHP) i Partiju IYI, osvojio 37,29 posto glasova.\nPrema preliminarnim rezultatima stranaka, AK Parti vodi sa osvojenih 46,47 posto glasova.\nNa drugom mjestu je najjača opoziciona Republikanska narodna partija (CHP) sa osvojenih 30,70 posto glasova, dok je na trećem mjestu Partija IYI sa 6,56 posto osvojenih glasova. Partija nacionalnog pokreta (MHP) osvojila je 5,88, a Narodna demokratska partija (HDP) 3,59 posto glasova.\nNajzanimljivija izborna utrka odvija se u Ankari u kojoj je trenutno u vodstvu kandidat opozicionog CHP-a Mansur Yavas.\nObjavljeni rezultati su nezvanični i proces prebrojavanja glasova i dalje je u toku\nPodijeli 17 Tweet 11


Ekološki aktivisti i građani protestuju u Beogradu protiv otvaranja rudnika litijuma u Srbiji (18. decembar 2021.)\nRio Tinto je u Srbiji od 2001. godine, kada je ova internacionalna rudarska kompanija, sa sedištem u Londonu, osnovala privredno društvo za geološka istraživanja Rio Sava Exploration u Beogradu.\nOva kompanija je 2004. u zapadnoj Srbiji otkrila novu rudu "jadarit" - kombinaciju litijuma i bora. Litijum se koristi za baterije u mobilnim telefonima, kompjuterima i električnim automobilima.\nUzorak jadarita iz projekta Rio Tinto u Srbiji je bio izložen u centru za istraživanje i razvoj Bundoora u predgrađu Melburna, Australija (30. jul 2021.)\nPrema rečima ministarke rudarstva i energetike Zorane Mihajlović Rio Sava Exploration je Srbiji na ime naknade za geološka istraživanja platio oko 13 miliona dinara.\nKompanija je obećala da će poslovati u skladu sa zakonima i ekološkim standardima, ali su se poslednjih meseci širili protesti građana. Oni su počeli najpre u selima nadomak budućeg rudnika, da bi se proširili na Beograd i druge gradove Srbije.\nRio Tinto je odlučio da zastane sa projektom, a Vlada Srbije je ubrzo rešila da stavi tačku na taj posao.\nInstitucije u Srbiji su Rio Tintu od početka dvehiljaditih izdavale i produžavale dozvole za istraživanje terena, nezavisno od toga koje političke stranke su bile na čelu države.\nPogledajte kako je izgledao sled događaja u slučaju Rio Tinto u Srbiji.\nKompanija Rio Sava Exploration započela je geološka istraživanja bora i litijuma u polju "Jadar" kod Loznice, na zapadu Srbije.\nIstraživanje je započeto na osnovu odobrenja Ministarstva rudarstva i energetike koje je izdato u junu te godine.\nTada je manjinsku Vladu predvodila desno orijentisana Demokratska stranka Srbije (DSS) uz podršku socijalista. Premijer je bio tadašnji lider DSS-a Vojislav Koštunica.\nVojislav Koštunica (2. mart 2004.)\nDozvola za geološka istraživanja produžavana je više puta tokom godina (2005, 2007, 2008, 2009, 2011, 2013, 2016, 2018.).\nPrava istraživanja na tom ležištu Rio Tinto je imao do 1. septembra 2021.\nU tom periodu smenjivale su se vlade koje je predvodio DSS, zatim Demokratska stranka uz podršku socijalista i od 2012. Srpska napredna stranka predsednika Srbije Aleksandra Vučića sa socijalistima.\nGradonačelnik grada Loznice Vidoje Petrović i Rio Sava potpisali su Memorandum o razumevanju u cilju poboljšanja međusobne saradnje. Petrović je i danas na čelu lokalne vlasti u Loznici.\nVidoje Petrović (15. mart 2010.)\nLoznica je donela Lokalni ekološki akcioni plan (LEAP) koji daje smernice za proces zaštite i unapređenja životne sredine.\nPočinje izrada Prostornog plana područja posebne namene za realizaciju projekta eksploatacije i prerade minerala jadarit. Kako su zvaničnici objašnjavali on je bio neophodan da bi kompanija Rio Tinto znala u kom obimu da radi Studiju o proceni uticaja na životnu sredinu.\nU julu je potpisan i Memorandum o razumevanju u vezi sa implementacijom projekta "Jadar" između Vlade Srbije i Rio tinta.\nNa vlasti je tada Srpska napredna stranka sa koalicionim partnerima među kojima je Socijalistička partija Srbije (SPS) najznačajnija.\nVlada premijerke Ane Brnabić ovlastila je tadašnjeg ministra rudarstva i energetike, socijalistu Aleksandra Antića, da potpiše memorandum. Ovaj memorandum nije pravno obavezujući.\nIstraživanja su završena početkom 2020.\nVlada je u februaru usvojila uredbu kojom je u Prostornom planu Srbije predviđeno vađenje litijuma u dolini Jadra.\nMinistarstvo rudarstva i energetike je krajem 2020. stavilo potpis na dokument Rio Tinta o rezervama bora i litijuma u dolini Jadra.\nPrema podacima procenjene rezerve su preko 158 miliona tona rude.\nRio Sava Exploration podneo je zahtev za odobrenje eksploatacionog polja u cilju buduće eksploatacije ležišta litijuma i bora Jadar.\nU martu je Ministarstvo rudarstva i energetike tražilo od kompanije da dopuni nedostatke u dokumentaciji.\nKompanija je u narednom periodu podnosila zahteve za produženje roka kako bi dopunila nedostatke.\nPredstavništvo Rio Tinta u Srbiji je sa Ministarstvom zaštite životne sredine ušlo u proces dobijanja dozvole za Studiju o proceni uticaja rudnika na životnu sredinu. Ta Studija treba da pokaže da li rudnik predstavlja ekološku pretnju.\nNakon jednog od ekoloških protesta protiv Rio Tinta, ova kompanija je saopštila da ima razumevanja za zabrinutost građana.\n"Posvećeni smo poštovanju najviših ekoloških standarda i izgradnji održive budućnosti za zajednice u kojima poslujemo, blisko sarađujući sa svim zainteresovanim stranama. Projekat Jadar koji želimo da realizujemo u Srbiji u ovom pogledu neće biti izuzetak", naveo je Rio Tinto.\nTada je navedeno da planiraju da u zaštitu životne sredine ulože preko 100 miliona dolara.\nOvog dana bili su najmasovniji protesti koji se od kraja novembra održavaju subotom protiv rudnika litijuma u Srbiji.\nGrađani su tog dana blokirali saobraćajnice širom zemlje zbog usvajanja izmena Zakona o eksproprijaciji i Zakona o referendumu.\nIzmene pomenutih zakona omogućavale su državi da po hitnom postupku oduzme imovinu u privatnom vlasništvu i za to isplati naknadu vlasniku – ukoliko je oduzimanje imovine potrebno zbog projekata od javnog interesa.\nDemonstranti su tvrdili da su dva zakona doneta kako bi se stranim kompanijama, prvenstveno međunarodnoj rudarskoj kompaniji Rio Tinto, olakšalo poslovanje u Srbiji.\nDok su građani širom Srbije protestovali, Vučić je razgovarao sa meštanima doline reke Jadar u zapadnoj Srbiji gde je kompanija Rio Tinto zainteresovana da eksploatiše rudu jadarit.\nAleksandar Vučić (oktobar 2021.)\n"Shvatio sam da se plašite da to može da ugrozi životnu sredinu i da bi eventualnim poplavama u budućnosti moglo da bude sve ugroženo", rekao je tada Vučić.\nVlada je i zvanično povukla izmene Zakona o eksproprijaciji i predložila izmene Zakona o referendumu. Parlament je izmene usvojio nakon dva dana. Na taj način vlasti su izašle u susret zahtevima sa protesta.\nSkupština Loznice, grada od 20.000 stanovnika ukinula je prostorni plan koji u tom kraju predviđa rudnik. Time je ispunjen zahtev lokalnih udruženja i aktivista zabrinutih za životnu sredinu.\nAutomobil prolazi mestom na kojem je kompanija Rio Tinto planirala da izgradi rudnik za eksploataciju litijuma kod Loznice (7. decembar 2021.)\nKompanija Rio Sava Exploration saopštila je da planira da zastane sa projektom "Jadar".\nVesna Prodanović, generalna direktorka te kompanije izjavila je za agenciju Beta da će to biti učinjeno kako bi se u javnom dijalogu stanovnici upoznali sa svim aspektima projekta.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da je raspoloženje u Vladi da se raskine sve sa Rio Tintom.\n"Ja mislim da će Vlada da donese odluku, a ja sam za moratorijum, da odluka sačeka kraj ove godine, kako bismo videli šta to rade u Nemačkoj", rekao je Vučić na RTS-u.\nPredstavnici pokreta "Kreni - promeni", koji je i jedan od organizatora protesta, predali su Vladi Srbije 290.000 potpisa on line peticije pod nazivom "Rio Tinto, marš sa Drine".\nBlokada graničkog prelaza Trbušnica između Srbije i Bosne i Hercegovine u cilju zaustavljanja plana rudarske kompanije Rio Tinto da eksploatiše litijum u dolini Jadra u Zapadnoj Srbiji (15. januar 2022.)\nPredstavnici pokreta "Kreni-promeni" podneli zahtev Skupštini Srbije da otpočnu proceduru narodne inicijative, odnosno da građani Srbije nakon 30.000 prikupljenih potpisa na dnevni red parlamenta stave zabranu iskopavanja bora i litijuma.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić rekla je tog dana da je Vlada "blizu odluke" da se kompaniji Rio Tinto kaže da ne ostaje u Srbiji. Ona je na TV Prva objasnila da će isteći dozvole koje Rio Tinto ima, a da će Vlada ukinuti Prostorni plan posebne namene.\nAna Brnabić (novembar 2021.)\nRio Tinto je potom saopštio da početak proizvodnje litijuma odlaže za godinu dana – sa 2026. na 2027, ukoliko se dobiju sve dozvole. Naveli su da se u ovom momentu kasni sa dobijanjem rešenja za eksploataciono polje.\nPortparol međunarodne rudarske kompanije Rio Tinto u Velikoj Britaniji saopštio je za RSE da ta kompanija "nije kontaktirana oko mogućnosti poništenja "bilo kakvih dogovora u Srbiji, gde planira izgradnju rudnika litijuma.\nPredstavništvo te kompanije u Srbiji je navelo za RSE da "ostaju posvećeni" projektu izgradnje rudnika litijuma i da postoje međunarodno priznati mehanizmi zaštite investicija - koji se odnose i na sva ulaganja u Srbiji.\nVlada Srbije donela je odluku o prekidu saradnje sa međunarodnom rudarskom kompanijom Rio Tinto.\n"Poništeni su svi upravni akti vezani za Rio Tinto, odnosno (ćerkom firmom) Rio Sava, sve dozvole, odluke, rešenja. Ispunili smo sve zahteve ekoloških protesta, i stavili tačku na Rio Tinto u Republici Srbiji", izjavila je premijerka Ana Brnabić.\nRio Tinto je odmah saopštio da je izuzetno zabrinut zbog izjave da je ukinut prostorni plan za Projekat "Jadar", kao i da se poništavaju svi upravni akti u vezi sa projektom.\nRanije tokom dana, kompanija je saopštila da ostaje posvećena razvoju projekta u skladu sa svim srpskim i međunarodnim propisima.\n"I uzimamo u obzir zabrinutost za životnu sredinu koju je javnost iskazala", navedeno je u saopštenju.\nAkcije Rio Tinta zabeležile su pad nakon odluke Srbije da povuče dozvole toj kompaniji za istraživanje litijuma, preneo je Rojters.\nAkcije Rio Tinta završile su trgovanje 21. januara na Australijskoj berzi padom od 4,1 odsto posle gubitka od čak 5,1, odsto tokom dana, što je najgori pad od avgusta 2021, naveo je Rojters.\nU Londonu su akcije Rio Tinta pale za više od tri odsto.


