Klub Bošnjaka zatražio hitnu sjednicu Doma naroda PSBiH zbog osiguranja novčanih sredstava za izbore - RTV SLON\nFoto: Dom naroda PS BiH\nKlub delegata bošnjačkog naroda u Domu naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine podnio je zahtjev za sazivanje hitne sjednice Doma za koju predlažu jednu tačku dnevnog reda – Osiguranje novčanih sredstava za finansiranje Općih izbora koje će biti održani 2. oktobra ove godine.\nDelegat Asim Sarajlić kazao je na današnjoj sjednici Doma naroda da Klub Bošnjaka jednoglasno, svojim potpisima, podnosi ovaj zahtjev.\nSarajlić je podsjetio da, prema odredbama Izbornog zakona BiH, sredstva za provođenje izbora institucije nadležne za obezbjeđenje sredstava iz budžeta institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH moraju osigurati u roku od 15 dana od dana donošenja odluke Centralne izborne komisije (CIK) BiH o raspisivanju izbora.\nS obzirom na to da je CIK BiH 4. maja 2022. godine donio odluku o raspisivanju i održavanju Općih izbora, Sarajlić napominje da je potrebno najkasnije do 19. maja 2022. godine osigurati neophodna sredstva za održavanje izbora.\n– Stoga predlažemo da Dom naroda na toj hitnoj sjednici, koja će uslijediti, donese i zaključak „da se nalaže Vijeću ministara BiH da u skladu sa Zakonom o finansiranju institucija BiH, u roku od 24 sata od donošenja ovog zaključka, na prijedlog CIK-a BiH, donose odluku o odobravanju i raspodjeli sredstava u iznosu od 12,5 miliona KM na ime rashoda CIK-a BiH za održavanje Općih izbora 2022. godine – naveo je Sarajlić.\nDodao je da, shodno odredbama Poslovnika Doma naroda, mole da sjednici pored predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH i ministra finansija i trezora BiH, čije je prisustvo obavezno, pristusvuje i predsjednik CIK-a BiH.\n– O realizaciji ovog zaključka Vijeće ministara BiH treba da obavijesti Dom naroda odmah nakon donošenja odluke – kazao je Sarajlić.\nPrethodni članakDom naroda PSBiH nije usvojio Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o VSTV-u BiH\nSljedeći ČlanakProsječna cijena bezolovnog benzina 2, 93, a dizela 3,19 KM


Beta 14. oktobra 2019. 18:25\nPolitički analitičar Beljulj Bećaj rekao je da Srpska lista nije garant opstanka Srba na Kosovu već opstanka Aleksandra Vučića.\n„Ja sam nekoliko puta, u nekoliko navrata rekao da se ne može zbog 15 odsto teritorije ili 10 odsto teritorije žrtvovati oko 50 ili 60 hiljada Srba koji žive južno od Ibra i mislim da upravo zbog toga govorim da Srpska lista nije garant opstanka Srba na Kosovu, nego garant opstanka Aleksandra Vučića“, rekao je Bećaj u emisiji Slobodno srpski.\n„Aleksandar Vučić je pobedio samim tim što je povezao strahom opstanak Srba na Kosovu i jedina garancija da će se oni izvući iz ovog stanja jeste, po njemu, Srpska lista“, kazao je Bećaj.\nNa pitanje da li to znači da su Srbi sa Kosova koji su glasali za Srpsku listu na taj način podržali ideju predsednika Srbije o razgraničenju izmedju Srba i Albanaca, Bećaj je kazao da Srpska lista nije garant opstanka Srba na Kosovu već opstanka Aleksandra Vučića.\nBećaj smatra da je krajnje vreme da se promeni politička generacija na Kosovu i da je bilo očekivano da opozicione albanske partije dobiju najviše glasova na proteklim parlamentarnim izborima koji su održani 6. oktobra.\n„Mislim da je krajnje vreme da se promeni politička generacija na Kosovu. Mislim da je glavni razlog zbog čega je pobedila opozicija zapravo veliko razočaranje i nezadovoljstvo sa onim što su radili ratni komandanti iz devedesetih godina“, rekao je Bećaj.\n„Nisam siguran da će sad definitivno otići u prošlost. Bilo bi pametno da su oni pre šest godina poslušali savet Džejmsa Rubina koji im je savetovao da odu dok imaju poverenje gradjana, medjutim, verovatno nisu hteli da čuju dobre sugestije medjunarodnih zvaničnika. Ne mislim da je ovo njihov kraj, ali u svakom slučaju mislim da je početak kraja“, kazao je on.\nPrema rečima Bećaja, jedino iznenadjenje na proteklim izborima je broj osvojenih glasova Demokratskog saveza Kosova i da je za to najzaslužnija kandidatkinja te stranke za premijerku Kosova Vjosa Osmani.\n„Ona je zapravo po mom sudu i proceni razlog zbog čega je Demokratski savez dobio više od 40.000 glasova nego u prethodnom mandatu. Samim tim što se Vjosa Osmani u odnosu na svoju stranku u odredjenim i odlučujućim momentima stavila na stranu drugačijih gledanja počevši od demarkatije, imenovanja Hašima Tačija, ona je zapravo dobila kapital i ta razlika je upravo plod njenog uključivanja u proces kandidovanja za premijera Kosova“, dodao je on.\nPo njemu, buduću Vladu Kosova će činiti Pokret Samoopredeljenje i Demokratski savez Kosova.\n„Prva i verovatno jedina alternativa za sada je upravo ova kombinacija, jer i Samoopredeljenje i Demokratski savez rekli su da nikad neće sa PDK, teško sa Ramušem Haradinajem, utoliko pre što insistira na taksama, još uvek i misli da tako treba da se vodi politika. Ja vidim da će koalicionu vlast činiti Samoopredeljenje, Demokratski savez Kosova i verovatno će se priključiti Srpska lista i ostale manjine“, ocenio je on.\nKomentarišući izjavu lidera Samoopredelenja Aljbina Kurtija da neće praviti vladu sa Srpskom listom, Bećaj je rekao da je to nerealno i da će Kurti shvatiti da je „drugačije razmišljanje kad si u poziciji političkog odlučivanja za državu, a drugačije dok si u opoziciji ili partiji“.