Rusija će smanjiti proizvodnju nafte sa nivoa iz perioda novembar-decembar, izjavio je danas ruski ministar energetike Aleksandar Novak.\n"Rusija će smanjiti proizvodnju nafdte sa nivoa ostvarenog u perioda novembar i decembar", izjavio je Novak, a prenosi ruska agencija Tas s.\nRuski ministar energetike je naveo da se i dalje pregovara o tačnom datumu sastanka između članica i nečlanica Organizacije zemalja izvoznica nafte (OPEK).\nOn je dan ranije najavio da je Rusija spremna da sreže sopstvenu proizvodnju za do 300.000 barela dnevno u prvoj polovini 2017. godine, u sklopu dogovora sa OPEK-om.\nČlanice naftnog kartela su juče postigle sporazum o smanjenju proizvodnje "crnog zlata", prvom od 2008. godine, sa sadašnjih 33,6 miliona barela dnevno na 32,5 miliona barela dnevno, shodno ranijem načelnom dogovoru postignutom u septembru u Alžiru.


Crna Gora i Luksemburg, od ove sezone konačno će biti povezane direktnim letom. Prvi avion luksemburške aviokompanije Lukser sletjeće na tivatski aerodrom 19. jula. Izvršni direktor Žil Fajt za Javni servis naglašava da Crna Gora kao turistička destinacija nudi brojne mogućnosti gostima iz Luksemburga.\n“Smatramo da u vremenu krize koronavirusa treba pokušati sa novim destinacijama, koje nude dobar smještaj i sigurnost našim klijentima. Već smo imali kontakte sa osam hotela i uvjereni smo da će naši građani dobro prihvatiti Crnu Goru kao turističku destinaciju”, kaže Fajt.\nPored razvoja turističkih potencijala, najavljeni let je most je između Crne Gore i brojne crnogorske dijaspore u Luksemburgu.\n“Drago mi je sto je Luxair u ovom nesigurnom vremenu virusne krize prepozano Crnu Goru kao jednu od mogućih novih destinacija. Siguran sam da je ovo dodatak na našu bilateralnu saradnju koja moze da pruži dodatni zamah. Takođe je značajno zbog brojne naše dijapsore koja zivi u Luksemburgu da ova linija ne bude samo sezonska vec da traje tokom cijele godine”, kazao je ambasador Crne Gore u Belgiji i Luksemburgu Ivan Leković.\nA nesigurna vremena nameću i nove izazove, tako je Luskair odlučio da svojim putnicima, garantuje i dodatnu bezbjednost, ne samo na letovima već i na krajnjem odredištu.\n“Kada govorimo o bezbjednosti u avionu, Luxair je izabrao kvalitet. Dijelimo hirurške maske i gelove besplatno svim putnicima, a oni koju su sumnjičavi dobijaju maske FFP2. Svakondevno dezinfikujemo avione, imamo filtere koji prečiščavaju 99,99 odsto vazduh. Ali takođe i na samim destinacijama moramo omogućiti ljudima da se osjecaju bezbjedno. Potpisali smo ugovore sa hotelima, koji garantuju bezbjedan transfer, poštovanje distance, korišćenje sredstava za dezinfekciju, što treba da ulije povjerenje našim putnicima. Ove godine, svim putnicima dajemo i besplatno zdravstveno osigurnanje”, dodaje Fajt.\nLuksemburška aviokompanija raspolaže flotom od 19 aviona. Fajt kaže da će u julu letjeti sa 60 odsto kapaciteta, u avgustu sa 80, te da se nada da će potražnja pratiti ponudu. Ne isključuje mogućnost saradnje sa crnogorskom nacionalnom aviokompanijom u uspostavljanju zajedničnih letova.\nRealizaciju ideje vazdušnog povezivanja pomogao je Kulturno-informativni centar Crne Gore u Luksemburgu.


Tanjug 24. juna 2022. 08:33\nBERLIN – Nemačkoj preti nestašica gasa ako isporuke iz Rusije ostanu na niskom nivou kao što su sada, i ako ih do zime ne bude dovoljno određene industrije bi morale da budu zatvorene, izjavio je danas nemački ministar ekonomije Robert Habek za časopis Špigl.\n„Kompanije bi morale da zaustave proizvodnju, da otpuste radnike, lanci snabdevanja bi se urušili, ljudi bi ulazili u dugove da plate račune za grejanje, ti ljudi bi postali siromašniji“, rekao je Habek, prrenosi Rojters.\nOn je ocenio da je to deo strategije ruskog predsednika Vladimira Putina da izazove podele u državi „na jaslama populizma, koji ima za cilj da potkopa našu liberalnu demokratiju iznutra“.\nHabek je dodao da se ne sme dozvoliti da se „Putinovi planovi ostvare“.\nNemački ministar je takođe izložio perspektive za pružanje daljih olakšica kompanijama i građanima pogođenim gasnom krizom, ali je upozorio da neće biti moguće da se apsorbuju sve posledice.\nRojters takođe prenosi da je Klaus Miler, šef nemačkog regulatora energetske mreže Bundesnecagenture, izjavio danas za radio ARD da bi potrošači mogli da se suoče sa udvostručenjem ili utrostručenjem troškova za energiju, koji su u nekim slučajevima već povećani izmedu 30 i 80 posto zbog rasta cena od prošle jeseni.\nBundesnecagentura je razmatrala različite scenarije, rekao je Miler, a većina njih „nije lepa i znači ili premalo gasa na kraju zime ili veoma tešku situacije već na jesen ili na zimu“.\nNemačka je u četvrtak pokrenula drugu od tri faze svog plana za vanredne situacije s gasom, koja je predviđena kada vlada proceni da postoji visok rizik od dugoročne nestašice gasa. Berlin, međutim, nije dozvolio da u okviru ove faze komunalna preduzeća prebace rastuće troškove na potrošače.


Peti krug uzbudljive bitke u Italiji: Ko će biti predsednik i zašto se odugovlači sa izborom - 28.01.2022, Sputnik Srbija\nPeti krug uzbudljive bitke u Italiji: Ko će biti predsednik i zašto se odugovlači sa izborom\nZašto se odugovlači sa izborom predsednika Italije pitanje je koje se postavlja nakon četvrtog neuspešnog kruga glasanja u italijanskom parlamentu. Oko hiljadu... 28.01.2022, Sputnik Srbija\nMeđu kandidatima se pominju aktuelni premijer Mario Dragi, Elizabeta Beloni, karijerni diplomata koja se nalazi na čelu tajnih službi, Sabino Kaseze, 86-godišnji bivi sudija Ustavnog suda, a želeo je da se kandiduje pa je u međuvremenu odustao i bivši predsednik Silvio Berluskoni.Za sada, kako kaže za Sputnjik Milan Igrutinović iz Instituta za evropske studije, niko nije ni na tragu pobede, niti postoji potpuno jasni kandidat.Među mogućim kandidatima su i bivši predsednik donjeg doma parlamenta Pjer Ferdinando Kasini, bivši premijer Đulijano Amato, predsednica Senata Elizabeta Kaselati i ministarka pravde Marta Kartabija, koja je ranije predsedavala Ustavnim sudom.„Bez obzira na imena koja figuriraju ne bih se usudio da prognoziram ishod glasanja jer će se ipak izbor dogoditi daleko od očiju javnosti, a 3. februar je rok do kada bi ceo proces morao biti obavljen“, kaže naš sagovornik.Zašto se odugovlači Igrutinović objašnjava da, kako bi neko postao predsednik Italije u prva tri kruga glasanja, potrebno je da dobije podršku dve trećine članova parlamenta što se, kako kaže, po pravilu ne dešava, dok je od četvrtog kruga glasanja za izbor predsednika dovoljna prosta većina od 505 poslanika. Međutim, i taj uslov trenutno se čini nedostižnim.Razlog za odugovlačenje sa izborom on vidi u činjenici da je vladajuća koalicija u toj zemlji vrlo šarena i da nije ideološki profilisana.„U tehnokratskoj vladi Marija Dragija, bivšeg guvernera Evropske centralne banke i nekadašnjeg ministra finansija, nalazi se i levi i desni centar i oni koji se popularno zovu „populisti“, pa ta vrsta složene kompozicije njihove vladajuće strukture ukazuje da se iza celog procesa izbora predsednika valja dogovor lidera partija o tome ko će naslediti predsednika Matarelu, čoveka priličnog ugleda, ali koji je odbio da se ponovo kandiduje. Dakle, ovo odugovlačenje je na neki način kupovina vremena kako bi se partije dogovorile ko će biti sledeći predsednik“, objašnjava Igrutinović.Iako, kako dodaje, u italijanskom parlamentarnom sistemu vlada i premijer imaju daleko veća ovlašćenja od predsednika, predsednik ipak ima veća ovlašćenja u odnosu na ono na šta smo, na primer, mi navikli, pa bira deo sastava Ustavnog suda i u jednoj tradicionalno dinamičnoj italijanskoj politici gde se vlade često smenjuju, a koalicije brzo menjaju, njegova precipirana stabilnost je zgodna i pozitivna kako bi reprezentovao zemlju prema spolja.„To je neka vrsta ugleda koju ta funkcija nosi, dok se sa druge strane taj ugled obično nekako prenosi i na partiju iz koje dolazi, međutim često se predsednici deklarišu kao nezavisni i žele da budu iznad te svakodnevne političke situacije“, navodi Igrutinović.Može li Mario Dragi dobiti podrškuI istoričar Saša Adamović kaže da politički sistem Italije podrazumeva veliki broj političkih stranaka pa, s obzirom na veliki broj interesa, oko mnogih stvari uopšte nije lako doći do zajedničkog rešenja.„Danas u Italiji imamo vladu nacionalnog jedinstva u kojoj je veliki broj najuticajnih političkih stranaka, a na njenom čelu je čovek koji ima uticaja i EU i Briselu. On je na to mesto, kao nestranačka ličnost, došao u februaru prošle godine kao čovek koji može da stvori jednu funkcionalnu vladu, prevaziđe brojne podele koje su postojale i u vreme pandemije sačuva političku stabilnost zemlje. Tako da momenat izbora predsednika dolazi, na neki način, u nezgodno vreme, jer iako je Dragi slao signale da bi prešao na predsedničku funkciju, to nije prihvatljivo za mnoge političke aktere upravo zbog unutrašnjih problema koje Italija ima“, ističe Adamović.Prema njegovim rečima, Dragijevo pomeranje sa mesta premijera na predsedničku funkciju rezultiralo bi, po svoj prilici, raspisivanjem vanrednih parlamentarnih izbora, jer bi vlada ostala bez predsednika.„Ta opcija, međutim, ne raduje stranke vladajuće koalicije, poput nekada vrlo popularne partije Pet zvezdica, jer se plaše potencijalnih loših rezultata na tim izborima budući da im je rejting u velikom padu. Ni drugi politički akteri ne žele odlazak Dragija sa mesta predsednika vlade u ovom trenuku, jer bi hteli da sačekaju da on dovede do kraja reforme koje su naložene iz Evropske unije i kako bi iz Brisela stigla ekonomska pomoć vredna 200 milijardi evra za oporavak privrede od posledica pandemije“ kaže Adamović.S obzirom na ugled i uticaj Marija Dragija u Briselu i najznačajnim državama EU, dodaje istoričar, najlakši način da Italija dođe do preko potrebnog novca je da aktuelni premijer ostane na čelu vlade.Funkcija predsednika Italije je pretežno ceremonijalna, pošto šef države nema značajna ovlašćenja, osim u slučaju čestih političkih blokada u zemlji kada ima ključnu ulogu. On u toj situaciji može da raspusti parlament i da imenuje mandatara za sastav nove vlade.\nitalija, serđo matarela, predsednički izbori, mario dragi\nZašto se odugovlači sa izborom predsednika Italije pitanje je koje se postavlja nakon četvrtog neuspešnog kruga glasanja u italijanskom parlamentu. Oko hiljadu članova dva doma parlamenta i predstavnici regija i pokrajina počeli su da glasaju u ponedeljak za izbor naslednika Serđa Matarele, a u petak je na redu peti pokušaj.\nMeđu kandidatima se pominju aktuelni premijer Mario Dragi, Elizabeta Beloni, karijerni diplomata koja se nalazi na čelu tajnih službi, Sabino Kaseze, 86-godišnji bivi sudija Ustavnog suda, a želeo je da se kandiduje pa je u međuvremenu odustao i bivši predsednik Silvio Berluskoni.\nZa sada, kako kaže za Sputnjik Milan Igrutinović iz Instituta za evropske studije, niko nije ni na tragu pobede, niti postoji potpuno jasni kandidat.\nMeđu mogućim kandidatima su i bivši predsednik donjeg doma parlamenta Pjer Ferdinando Kasini, bivši premijer Đulijano Amato, predsednica Senata Elizabeta Kaselati i ministarka pravde Marta Kartabija, koja je ranije predsedavala Ustavnim sudom.\n„Bez obzira na imena koja figuriraju ne bih se usudio da prognoziram ishod glasanja jer će se ipak izbor dogoditi daleko od očiju javnosti, a 3. februar je rok do kada bi ceo proces morao biti obavljen“, kaže naš sagovornik.\nZašto se odugovlači\nIgrutinović objašnjava da, kako bi neko postao predsednik Italije u prva tri kruga glasanja, potrebno je da dobije podršku dve trećine članova parlamenta što se, kako kaže, po pravilu ne dešava, dok je od četvrtog kruga glasanja za izbor predsednika dovoljna prosta većina od 505 poslanika. Međutim, i taj uslov trenutno se čini nedostižnim.\nRazlog za odugovlačenje sa izborom on vidi u činjenici da je vladajuća koalicija u toj zemlji vrlo šarena i da nije ideološki profilisana.\n„U tehnokratskoj vladi Marija Dragija, bivšeg guvernera Evropske centralne banke i nekadašnjeg ministra finansija, nalazi se i levi i desni centar i oni koji se popularno zovu „populisti“, pa ta vrsta složene kompozicije njihove vladajuće strukture ukazuje da se iza celog procesa izbora predsednika valja dogovor lidera partija o tome ko će naslediti predsednika Matarelu, čoveka priličnog ugleda, ali koji je odbio da se ponovo kandiduje. Dakle, ovo odugovlačenje je na neki način kupovina vremena kako bi se partije dogovorile ko će biti sledeći predsednik“, objašnjava Igrutinović.\nIako, kako dodaje, u italijanskom parlamentarnom sistemu vlada i premijer imaju daleko veća ovlašćenja od predsednika, predsednik ipak ima veća ovlašćenja u odnosu na ono na šta smo, na primer, mi navikli, pa bira deo sastava Ustavnog suda i u jednoj tradicionalno dinamičnoj italijanskoj politici gde se vlade često smenjuju, a koalicije brzo menjaju, njegova precipirana stabilnost je zgodna i pozitivna kako bi reprezentovao zemlju prema spolja.\n„To je neka vrsta ugleda koju ta funkcija nosi, dok se sa druge strane taj ugled obično nekako prenosi i na partiju iz koje dolazi, međutim često se predsednici deklarišu kao nezavisni i žele da budu iznad te svakodnevne političke situacije“, navodi Igrutinović.\nMože li Mario Dragi dobiti podršku\nI istoričar Saša Adamović kaže da politički sistem Italije podrazumeva veliki broj političkih stranaka pa, s obzirom na veliki broj interesa, oko mnogih stvari uopšte nije lako doći do zajedničkog rešenja.\n„Danas u Italiji imamo vladu nacionalnog jedinstva u kojoj je veliki broj najuticajnih političkih stranaka, a na njenom čelu je čovek koji ima uticaja i EU i Briselu. On je na to mesto, kao nestranačka ličnost, došao u februaru prošle godine kao čovek koji može da stvori jednu funkcionalnu vladu, prevaziđe brojne podele koje su postojale i u vreme pandemije sačuva političku stabilnost zemlje. Tako da momenat izbora predsednika dolazi, na neki način, u nezgodno vreme, jer iako je Dragi slao signale da bi prešao na predsedničku funkciju, to nije prihvatljivo za mnoge političke aktere upravo zbog unutrašnjih problema koje Italija ima“, ističe Adamović.\nPrema njegovim rečima, Dragijevo pomeranje sa mesta premijera na predsedničku funkciju rezultiralo bi, po svoj prilici, raspisivanjem vanrednih parlamentarnih izbora, jer bi vlada ostala bez predsednika.\n„Ta opcija, međutim, ne raduje stranke vladajuće koalicije, poput nekada vrlo popularne partije Pet zvezdica, jer se plaše potencijalnih loših rezultata na tim izborima budući da im je rejting u velikom padu. Ni drugi politički akteri ne žele odlazak Dragija sa mesta predsednika vlade u ovom trenuku, jer bi hteli da sačekaju da on dovede do kraja reforme koje su naložene iz Evropske unije i kako bi iz Brisela stigla ekonomska pomoć vredna 200 milijardi evra za oporavak privrede od posledica pandemije“ kaže Adamović.\nS obzirom na ugled i uticaj Marija Dragija u Briselu i najznačajnim državama EU, dodaje istoričar, najlakši način da Italija dođe do preko potrebnog novca je da aktuelni premijer ostane na čelu vlade.\n„U igri je mnogo interesa i kalkulacija, pa bez obzira na intimne želje Dragija i činjenicu da bi on, u drugim okolnostima, verovatno dobio i dvotrećinsku većinu u prvom krugu glasanja, njegov prelazak u predsedničku palatu za sada je malo verovatan. Tako da ćemo sačekati još neko vreme da se svi važni politički akteri dogovore oko imena novog predsednika jer Dragijevo „pomeranje“ ne bi odgovaralo ni Evropskoj uniji, jer ne žele nestabilnost u toj zemlji. Od vanrednih parlamentarnih izbora eventualno bi profitirala koalicija stranaka desnog centra sa Salvinijevom Ligom, Melonijevom Braćom Italije ili Berluskonijevom Forca Italija, ali mislim da i oni u ovom trenutku kalkulišu i procenjuju da ova vlada treba da opstane kako bi stigao obećani novac iz Brisela“, zaključuje Saša Adamović.\nFunkcija predsednika Italije je pretežno ceremonijalna, pošto šef države nema značajna ovlašćenja, osim u slučaju čestih političkih blokada u zemlji kada ima ključnu ulogu. On u toj situaciji može da raspusti parlament i da imenuje mandatara za sastav nove vlade.


Glavni odbor SDPBiH: Dogovori SNSD-a i HDZ-a su na štetu države BiH – dijalogin.tv\nGlavni odbor SDPBiH: Dogovori SNSD-a i HDZ-a su na štetu države BiH\nGlavni odbor Socijaldemokratske partije BiH (GO SDPBiH) osudio je danas “jednostrane” najave SNSD-a i HDZ-a BiH u vezi s izmjenom Izbornog zakona, kao i najave promjena strukture Ustavnog suda BiH.\n– Očigledno je da Dragan Čović i Milorad Dodik imaju namjere da sami kreiraju budućnost Bosne i Hercegovine, a da pritom zaobilaze ostale političke stranke. Prema oprobanom receptu, koji smo već vidjeli na primjeru rada Centralne izborne komisije (CIK) BiH, po pitanju izbora u Stocu, Čović i Dodik žele i da u Ustavnom sudu njihova bude zadnja i na taj način blokiraju i omalovaže jednu od rijetkih autonomnih državnih institucija. Teško da se slučajnošću može nazvati iniciranje rasprave o Ustavnom sudu BiH dan nakon što je Apelaciono vijeće Suda BiH donijelo odluku kojom neutralizira jedan od segmenata nepravde koju nad nepoćudnim političkim opcijama u Stocu provodi CIKBiH – kaže se u saopćenju GO SDP-a BiH, objavljenom nakon sjednice Odbora te stranke održane danas u Sarajevu.\nGlavni odbor SDP-a BiH poziva vlast na državnom nivou da što hitnije dugoročno riješi pitanje finansiranja javnih emitera.\n– O kažnjavanju autonomnih državnih insitucija i simbola, možda, najzornije govori dramatična pozicija BHRT-a. Očito je da je logika jalove vlasti da se javna kritika najefikasnije neutralizira eliminisanjem javnih glasila – smatra GO SDP-a BiH.\nKritikuju SDA i njihovu koaliciju koja, kako navode, najmanje brine urušavanje državnih institucija i prava građana, naročito onih koji žive u Hercegovini.\n– To potvrđuje usvajanje trase autoputa kroz Hercegovinu, gdje SDA svoje, inače, lojalne glasače „nagrađuje“ asfaltom, ali ovaj put preko njihovih imanja. Nažalost, koliko je SDA-u stalo do multietničke države, pokazuje i činjenica da značajan dio trase ide preko imanja srpskih povratnika – također se navodi.\nGO SDP-a BiH dao je podršku aktivnostima na reviziji tužbe protiv Srbije za agresiju na BiH, koje trebaju biti realizirane na “kredibilnim pretpostavkama”.\n– Kako je ovo proces od opšteg značaja, u njega je potrebno uključiti sve državotvorne činitelje javnog života, koji baštine ideju jedinstvene i nezavisne BiH. Postizanje pravde i utvrđenje potpune istine predstavlja jedini ispravan način suočavanja s prošlošću, kako bi društvo moglo neopterećeno graditi budućnost BiH za sve nas – smatra GO SDP-a BiH, saopćeno je iz te stranke.