Znacaj odnosa s javnoscu u SCG - Promocija - YU Trend\n• Značaj odnosa s javnošću u SCG\n• Odnosi sa javnošću (PR)\n• Promocija pre indeksiranja\n• DHTML - vrhunac marketinga 1:1\n• Popularnost načina online oglašavanja\n• Plan promotivne kampanje\n• Interna promocija\n• Promocija na pravim mestima\n• Besplatni tekstovi\n• Pay Per Placement promocija\n• Važnost poklona\n• Važnost ideje\n• Savremeni načini promocije\n• Prednost Internet biznisa\n• Šta raditi, a šta ne pri promociji\n• Vreme indeksiranja\nZnačaj odnosa s javnošću u SCG\nOdnosi s javnošću, ili popularno rečeno PR, predstavljaju veoma važan segment svake promocije. Kao poseban deo promotivnog miksa, odnosi s javnošću imaju vrlo bitan uticaj na široku javnost, koja obuhvata ne samo kupce već i celokupno okruženje sa svim interesnim grupama, konkurencijom, medijima, pa i samom državom.\nBudući da su usmereni na celokupno okruženje, a ne samo na potrošače - odnosi s javnošću imaju širi fokus od samog marketinga. Kada je reč o odnosima s javnošću na Internetu, postoji nekoliko specifičnosti, koje ćemo ovde naglasiti.\nInstrumenti u odnosima s javnošću na Internetu - u osnovi su isti kao i u tradicionalnim odnosima s javnošću, s tim što je njihov domet mnogo veći. Primera radi, konferencija za medije nema efekat samo na medije, tj. na predstavnike medija prisutne na konferenciji koji u medijima iznose sopstvena viđenja konferencije, dok se na Internetu saopštenje za javnost može objaviti na web stranici koja će biti dostupna širem krugu korisnika - medijima, zainteresovanim grupama, potrošačima, konkurentima, državnim organima, nevladinim organizacijama... Stoga na Internetu ne mogu doći do izražaja individualna viđenja novinara koja često mogu iskriviti sliku u javnosti. Prednosti online odnosa s javnošću postale su veoma uočljive, tako da su organizacije i preduzeća koja se bave offline delatnostima počeli da posvećuju pažnju ovom aspektu.\nGlavni instrumenti odnosa s javnošću na Internetu jesu javni odnosi sa zainteresovanim grupama kroz forume i dvostrane diskusije. Smisao odnosa s javnošću i jeste u dvostranoj komunikaciji, sa ciljem da se odgovori na sve primedbe i predloge zainteresovanih.\nU SCG odnosi s javnošću imaju poseban značaj zbog relativno malog medijskog dometa Interneta u poređenju sa tradicionalnim medijima. Pažnja na ovaj najsavremeniji medij mora biti skrenuta uz pomoć ostalih medija, koji još uvek imaju veće učešće u odnosu na Internet. Taj aspekt odnosa s javnošću (u odnosima sa medijima) veoma je bitan zbog opšte atmosfere u društvu.\nJoš jedan veoma važan aspekt Internet odnosa s javnošću jeste i uticaj na ostale privredne subjekte (prvenstveno banke), kao i na državne organe, koji Internetu još uvek ne posvećuju dovoljno pažnje.