Predsjedavajući Predsjedništva BiH u Banji Dvorovi :: Semberija INFO ::\nVisoka politička delegacija na čelu sa predsjedavajućim Predsjedništva BiH Miloradom Dodikom susrela se u restoranu Banje "Dvorovi" sa članovima Gradskog odbora SNSD-a Bijeljina. Prisutni su od strane predsjedavajućeg Dodika i ministara u Vladi Republike Srpske upoznati sa detaljima današnjeg sastanka sa gradonačelnikom Bijeljine Ljubišom Petrovićem. Čule su se informacije o projektu Drinskog nasipa, dionice auto-puta Brčko - granični prelaz Rača, modernizaciji Banje "Dvorovi", stanju podsticaja u poljoprivrednom sektoru kao i finansijskim pokazateljima oporavka privrede u Republici Srpskoj.\nPredstavljena je informacija o mogućnosti ulaganja 50 miliona konvertibilnih maraka u Banju "Dvorovi". Uslov za takvu investiciju Vlade RS bi bio prenos 100% vlasništva nad Banjom "Dvorovi" sa Grada Bijeljina na Vladu Republike Srpske.\n- Banjski sektor Republike Srpske je na veoma zavidnom nivou, Banja "Vrućica", Banja "Terme" Laktaši, Banja "Slatina" i druge... izuzev Banje "Dvorovi". Mi smo spremni da i na ovom polju preduzmemo neophodne korake, ali je potrebno da politički predstavnici Grada Bijeljina donesu odluku o prenosu vlasništva nad banjom na Vladu Republike Srpske", rekao je Milorad Dodik.


Vanredne veterinarske mere na poplavljenim područjima - Ekonomske Vesti\nVanredne veterinarske mere na poplavljenim područjima\n11. mar. 2016 Andrija Matić 0 Comments Ministarstvo poljoprivrede, poplave, Uprava za veterinu, životinje\nUprava za veterinu Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine Vlade Republike Srbije naložila je šefovima veterinarske inspekcije u upravnim okruzima, veterinarskim institutima i regionalnim kriznim centrima sprovođenje vanrednih aktivnosti u skladu sa svojim nadležnostima.\nPovodom proglašenja vanredne situacije, aktivnosti će se sprovoditi u okviru propisanih mera zdravstvene zaštite i zbrinjavanja životinja, sprečavanja pojave, širenja i suzbijanja zaraznih bolesti životinja i zoonoza, kontrole prometa životinja, bezbednosti hrane i hrane za životinje.\nTakođe, mere će biti preduzete i za neškodljivo uklanjanje leševa životinja i drugih sporednih proizvoda životinjskog porekla, asanaciju terena i poslove dezinfekcije, dezinsekcije, deratizacije i dezodoracije u objektima i prostorima pogođenim poplavama.\nUprava za veterinu naložila je i da se hitno veterinarska služba na teritoriji okruga i epizootiološkog područja veterinarskog instituta stavi u stanje pripravnosti za slučaj brzog reagovanja.\nVeterinarskim naučnim i specijalističkim institutima, kao i regionalnim kriznim centrima, naloženo je da dostave podatke o stanju opreme i sredstava sa kojima raspolažu i potrebama za asanaciju terena na svom epizootiološkom području.\nŠefovima veterinarske inspekcije u upravnim okruzima i veterinarskim institutima, kao i regionalnim kriznim centrima, Uprava za veterinu izdala je naredbu da hitno obaveste veterinarske organizacije, subjekte u poslovanju sa hranom u nadležnosti veterinarske inspekcije i držaoce životinja o vanrednoj situaciji i njihovim obavezama i dužnostima u novonastalim okolnostima.\nPomenutim subjektima naloženo je i da organizuju nadležne veterinarske inspektore, veterinarske institute kao regionalne krizne centre i veterinarske stanice u stanje pripravnosti za brzo reagovanje u skladu sa Kriznim planom i posebnim propisima.\nTakođe, oni imaju obavezu da kontaktiraju lokalni štab za vanredne situacije i obaveste ga o potrebnim i preduzetim aktivnostima kojima se oni stavljaju na raspolaganje, u zavisnosti od potrebe za angažovanjem i u skladu sa prioritetima, uz kontinuiranu dnevnu komunikaciju.\nŠefovima veterinarske inspekcije u upravnim okruzima i veterinarskim institutima, kao i regionalnim kriznim centrima izdata je naredba da evidentiraju lokalitete za eventualno zbrinjavanje i privremeni smeštaj životinja, kao i da odrede uslove za evakuaciju i privremeni smeštaj i držanje životinja na gazdinstvima, uz potrebne količine hrane i vode za piće.\nOni su u obavezi i da obezbede neophodnu zdravstvenu zaštitu životinja i preduzmu mere za sprečavanje pojave zaraznih bolesti, i u slučaju sumnje na pojavu zarazne bolesti životinja i zoonoza hitno reaguju u skladu sa posebnim propisima.\nNavedenim službama je naloženo i da obavljaju kontrolu prometa i identifikacije životinja, uz proveru u centralnoj bazi podataka, kao i kontrolu bezbednosti i prometa hrane i hrane za životinje.\nViše informacija zainteresovani mogu pronaći na sajtu Uprave za veterinu, navodi se u saopštenju.\n← DS: Vlada krije stvaran broj nezaposlenih\nBlagi pad cena proizvoda i usluga →\nU Novom Pazaru poplavljeno više stotina kuća\nMinistarstvo paorima: Ne radikalizujte stavove


Višegrađanima pripala goleada u Rogatici, het-trik Damjanovića\nFoto: FK Drina HE\nFudbaleri Drine HE iz Višegrada savladali su u komšijskom derbiju ekipu Mladosti u Rogatici u zaostalom meču osmog kola Druge lige Republike Srpske – grupa Istok sa 5:3.\nVeć u osmom minutu Dalibor Damjanović je postigao gol za 1:0, a deset minuta kasnije udvostručio prednost na 2:0. Na samom kraju prvog poluvremena ua 45. minutu Nikola Miličević je smanjio na 2:1.\nOnda je na scenu stupio mladi Sergej Lozo sa dva gola, prvi je postigao u 60. minutu, a drugi pet minuta kasnije za 4:1. Dejan Duvnjak se upisao u strijelce u 75. minutu za 4:2, a samo dva minuta kasnije Damjanović postiže svoj treći gol za 5:2. Konačnih 5:3 postavio je svojim drugim golom Miličević.\nFudbaleri Drine HE u narednom kolu gostovaće Rudaru u Ugljeviku, a Mladost dočekuje Proleter iz Dvorova.\nFK Drina He\nPrethodni članakZdovc: ”Rezultat nije realan, ali čestitam Crvenoj zvezdi”\nNaredni članak(VIDEO) Manresa u završnici do pobjede nad Hapoelom iz Jerusalima, Tenerife ubjedljiv protiv Sasarija


Izgradnja mostova, trgova, tunela, garaža - Koje sve projekte očekuje Beograd u narednom periodu?\nČuvena prestonička sastajališta - Slavija i Vukov spomenik, uskoro će dobiti nov izgled. Iako Beograđane možda najviše zanimaju upravo ove lokacije, one su tek jedan manji deo gradskih projekata planiranih za naredni period.\nDirekcija za izgradnju i građevinsko zemljište predstavila je pre nešto više od mesec dana najveće projekate koji su u toku ili u planu. Među njima su, uz pomenute, postavljanje tramvajskih šina na Mostu na Adi, izgradnja trolejbusko-autobuske okretnice u Dunavskoj, sređivanje Terazijske terase, Most kod Ade Huje, uređenje Trga republike, kompletna rekonstrukcija Starog savskog mosta... Šta sve i kada očekuje Beograđane? Projekti Direkcije za izgradnju i građevinsko zemljište grada Beograda definisani su po celinama, pa vam ih eKapija tako i predstavlja.\n"Lokacija Beograd na vodi"\nU planu je rekonstrukcija Starog savskog mosta, izgradnja pristupnih saobraćajnica za Beograd na vodi, postavljanje tramvajskih šina preko Mosta na Adi (kako navode u planu Direkcije - ugovor sa izvođačima trebalo bi da bude zaključen polovinom decembra), i gradnja tunela Savska-dunavska padina. Budući tunel, koji će povezivati Savski amfiteatar i dunavsko priobalje, prve obrise dobiće na proleće 2017. Tada će biti poznata dva idejna rešenja (sa elementima idejnog projekta), čija je izrada krenula početkom oktobra. Taj posao je na tenderu poveren firmi CeS COWI Beograd, sa članicama zajedničke ponude Geo-dita Beograd i Makspro Beograd. Ideja Direkcije za izgradnju je da radovi počnu na proleće 2018, a da tunel bude završen u 2021. godini. Projekat je vredan 110 mil EUR (bez PDV-a).\n"Spoljna magistralna tangenta"\nOvaj celina obuhvata već dobro poznatu priču o mostu preko Dunava - od Ade Huje do Pančevačkog puta, uređenje Ulice patrijarha Pavla (za šta je završeno projektovanje), uređenje Borske (sa idejom da se, između ostalog, reši problem gužvi oko naselja Stepa Stepanović) i Ulice Pere Velimirovića, kao i SMT od autoputa do Bulevara kralja Aleksandra.\n"Identitet-mobilnost-ekologija" - Uskoro odluka o uređenju Trga Republike\nProjekat "Identitet-mobilnost-ekologija" obuhvata niz aktivnosti u centru prestonice. Završen je prvi deo uređenja Kosančićevog i Obilićevog venca, a ovih dana očekuje se i početak druge faze. Nadalje, projekat obuhvata i uređenje Karađorđeve ulice (od Brankovog mosta i Pariske), uređenje pristanišnog platoa uz Karađorđevu, izgradnju pešačke pasarele do Savskog keja, uređenje Maršala Birjuzova i Sremske. Takođe, tu je i velika ideja za pretvaranje Trga republike u pešačku zonu, sa izuzetkom vozila javnog gradskog saobraćaja i biciklista, uz širenje Makedonske i Kolarčeve ulice. Konkurs za biro koji će izraditi tehničku dokumentaciju za uređenje Trga Republike upravo je završen (ponude su se mogle dostavljati do 2. novembra), a kome je posao dodeljen trebalo bi da saznamo do kraja ovog meseca. U sklopu projekta Identitet-mobilnost-ekologija je i uređenje Terazijske terase i Nušićeve.\n"Slavija i Vračar"\nIzgradnja dugoočekivane fontane na Trgu Slavija, prema poslednjoj odluci gradskih vlasti dodeljena je beogradskom PMC inženjeringu (posle žalbe i privremene obustave tendera), a gradski menadžer Goran Vesić je najavio da bi radovi trebalo da počnu već ovog tokom novembra! U ovoj celini projekata, predviđeno je i uređenje od Trga Slavija do Katanićeve, kao i uređenje Ulice Bore Stankovića.\nDatum: 08.11.2016 Izvor: eKapija


Amela Bajrović (RSE)\nArhiva - Predsednik Turske Rečep Tajip Erdogan (levo) i predsednik Srbije Aleksandar Vučić prisustvuju srpsko-turskom biznis forumu u Beogradu, Srbija, 10. oktobra 2017.\nMladog Novopazarca Emira Bihorca obradovala je vest o potpisivanju ugovora o rekonstrukciji puta Novi Pazar - Tutin, važnog druma koji spaja dva grada sandžačke regije, oko 250 kilometara jugozapadno od Beograda, a koji je u veoma lošem stanju. Toliko lošem da ugrožava i bezbednost putnika.\nOpisujući ga, ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije Rasim Ljajić podsetio je nedavno da je upravo na tom putu 2017. godine stradao i bivši predsednik Opštine Tutin Šemsudin Kučević.\nRadove na ovom putu bi uskoro trebalo da započne turska firma Tašjapi, a na osnovu dogovora koji su u Novom Pazaru, 15 meseci ranije, postigli predsednici Turske i Srbije. Ambasador Turske u Srbiji Tanžu Bilgič uverava da ne postoje nikakvi problemi u realizaciji dogovorenih projekata i da se početak radova može očekivati uskoro, baš kao i ostalih obećanih projekata.\nZa Emira Bihorca iz Novog Pazara, svako ulaganje u Sandžak, regiju sa oko 150.000 stanovnika koju odlikuju nizak standard i visoka nezaposlenost, jeste za pohvalu.\n"Moje lično mišljenje je da su strana ulaganja, bilo da su Turska, Nemačka, Američka, Francuska, koja god... dobra do onog trenutka do kada podižu standard života građana Sandžaka", rekao nam je Bihorac, inače diplomirani politikolog iz Novog Pazara.\nZbog dosadašnjih ulaganja u razvoj infrastrukture Novog Pazara, predsednik Turske Redžep Tajip Erdogan u aprilu 2018. godine je poneo titulu počasnog građanina tog najvećeg grada sandžačke oblasti. Šest meseci pre toga, Erdogan je i posetio Novi Pazar, gde ga je, na centralnom trgu ispred gradske kuće, dočekalo više hiljada stanovnika.\n"Novi Pazar, moj zavičaj, moj najmiliji grad, njega krase manastir Sopoćani i stara tvrđava, a najlepša je Altun-alem džamija", citirao je Erdogan poznatu pesmu posvećenu Novom Pazaru.\nTada je obećao i "podršku svim aktivnostima na socijalnom i ekonomskom razvoju Sandžaka", što su okupljeni glasno pozdravili, a tokom posete je potpisano i 16 sporazuma.\nPred šesti susret Vučić - Erdogan\nErdogana bi ponovo u junu trebalo očekivati u Srbiji, najavio je ambasador Turske u Srbiji Tanžu Bilgič. Tačan datum posete još se ne zna, kao ni da li će ponovo obići Novi Pazar, grad na jugozapadu Srbije pretežno nastanjen bošnjačkim stanovništvom, čiji je počasni građanin.\nI predsednik Srbije Aleksandar Vučić, 08. februara je i zvanično pozvao predsednika Erdogana da uskoro poseti Srbiju. Tada bi, saopšteno je iz pres službe predsednika, bila održana i Druga sednica Visokog saveta za saradnju dve zemlje i dogovoreni "novi elementi političke i ekonomske saradnje dveju zemalja".\nInače bliska saradnja Turske i Srbije poslednjih meseci se upadljivo intezivirala - kako na političkom, tako i na ekonomskom planu. Početkom ove godine, Parlament u Ankari ratifikovao je novi Sporazum o slobodnoj trgovini između Srbije i Turske, a 2018. godinu obeležilo je čak pet susreta Erdogana i njegovog srpskog kolege Aleksandra Vučića, uz brojne poslove koje u Srbiji počinju turske firme.\nMada Evropska unija ne gleda blagonaklono na pozicioniranje Turske na Balkanu, političari u Srbiji uveravaju da obnovljeno prijateljstvo i saradnja sa Turskom (nakon zahlađenja zbog Kosova 2013. godine) nikoga ne ugrožavaju, te ističu da spoljnopolitička orijentacija Srbije nije dovedena u pitanje.\nTurska je do sada, preko svoje Agencije za međunarodnu saradnju i koordinaciju (TIKA), u Sandžak uložila oko 20 miliona dolara i, kako nam je rekao turski ambasador Tanžu Bilgič, nova ulaganja su u planu.\n"Imamo planove u poljoprivrednom i u privrednom smeru. Trenutno imamo jednu predškolsku ustanovu, imamo projekat za jedan most, imamo rekonstrukciju Isabegov hamama u Novom Pazaru, imamo u Novom Pazaru i rekonstrukciju zgrade suda... Imamo veliki broj projekata koji čeka i veliki broj koji smo uradili, ali su putevi Novi Pazar - Tutin, Tutin - Sjenica imali prvenstvo", rekao je ambasador Turske u Beogradu, koji je dodao da dve zemlje imaju dobre bilateralne odnose i da očekuje da uskoro počne i realizacija regionalno važnog projekta izgradnje autoputa Beograd-Sarajevo, koji bi takođe trebalo da radi kompanija Tašjapi.\nNovopazarac Amir Alić pažljivo sluša obećanja o ulaganjima u sandžački kraj i kaže da je zahvalan na svemu što je do sada urađeno. Navodi i da se nada novim investicijama.\n"Smatram da su Turci dosta uložili u Novi Pazar, ali mislim da bi moglo više u regionu Sandžaka. Nadam se da će Turska nešto više uložiti u ovaj kraj", kaže.\nPolitička i ekonomska bliskost\nU januaru 2019. godine su ratifikacijom Sporazuma o slobodnoj trgovini između Srbije i Turske stvoreni uslovi da se veći broj proizvoda nađe na bescarinskom režimu trgovine između dve zemlje i da se ojača trgovinska razmena koja je, prema rečima Erdogana, u 2018. godini premašila milijardu evra.\nA dobru ekonomsku prati i podjednako bliska politička saradnja u kojoj je jedini problem za Srbiju sporno pitanje priznanja Kosova. Podsetimo i da je izjava tadašnjeg premijera Erdogana tokom posete Prizrenu 2013. godine da je "Kosovo Turska, a Turska Kosovo", izazvala žestoke osude i reakcije zvaničnika Srbije.\nDanas je saradnja izuzetno dobra, a to je za RSE potvrdio i predsednik Odbora za spoljnu politiku Skupštine Srbije Žarko Obradović, nakon što se u Domu Narodne Skupštine u Beogradu sastao sa delegacijom Odbora za spoljne poslove Velike narodne skupštine Turske, na čelu sa predsednikom tog Odbora Volkanom Bozkirom.\n"Mi imamo odličnu saradnju na nivou predsednika dveju država, na nivou vlada, na nivou ministarstava. Imali smo sastanke prvih ljudi oba parlamenta, a ovo je sastanak predsednika i predstavnika dvaju odbora. Dogovor je ta to intenziviramo i da toga bude što više. Pošto smatramo da između Srbije i Turske postoji želja za saradnjom u mnogim oblastima, a Parlament je, kao "glas naroda", sigurno dobra prilika da čujemo jedni druge i da sarađujemo".\nTurska već čitavu deceniju pokušava da se repozicionira u ovom regionu u odnosu na druge strane aktere, ukazuje Dragan Đukanović, predsednik nevladinog Centra za spoljnu politiku i profesor na beogradskom Fakultetu političkih nauka. Taj uticaj je, osim u delu Srbije, kako navodi, vidljiv i u drugim delovima Balkana - u BiH, na Kosovu, u Makedoniji...\n"Pritom to ne prati i ekvivalentno značajnije ulaganje u države regiona od Turske, nego mi se u ovom trenutku čini da ona dominantno pokušava da uspostavi što značajniji politički uticaj na lidere u regionu. Interes je, u svakom slučaju, da se turski uticaj proširi, odnosno da se na određeni način Balkan i dalje smatra nekom vrstom tradicionalnom sferom uticaja Turske", komentariše Đukanović.\nI turski i evropski put\nPoruke koje stižu iz EU, govore da se na rastući uticaj Turske na Balkanu ne gleda baš blagonaklono. Najdirektnije je na to ukazao francuski predsednik Emanuel Makron, koji je u aprilu 2018. godine, govoreći pred poslanicima Evropskog Parlamenta, rekao da "Evropska unija mora da ima kredibilnu ponudu za Zapadni Balkan, budući da postoji opasnost od rastućeg uticaja stranih sila na zemlje regiona".\n"Ne želim da se Balkan okreće prema Turskoj ili prema Rusiji", poručio je tada Makron.\nZvaničnici Srbije uveravaju da saradnja sa Turskom nikoga ne ugrožava i da, kako je krajem oktobra prošle godine za RTV Vojvodine rekao ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić:\n"Spoljnopolitička orijentacija zemlje nije dovedena u pitanje sa projektima i partnerstvima koje se prave sa drugim zemljama i Srbija će to raditi i u buduće."\nNi profesor Dragan Đukanović ne veruje da bi vezivanje Srbije za Tursku moglo da ugrozi njen evropski put, navodeći da ono, po njegovom mišljenju, nije niti toliko čvrsto koliko se čini niti toliko perspektivno.\n"Mislim da je Srbija u čvršćem zagrljaju Moskve u nekom smislu, nego što je to zvanična Ankara. I u tom smislu zaista ne mislim da će to predstavljati neku vrstu remetilačkog faktora u daljem toku evropskih integracija Srbije", rekao nam je Đukanović, koji istovremeno ističe da će se pokušaji Turske da se repozicionira na Balkanu nastaviti, a da će svakako biti i olakšani ukoliko EU ne ubrza prijem u članstvo pojedinih država kandidata, na šta je, na neki način ukazao i Emanuel Makron.


Britanski ambasador u Teheranu pozvan je danas u Ministarstvo inostranih poslova Irana, dan nakon što je Britanija okrivila tu zemlju za napade na tankere sa naftom u Omanskom zalivu, javila je studentska novinska agencija ISNA.\nKako prenosi AP, Iran je na sastanku oštro kritikovao, kako je navedeno, neprihvatljiv stav Britanije povodom napada u Omanskom zalivu.\nZvaničnik iranskog ministarstva inostranih poslova je tokom razgovora istakao da nijedna zemlja osim Britanije nije podržala američke optužbe da Iran stoji iza napada.\nBritanski ministar inostranih poslova Džeremi Hant okrivio je juče Iran i Revolucionarnu gardu za napad, navodeći da nijedna druga zemlja ili nedržavna organizacija ne mogu biti odgovorni.\nIran je demantovao optužbe da je odgovoran za napade.\nPredsednik Bolivije Evo Morales proglasio je vanredno stanje u toj zemlji nakon protesta koji su buknuli posle proglašanja pobednika na predsedničkim izborima. Vanredno stanje proglašeno je da bi se "zaštitila demokratija".\nErdogan: Putin me je uverio da Kurdi neće ostati u oblasti duž granice\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan izjavio je danas da je od ruskog predsednika Vladimira Putina dobio uveravanja da će pripadnicima kurdske milicije neće biti dozvoljeno da ostanu u Siriji duž turske granice preobučeni u "režimsku odeću".\nTurska PREISPITUJE PLAN vezan za Siriju: Nema potrebe za novom vojnom operacijom\nTurska će preispitati plan za uspostavljanje 12 posmatračkih mesta na severoistoku Sirije, saopštili su danas neimenovani turski bezbednosni izvori nakon što su Ankara i Moskva postigle sporazum kojim se kurdske Jedinice narodne zaštite pozivaju na povlačenje iz pograničnog područja.\nZelenski poručio poslanicima koji su umešani u korupciju da IDU NA POLIGRAF\nUkrajinski predsednik Volodimir Zelenski poručio je danas članovima Odbora za finansije u parlamentu da urade test na detektoru laži, a povodom navoda o korupciji.\nPeking priprema plan za uklanjanje sa funkcije guvernera Hong Konga Keri Lam, piše britanski dnevnik "Fajnenšel tajms".


Za tri dana petoro pacijenata je upućeno u bolnicu.\nU petak, 12. marta, urađeno je 82 antigenska testa, od kojih je 28 bilo pozitivno na koronavirus (34,1 odsto), 13. marta od 43 antigenska testa 22 je bilo pozitivno (51,1 odsto), a 14. marta od 33 testa 14 je bilo pozitivno (42,4 odsto) na novi koronavirus.\nIz Instituta za javno zdravlje Vojvodine za tri dana stiglo je 76 rezultata PCR testova – 13 pozitivnih na kovid-19.\nOd 12. do 14. marta uveče uzorkovan je 61 PCR test i poslat na analizu u Institut za javno zdravlje Vojvodine.\nPrema podacima Instituta za javno zdravlje Vojvodine u epidemiji kovid-19 u opštini Bečej zaključno sa 14. martom obolelo je ukupno 2.049 građana. Broj registrovanih aktivnih slučajeva zaraženih kovidom-19 14. marta bio je 419, a 11. marta 341.\nU opštini Bečej zaključno s 14. martom data je ukupno 7.441 doza vakcine, od toga prvu dozu vakcine primilo je 4.562 građana, a revakcinisano je (primilo i drugu dozu) 2.879 građana.\nNa Punktu za imunizaciju građana protiv kovida-19 u sportskom centru za danas je planirano da se 144 građana vakciniše prvom dozom vakcine Sinofarm, saopštio je Štab za vanredne situacije opštine Bečej.\nViše iz ove kategorije « Poskupele komunalne takse: „Rast“ cena od 10 do 160 dinara\tBečej: Uhapšena zbog osnova sumnje da je ubila majku »


Kosovo ima međunarodnu obavezu da primeni dogovor o Zajednici srpskih opština - mediji.net\nKosovo ima međunarodnu obavezu da primeni dogovor o Zajednici srpskih opština\nBRISEL – Portparol EU Peter Stano kaže da je Priština u obavezi da primeni sporazum o Zajednici srpskih opština na koji se obavezala „u dobroj volji” 2013. godine, stavljajući svoj potpis na Briselski sporazum.\n„Briselski sporazum je potpisan od strane svih učesnika u procesu i on je važeći. Šta više, ratifikovan je i u kosovskom parlametu. Kosovo je tako preuzelo međunarodnu obavezu da primeni ovaj sporazum. Na njima je da kažu kako će da ga primene”, kaže Stano za Tanjug.\nNa pitanje Tanjuga kako...\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je danas da je šefica Kancelarije Evropske unije na Kosovu Natalija Apostolova informisala članice EU o „velikim problemima” sa kojima se susreće Specijalni sud za zločine „OVK” na Kosovu. Tokom gostovanja na TV Pink, Dačić je naveo da je Apostolova...\nHotijev kabinet razmatra mogućnost ukidanja zabrane dolaska na Kosovo i Metohiju ministru Šarčeviću. Odluka o zabrani ulaska na Kosovo srpskom ministru obrazovanja Mladenu Šarčeviću, koju je danas izdalo kosovsko Ministarstvo spoljnih poslova, može biti promenjena u kabinetu kosovskog premijera...\nSalih Mustafa, bivši komandant obaveštajne službe OVK, odbio je juče da se izjasni o krivici na prvom saslušanju po optužnici za ratne zločine na KiM pred Specijalizovanim sudom u Hagu. Izjavio je da će to učiniti naknadno, nakon konsultacija sa advokatom. Jučerašnje saslušanje optuženog, prvo u...\nAvdulah Hoti premijer samozvanog Kosova razgovarao je danas u Prištini sa političkim predstavnicima Preševske doline o trenutnoj političkoj i ekonomskoj situaciji u zemlji, izazovima u borbi protiv kovida 19 i situaciji Albanaca u dolini. Kako je saopšteno iz Prištine Hoti je naglasio da je vlada...


U centralnoj Srbiji živi više od\n200.000 raseljenih sa Kosmeta\nBEOGRAD - Republički komesar za izbeglice Dragiša Dabetić izjavio je juče da srpske vlasti nisu za deklarativan povratak raseljenih na Kosovo i Metohiju već za stvaran, bezbedan i održiv povratak Srba, Roma i drugih nealbanaca, kojih u centralnoj Srbiji ima više od 200.000.\n- Ohrabrio nas je stav šefa Unmika Sorena Jesen-Petersena izrečen tokom posete raseljenima u Bujanovcu da svi raseljeni treba da se vrate na Kosovo i Metohiju, ali nismo za deklarativan, već za stvarni povratak - rekao je Dabetić Tanjugu. On je precizirao da to ne znači masovan povratak, već povratak u "većim grupama, zbog sigurnosti povratnika", kao i obezbeđenje ekonomskih uslova za "održivost povratka".\nPrema rečima Dabetića, Petersen je u Bujanovcu bio apsolutno iznenađen time što je svih 400 raseljenih izrazilo želju da se vrati, a posebno kada su mu Srbi i Romi iz Gnjilana pokazali fotografije svojih kuća i vlasničke listove, kao neoborive dokaze.\n- Petersen je bio iskreno iznenađen kada su mu neki raseljeni Romi pokazali da imaju i po tri kuće, a da ni posle šest godina ne mogu u njih da se vrate, iako su prazne - preneo je Dabetić.\nKako je naglasio, Komesarijat je spreman da se aktivno uključi u pripreme za povratak raseljenih, u skladu s tvrdnjama Petersena da bi voleo da se u narednih šest meseci, kad je u pitanju povratak, "nešto dogodi" i da "nešto mora da se preduzme".\nOliver Ivanović, nosilac Srpske liste za Kosovo i Metohiju, za Glas\nLazarević sarađuje s Haškim tribunalom\nU centralnoj Srbiji živi više od 200.000 raseljenih sa Kosmeta\nPavković Hag shvata lično\nČanak: Nisam ja, SRS preti Maji Gojković\nKorać: BIA me prisluškuje\nTadić s Putinovim izaslanikom\nPragmatično: Vožnja s narodom


Telekomunikacione kompanije u bankarstvu: Uliva li se Dunav u Telekom Srbije? - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tTelekomunikacione kompanije u bankarstvu: Uliva li se Dunav u Telekom Srbije?\nTelekomunikacione kompanije u bankarstvu: Uliva li se Dunav u Telekom Srbije?\nby bifadmin 11. septembra 2014.\nUlazak Telenora u ovdašnji bankarski biznis bio bi verovatno označen kao revolucija u domaćem bankarstvu da ovaj deo finansijskog sistema poslednjih godina nije okupiran zasad nerešivim problemom gomilanja loših kredita. Ukoliko se, pak, u razvoj mobilnog bankarstva uključi i državni Telekom, ignorisanje ovih trendova biće nemoguće a bankarske usluge i kod nas dobiće, nepovratno, jednu sasvim novu dimenziju.\nEkspanzija telekomunikacionih usluga, njihova široka dostupnost i sve veća konkurencija među kompanijama motivisali su telekomunikacione operatere na pronalaženje novih tržišnih niša u ostvarivanju boljih poslovnih rezultata. Ulazak u sferu bankarskog biznisa nametnuo se kao jedna od alternativa koju su telekomunikacioni operateri počeli da koriste u velikom broju zemalja, dok je na ovdašnjem tržištu istu ideju doneo norveški Telenor nakon što je preuzimanjem KBC banke obezbedio bankarsku licencu Narodne banke Srbije (NBS).\nOsnovna namera ovdašnjeg drugog po veličini telekomunikacionog operatera jeste pružanje finansijskih usluga kojima će klijenti upravljati preko mobilnog telefona i vršiti plaćanja na efikasan i jednostavan način. Kao i u većini drugih zemalja u razvoju, s obzirom da infrastruktura nije dovoljno razvijena i prilagođena mobilnim i beskontaktnim transakcijama, Telenor banka će poput klasičnih banaka imati i platnu karticu i mrežu bankomata, ali će sve bazične usluge biti realizovane na mreži – online.\nOvakav način pružanja finansijskih usluga postoji u velikom broju zemalja, kako u onim koje pripadaju tehnološki razvijenom delu sveta tako i u onim delovima zemaljske kugle gde se stanovništvo prvi put sa bankarskim uslugama susreće preko telekomunikacionih kompanija.\nU zemljama u razvoju, telekomunikacione kompanije korisnicima obezbeđuju ne samo klasične štedno-depozitne proizvode, s obzirom da nemaju pristup bankarskim kanalima, već nude i efikasniji način primanja doznaka koje su inače opterećene visokim provizijama ili rizikom neformalnih kanala kao što su kreditiranje, plaćanje komunalnih usluga, ili dobijanje socijalne pomoći, i obezbeđivanje efikasnijeg plaćanja sektoru malih i srednjih preduzeća (MSP) koja uglavnom koriste gotovinu kao instrument plaćanja.\nS druge strane, telekomunikacione kompanije vide potencijal pružanja bankarskih usluga i korisnicima klasičnog bankarstva kojima nude brojne komparativne prednosti:\n– prilagodljiva i jednostavna bankarska rešenja; manji broj klikova, korišćenje aplikacija na svakom mestu i slična rešenja koja postojećim korisnicima internet bankarstva mogu biti primamljiva;\n– P2P (person-to-person) plaćanje u realnom vremenu;\n– integrisano mobilno plaćanje i program lojalnosti;\n– korišćenje samo mobilne aplikacije, umesto mase bankarskih kartica;\n– efikasno i jednostavno plaćanje računa;\n– upravljanje investicijama.\nUprkos očiglednim prednostima mobilnog bankarstva i činjenici da ono klijentima nudi lakše korišćenje finansijskih usluga uz niže troškove, i dalje postoji niz barijera za njihovo šire prihvatanje. To je, pre svega, slabo rasprostranjena svest među stanovništvom o potencijalu korišćenja mobilne telefonije koja se, u velikoj meri, i dalje vidi samo kao tradicionalni instrument za efikasnu komunikaciju. Takođe, još uvek ne postoje standardi i veća jednostavnost u korišćenju ovakvih finansijskih usluga: različite telekomunikacione kompanije pružaju drugačije kanale, različite interfejse, nude ograničenu podršku… Veliki problem predstavlja i nedostatak poverenja u digitalni novac s obzirom da većina ljudi i dalje preferira gotovinu kao sredstvo plaćanja jer ima zadršku u pogledu sigurnosti, privatnosti i transparentnosti troškova koji se naplaćuju putem mobilnog plaćanja. Čak i u razvijenim zemljama, nedostatak operativnosti koji se ogleda u nemogućnosti korišćenja mobilnog novca za svakodnevne sitne transakcije, predstavlja potencijalnim korisnicima veliko opterećenje, kao i činjenica da putem mobilnih aplikacija ne postoji mogućnost povlačenja novca kada jednom uđe u mobilne aplikacije.\nUprkos velikom broju banaka na domaćem tržištu, teško se može reći da postoji mnoštvo sofisticiranih bankarskih usluga te da je internet bankarstvo široko zastupljeno. U tom smislu postoji veliki potencijal za proboj telekomunikacionih operatera u bankarski sektor s obzirom da u poslednjih nekoliko godina, prema zvaničnim podacima, broj korisnika mobilne telefonije premašuje broj stanovnika. Takođe, broj pametnih telefona se veoma brzo uvećava i trenutno više od petine korisnika mobilne telefonije koristi ovu vrstu mobilnih uređaja koji predstavljaju osnovu za razvoj mobilnog bankarstva.\nDa li će nakon Telenora i Telekom Srbija uploviti u bankarske vode – za sada se sa sigurnošću ne može reći, ali su još proletos provejavale glasine da će državni telekomunikacioni operater preuzeti Dunav banku, s istim ciljem s kojim je Telenor preuzeo KBC banku. Mediji su spekulisali da bi upravo Telenorov potez mogao biti motiv državnom operateru za ulazak na tržište mobilnog bankarstva. S obzirom da ove usluge nisu dovoljno razvijene, ulazak još jednog igrača ne samo da bi doprineo njihovoj većoj popularnosti već bi verovatno i podigao profitabilnost ovog posla.\nIako, s jedne strane, stoje racionalni argumenti koji opravdavaju ulazak Telekoma u bankarstvo, činjenica da se sa obe strane nalaze kompanije u većinskom državnom vlasništvu baca posebno svetlo na moguće preuzimanje. Iako posluje u uslovima izuzetno jake konkurencije, Telekom i dalje beleži prilično dobre poslovne rezultate, dok bi potencijalni partner u ovom poslu mogla da bude jedna od najmanjih banaka na tržištu (udeo od 0,25%) čija nedovoljna kapitalizovanost i minorni položaj govori o velikoj neizvesnosti njenog opstanka. Stoga, najveći kritičari ovog mogućeg preuzimanja potenciraju da je nezavidna situacija u Dunav banci (i u njenom većinskom vlasniku Dunav osiguranju) bila mogući okidač za iniciranje ove transakcije, kojom će se (indirektno parama poreskih obveznika) spasiti još jedna banka u većinskom državnom vlasništvu.\nMoguće preuzimanje Dunav banke, osim po opravdanosti ulaska u bankarski biznis, valjalo bi vrednovati i sa stanovišta cene transakcije s obzirom da se Telekom u bliskoj prošlosti nije previše proslavio kada je u pitanju preuzimanje drugih kompanija. Najveća akvizicija Telekoma bila je kupovina Telekoma Srpske 2006. godine kada je 65 odsto kapitala ove kompanije plaćeno 646 miliona evra, daleko iznad ponude drugoplasiranog Telekoma Austrije koji je ponudio 467 miliona evra. Iste godine, Telekom Srbije je ušao i na tržište Crne Gore, gde je za oko 17 miliona evra kupljena licenca za poslovanje na tom tržištu. Tokom 2011. godine Telekom je putem dokapitalizacije preuzeo i 51 odsto društva sa ograničenom odgovornošću HD-WIN (sportski kanali Arena) plativši pri tom iznos od 7,7 miliona evra, premda ova kompanija ni nakon nekoliko godina nije uspela da se skloni sa puta golemih gubitaka.\nOčekivane pozitivne efekte ulaska Telekoma u bankarski biznis trebalo bi da pokaže detaljna studija opravdanosti, koja bi morala biti glavni argument menadžmentu za eventualno donošenje pozitivne odluke. Ako ni zbog čeg drugog, ono zbog manjinskih akcionara koji, premda raspolažu sa 22 odsto akcija, još uvek žude za većom transparentnošću jedne od najvećih domaćih kompanija.\nDunav banka je bivša Kosovsko-metohijska banka koju je preuzelo Dunav osiguranje u cilju pružanja objedinjenih finansijskih usluga bankarstva i osiguranja. Banka je jedna od najmanjih na tržištu (udeo od 0,25 odsto), sa niskom kapitalizovanošću, što je jedan od razloga nemogućnosti njenog jačeg pozicioniranja. Dunav banka je lani, pre svega usled većih rashoda po osnovu otpisa i rezervisanja (loši krediti), objavila veliki gubitak od 172,3 miliona dinara, dok je prvih šest meseci ove godine obeležio veliki pad prihoda i gubitak veći od 100 miliona dinara.


Hitno potrebne mjere za funkcioniranje sistema akreditacije u visokom obrazovanju u BiH\nNaslovnica Bosna i Hercegovina Hitno potrebne mjere za funkcioniranje sistema akreditacije u visokom obrazovanju u BiH\nBiH – Evropski i međunarodni stručnjaci za visoko obrazovanje konstatovali su da je BiH posvećena implementaciji bolonjskih reformi, a posebno da budu u skladu sa evropskim standardima i smjernicama u oblasti osiguranja kvaliteta s ciljem pridruživanja evropskom prostoru visokog obrazovanja.\nOvo je, između ostalog, istaknuto tokom prezentacije preporuka evropskih eksperta održane u srijedu, 26.02.2014. godine, u sjedištu Delegacije Evropske Unije u Sarajevu. Preporuke su rezultat analize zakonskih propisa u okviru prve komponenta projekta “Jačanje institucionalnih kapaciteta za osiguranje kvaliteta”, koji predstavlja twinning partnerstvo između BiH i Austrije i koji Evropska unija finansira iz sredstava Instrumenata za pretpristupnu pomoć (IPA 2011) u iznosu od 1 milion eura.\nNa preporukama su radili i predstavili ih ugledni stručnjaci iz oblasti visokog obrazovanja: Achim Hopbach, generalni direktor Agencije za osiguranje kvaliteta i akreditaciju Austrije (AQ Austria) i bivši predsjednik ENQA-e, Peter Findlay, pomoćnik direktora Agencije za osiguranje kvaliteta u visokom obrazovanju Velike Britanije (QAA) i međunarodni recenzent ENQA-e, Adi Kovačević, konsultant Agencije za osiguranje kvaliteta i akreditaciju Austrije za jugoistočnu Evropu, Bastian Baumann, samostalni savjetnik za visoko obrazovanje i međunarodni recenzent ENQA-e i Alexander Kohler iz Ministarstva za nauku i istraživanje Austrije koji je i rukovodilac twinning projekta ispred EU a iz zemlje članice EU, Austrije.\nGeneralni direktor Agencije za osiguranje kvaliteta i akreditaciju Austrije Achim Hopbah izjavio je da, iako je Okvirni zakon za visoko obrazovanje u BiH u skladu sa bolonjskim reformama, ipak postoje određeni nedostaci i nedosljednosti u implementaciji zakona u praksi, zbog čega su evropski stručnjaci izdali preporuke za dalji razvoj eksternog osiguranja kvaliteta u BiH.\nStručnjaci smatraju da bi bilo korisno objasniti dalje korake koji se odnose na provođenje Okvirnog zakona, te dosljedan prenos u druge relevantne propise u BiH.\n– Želim naglasiti da mi ne predlažemo prenos bilo kakvih nadležnosti, već preporučujemo usklađivanje propisa na svim nivoima i da se implementacija tih propisa harmonizuje, dodao je Hopbah.\nOn je izrazio uvjerenje da je ovaj tvining projekat odlična prilika da se osiguranju kvaliteta u visokom obrazovanju u BiH doda evropska dimenzija.\n– Ukoliko se svi akteri dogovore o dosljednoj implementaciji u akreditaciji u skladu sa Okvirnim zakonom i u skladu sa evropskim standardima, uvjereni smo da će BiH napraviti veliki korak prema integraciji u sistem evropskog visokog obrazovanja, naglasio je Hopbah.\nOn je naveo da bi to značilo priznavanje univerziteta iz BiH u evropskom prostoru visokog obrazovanja, te podršku priznavanju onih diploma koje ti univerziteti dodjeljuju.\nDirektor Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta Husein Nanić i rukovodilac twinnig projekta iz zemlje korisnice, BiH istakao je da će ciljevi iz bolonjske deklaracije biti prioritet u visokom obrazovanju.\nOn je naglasio da je pred BiH izbor da svoje visoko obrazovanje, primjenom i implementacijom preporuka eksperata, kroz proces akreditacije, uskladi sa evropskim standardima i postane dio evropskog prostora kompetencija i znanja ili da visoko obrazovanje u BiH ostane potpuno izolovano od ostatka svijeta sa svim posljedicama koje iza toga slijede.\nAlexander Kohler, rukovodilac twinnig projekta iz zemlje članice, Austije,rekao je da je pred BiH još dug put u smislu postizanja evropskih standarda i smjernica u praksi. On je obećao dalju podršku znanju u BiH, naglasivši da je odgovornost za provođenje reformi ipak na BiH i njenim akterima.\nProjekat “Jačanje institucionalnih kapaciteta za osiguranje kvaliteta u visokom obrazovanju”a sastoji se od četiri komponente. Njegova realizacija počela je u septembru prošle godine i trajaće do septembra 2015. godine. Cilj je povećanje mobilnosti i zapošljavanje radne snage. poboljšanjem kvaliteta visokoškolskih ustanova u skladu sa bolonjskim procesima, saopšteno je iz Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta BiH.


MV Mersk Mekini Moler, najveći svetski brod za prevoz robe kontejnerima uplovljava u luku Roterdam (arhivski snimak)\nDanski konglomerat za transport i logistiku A.P. Mersk obnovio je veći deo svojih sistema za informacionu tehnologiju posle velikog sajbernapada prošle nedelje koji je pogodo kompanije i vladine agencije u više od 60 zemalja. Kompanija je saopštila da je nastavila isporuke u svojim glavnim lukama u ponedeljak, ali da će biti potrebno još sedam dana da obnovi sve kompjuterske funkcije.\nSajbernapad je pogodio najveće svetske linije za brodski prevoz robe, a mete su takođe bile američka farmaceutska kompanija Merk, ogranak FedEx-a TNT, međunarodna pravna firma DLA Pajper sa sedištem u Londonu kao i ukrajinska „Oščadbank“. Ukrajinske vlasti okrivile su Rusiju da je organizovala napad, što Moskva demantuje.\nUkrajina je u više navrata bila meta sajbernapada koji se dovode u vezu sa Moskvom ali nekoliko nezavisnih eksperata kažu da je, na osnovu toga što je poznato u javnosti, prerano izvlačiti zaključke o tome ko je odgovoran za ovaj napad.\nHakeri su enkriptovali podatke na zaraženim kompjuterima zahtevajući otkup da bi vratili podatke korisnicima. Neki istraživači dovode u pitanje motivaciju za napad, navodeći da cilj možda nije ucena već jednostavno – uništavanje podataka.\nRuska anti-virus kompanija Kasperski Lab kaže da kod koji je upotrebljen u softveru za hakovanje ne bi dozvolio autorima da dekriptuju ukradene podatke čak i nakon što je otkup plaćen.\nKompjuterski virus korišćen u napadu uključuje kod poznat pod imenom “Eternal Blue”, koji je razvila američka Nacionalna bezbednosna agencija za eksploataciju Majkrosoftovog operativnog sistema Windows a koji je u aprilu objavila na internetu grupa koja sebe naziva Shadowbrokers. Majkrosoft je u martu objavio ažurirani kod koji štiti sisteme od toga.\nSajbernapad liči na prethodno hakovanje virusom “WannaCry” koji je onesposobio bolnice širom Britanije u maju, ucenjujući ih da plate otkup da bi otključao pristup fajlovima. Istraživači su pronašli način da osujete hakere ali je pre toga oko 300 ljudi platilo otkup.\nProšle nedelje, Tim Rolins, direktor britanske konsultantske firme za sajberbezbednost NCC Group rekao je za Glas Amerike da se napadi nastavljaju jer ljudi ne ažuriraju svoje kompjuterske sisteme dovoljno efikasno.


Policija privodi čoveka tokom demonstracija zbog hapšenja opozicionog lidera Alekseja Navalnog u Habarovsku, 6.000 km istočno od Moskve (Foto: AP)\nDesetine hiljada građana Rusije, u više od 120 gradova i mjesta, od Sankt Peterburga i Moskve na zapadu, do Irkutska i Južno-Sahalinskog na Istoku, izašlo je tokom vikenda 23. januara da mirno protestvuju zbog hapšenja opozicionog lidera Alekseja Navalnog i traže njegovo oslobađanje.\nNavalni, advokat i antikorupcijski aktivista, priveden je 17. januara. Uhapšen je na moskovskom aerodromu Šeremetjevo po povratku u Rusiju iz Njemačke, gdje se oporavljao od pokušaja ubistva nervnim agensom. Hapšenje, koje su u Rusiji uživo prenosili nezavisni novinari, rezultiralo je najvećim neovlaštenim protestima tokom mandata ruskog predsjednika Vladimira Putina.\n“Sjedinjene Države podržavaju pravo svih ljudi da mirno protestuju i slobodu izražavanja“, tvitovala je Rebeka Ros, portparolka američke ambasade u Moskvi.\n„Koraci koje preduzimaju ruske vlasti suzbijaju ta prava“.\nReakcija policije u početku je bila relativno umjerena, ali kako su se mase demonstranata povećavale, a ljudi odbijali da se raziđu, policija u opremi za rasturanje nereda počela je nasumično da izvlači ljude iz gomile, hapsi ih i odvodi. Širom zemlje privedeno je više od 3.700 ljudi.\n“Stalni napori na suzbijanju prava Rusa na mirno okupljanje i slobodu izražavanja, hapšenje opozicionog lidera Alekseja Navalnog i gušenje protesta koji su uslijedili, zabrinjavaju i ukazuju na dalja ograničenja civilnog društva i osnovnih prava I sloboda“, rekao je portparol američkog State Departmenta Ned Prajs.\n“Prava Rusa na mirno okupljanje i učešće na slobodnim i poštenim izborima sadržana su ne samo u ustavu zemlje, već i u ruskim obavezama prema OSCE-u, Univerzalnoj deklaraciji o ljudskim pravima i njenim međunarodnim obavezama prema Međunarodnom sporazumu o građanskim pravima.\nSjedinjene Države pozivaju vlasti Rusije da oslobode sve pritvorene zbog korištenja svojih univerzalnih prava i da odmah i bezuslovno puste na slobodu Alekseja Navalnog. Pozivamo Rusiju da u potpunosti sarađuje sa istragom međunarodne zajednice o trovanju Alekseja Navalnog i vjerodostojno objasni upotrebu hemijskog oružja na svom tlu “, rekao je portparol Prajs i zaključio:\n“Sjedinjene Države će stati rame uz rame sa našim saveznicima i partnerima u odbrani ljudskih prava - u Rusiji ili gdje god im prijeti opasnost“.


SDP: Općinske stanove treba staviti na raspolaganje građanima - Klix.ba\nBiH SDP: Općinske stanove treba staviti na raspolaganje građanima\nSDP: Općinske stanove treba staviti na raspolaganje građanima\n15.11.2013. u 15:35\nSDP Općina Centar\nKlub vijećnika Socijaldemokratske partije Bosne i Hercegovine (SDP BiH) Centar Sarajevo na današnjoj sjednici Općinskog vijeća te općine, tokom diskusije o Odluci o vraćanju, dodjeli i prodaji općinskih stanova, izrazio je svoj nedvojben stav da stambeni fond Općine Centar mora biti stavljen na raspolaganje građanima, a ne samo državnim službenicima u općinama.\n"Ponuđeni tekst prijedloga Odluke daje pravo samo zaposlenicima Općine Centar da im se stanovi dodjeljuju i prodaju izostavljajući građane u cijelosti što svakako nije dobro", saopćio je Općinski odbor SDP-a BiH Centar Sarajevo.\nNavode da se drugo vrlo važno pitanje koje je Klub SDP-a istakao tiče toga da bi prodajom stanova Općine Centar novac išao u budžet Kantona Sarajevo što nanosi milionsku štetu budžetu Općine Centar.\n"Potpuno svjesni kakva su zakonska rješenja koja je većina vijećnika OV Centar ocijenila kao veoma loša, SDPBiH će putem svojih predstavnika u Parlamentu FBiH uputiti izmjene i dopune Zakona o vraćanju, dodjeli i prodaji stanova u parlametarnu proceduru", istaknuto je u saopćenju.\nMišljenja su da ne može niko kazati da Ustavom dodjeljenje nadležnosti kantonima u oblasti stanogradnje obavezuje općine da novac prikupljen od prodaje stanova moraju usmjeriti baš na stanogradnju, već se ta, kažu, značajna sredstva mogu iskoristiti i za druge namjene kao što je izgradnja škola, obdaništa, infrastrukture.\n"Sve dok postoje odredbe koje nanose milionsku štetu općinskom budžetu smatramo štetnim donošenje bilo kakvih općih akata iz oblasti stambene politike", kaže se u saopćenju Općinskog odbora SDP-a BiH Centar Sarajevo.


Opozicija protiv Pomoćne policije | Novinska agencija Beta\nPOLITIKA | 08.01.2017 19:05 > 08.01 19:08\nOpozicija protiv Pomoćne policije\nNa snagu je stupila Uredba Vlade Srbije na osnovu koje se formira Pomoćna policija, a što su danas osudile pojedine opozicione stranke koje smtraju da se time pravi "partijska policija".\nPomoćnu policiju će činiti osobe koje nisu u radnom odnosu u Ministarstvu unutrašnjih poslova i to da bi obavljali policijske poslove, navodi se u Uredbi vlade koju prenosi Insajder.net.\nTokom angažovanja, pripadnici te policije će nositi oružje, policijske uniforme i službenu legitimaciju, koja se razlikuje samo u natpisu - umesto "policija" piše "pomoćna policija".\nRad Pomoćne policije je u Zakonu o policiji iz 2016. uredjen sa dva člana a novom uredbom se za rad Pomoćne policije - najšira ovlašćenja daju ministru unutrašnjih poslova,\nDemokratska stranka (DS), Pokret Dosta je bilo (DJB), Dveri i Liga socijaldemorkata Vojvodine (LSV) u odvojenim saopštenjima oštro su kritikovali odluku Vlade uz ocenu da se radi o stvaranju partijske policije.\n"Vlada Srbije donošenjem uredbe o pomoćnoj policiji pokušava da zamaskira svoju nesposobnost u vodjenju sistema bezbednosti", navela je DS.\nTa stranka smatra da vlast "umesto da jača kriminalističku policiju i smanjuju administraciju, uz poboljšavanje profesionalnog i životnog standarda pripadnika MUP-a, uvodjenjem pomoćne policije stvara dodatni prostor za zapošljavanje po diskrecionoj odluci ministra".\nDS ukazuje i da je neodrživa situacija u kojoj ljudi koji se školuju za taj posao na Kriminalističko-policijskoj akademiji ne mogu da se zaposle "od duge kolone aktivista Srpske napredne stranke".\nPokret Dosta je bilo u saopštenju navodi da premijer Aleksandar Vučić ovom uredbom pravi partijsku policiju.\n"Većina poštenih i profesionalnih policajaca ne podržava vlast Vučića zbog političkih zloupotreba kojima su stalno izloženi, otpuštanja politički nepodobnih, dovodjenja nestručnog partijskog kadra i degradiranja profesije u svakom pogledu", navodi DJB.\nSmatra i da je "premijeru i njegovom ministru policije Nebojši Stefanoviću sve teže da kontrolišu nezadovoljstvo policije" i dodaje da je "ovo očigledan korak ka pravljenju partijske policije koja treba da obezbedjuje vlast".\n"U Pomoćnu policiju će biti biran poslušni partijski kadar SNS na isti način kao što su birani (i upotrebljavani) pripadnici Komunalne policije u Beogradu, kao što su postavljani notari, izvršitelji i kao što će biti birani upravitelji zgrada", ocenjuje DJB.\nLSV je ocenila da je Uredba Vlade Srbije o formiranju pomoćne policije nepotrebna, i postavila pitanje zašto država formira "paralelne policijske snage".\nTa straka je upozorila da Uredba, koja je juče stupila na snagu, previdja da se Pomoćna policija formira u situaciji "dramatizacije političkih prilika u zemlji".\nStranka je u saopštenju ocenila i da su posebno diskutabilna ovlašćenja koja ministar policije dobija ovom Uredbom, da može u Pomoćnu policiju angažovati odredjena lica koja ispunjavaju uslove predvidjene Uredbom i to bez raspisivanja javnog konkursa.\nLSV smatra da ova uredba podriva strukturu Policije Srbije, ali i samu državu, koja "ne sme biti zavisna od takozvanih pomoćnih snaga bezbednosti, nego od regularnih bezbednosnih struktura".\nPokret Dveri smatra da je Vučić formiranjem "pomoćne policije" brutalno zloupotrebio poziciju i suspendovao pravnu državu praveći paradržavnu, privatnu, naprednjačku policiju koja treba da bude logistika u političkom teroru koji sprovodi nad neistomišljenicima.\n"Zašto Vučić parapoliciju formira baš sada u predizbornom periodu? Da li Vučić svoje batinaše koji su se "proslavili" prebijanjem i incidentima na biračkim mestima, sada uvodi u legalne institucije kako bi slobodno mogli da sprovode nasilje, a ne bi snosili nikakvu odgovornost?", navode Dveri.\nPo uredbi Ministar dobija ovlašenje da i bez konkursa može da angažuje pomoćne policajce, a da bi bili angažovani dovoljno je da budu nezaposleni, stariji od 18, a mladji od 50 godina i da imaju najmanje srednju stručnu spremu, u četvorogodišnjem trajanju.\nOni potom ne moraju da deluju u svojim sredinama, već bilo gde na teritoriji Srbije.