Projekat utopljavanja OŠ Duboki Potok ulazi u završnu fazu - Srebrenik.NETwork\nSrebrenik.NET / Članci, fotke i video / Projekat utopljavanja OŠ Duboki Potok ulazi u završnu fazu\nPiše: Silver Kings u Članci, fotke i video 13.03.2015 44 Views\nZbog loših vremenskih uslova privremeno su prekinuti radovi na OŠ Duboki Potok. Jedna strana škole je potpuno završena a nakon prestanka padavina nastavit će se postavljanje toplotne izolacije i fasade na ostale strane.\nIpak u školi se svi sjećaju prošlogodišnje poplave koja je nanijela velike štete ovom objektu.\nSa dozom opreza očekuju se proljetne kiše jer kompletan odvodni sistem je nedovoljno širok da primi veću količinu vode i potrebna je hitna intervencija. U neposrednoj blizini se nalazi sportska sala koja je direktno ugrožena i ne može se renovirati dok se ne riješi kanalni sistem.\n“Redovno pratimo Javne pozive i apliciramo sa našim projektima na iste. Nadamo se da ćemo uz pomoć lokalne vlasti i Ministarstva obrazovanja, nauke, kulture i sporta u Vladi TK riješiti i ovaj dugogodišnji problem.”– izjavio je direktor škole Edis Bajrektarević.


Klizni mehanizmi za name�taj\nSistemi � kliza?i za fioke\nSistemi-mehanizmi za krevete\nMehanizmi za name�taj na otvaranje\nMetalna roba - pribor\nNakit za tapaciranje name�taja\nElementi za osvetljenje\nYou are here: Home » Tvrtka »\nProgram poslovnog upravljanja koji koristi kompanija KARAVASILOGLU – KARAVCO dozvoljava joj da uvek ima jasnu sliku zaliha bilo kog proizvoda, dok jedan deo politike koje primenjuje jeste direktna, blagovremena i odli?na uslu�ivanje njene klijentele.\nKlijentela kompanije KARAVASILOGLU – KARAVCO osim pojedinaca sa?injavaju i proizvo?a?i nameštaja, prodavci- veleprodaje, me?unarodni klijenti i krajnji potroša?i. Usluge proizvo?a?ima nameštaja i trgovinama na veliko se pru�aju u sedištu kompanije KARAVASILOGLU – KARAVCO u Kavalari Lagada, gde postoji adekvatan skladišni prostor od 6.000 m2. U Srbiji kompanija KARAVCO raspola�e sa poslovno/skladišnim prostorom površine 1.000 m2\nTakodje kompanija KARAVASILOGLU – KARAVCO koristi selektivnu distribuciju pošto su proizvodi specijalizovani, i u kontinuitetu investiramo u distributere koji imaju dobro tehni?ko poznavanje naših proizvoda.\nInteresovanje kompanije za širenje svoje mre�e naravno da ne prestaje, i zbog toga se priprema slede?i korak koji je uklju?en u njene neposredne i razvojne ciljeve.\n02 avg 2012 Hits:108760


Uhapšen Muhamed Šaćirbegović. 26/3/03 - 2003-03-26\nPovodom vijesti o hapšenju Muhameda Šaćirbegovića, Ministarstvo vanjskih poslova BiH podsjeća da je kontrolom poslovanja iz aprila 2001 tadašnje rukovodstvo ministarstva smatralo je da postoje određene nepravilnosti i podnijelo krivičnu prijavu protiv Šaćirbegovića Kantonalnom tužiteljstvu u Sarajevu. Nakon toga,Kantonalno tužilaštvo podnijelo je zahtijev za provodjenje istrage protiv Šaćirbegovića zbog osnovane sumnje da je počinio krivično djelo zloupotrebe položaja ili ovlasti iz člana 358.stav 3.Kaznenog zakona FBiH.\nU raspisanoj međunarodnoj potjernici Interpola, sadržan je zahtijev za ekstradiciju. Kako saznajemo u američkoj ambasadi u Sarajevu, državljanstvo nije faktor pri odlučivanju o ekstradiciji drugim zemljama. Sporazum SAD o ekstradiciji koji je postojao sa bivšom Jugoslavijom, prenesen je i na BiH.\nPredsjedavajući predsjedništva BiH Mirko Šarović,govoreći o slučaju Šaćir begović istakao je da se posljednjih godina a posebno mjeseci o ovome slučaju puno govori. Istraga će pokazati za šta je sve odgovoran Šaćirbegović,koji je na vrlo važnom mjestu predstavljao Bosnu I Hercegovinu u svijetu,zaključio je Predsjedavajući Šarović.\nInterpol BiH zatražio je od Intrepola u Washingtonu službenu potvrdu informacije o hapsenju bivšeg ambasadora BiH pri UN-u Muhameda Šaćirbegovića, izjavio je zamjenik direktora Interpola BiH Asim Fazlić.\nMi još raspolažemo samo informacijom koju su objavili mediji i zatražili smo njezinu službenu potvrdu. Od odgovora će ovisiti i naše dalje aktivnosti, kazao je Fazlić.\nU medjuvremenu je Mirela Bruk za komentar zamolila Glasnogovornika odjela za Evropu i Euroaziju pri američkom State Departmentu Marka Tonera , koji je za GlAs Amerike izjavio: Poznato nam je da je bivšeg stalnog ambasadora BiH u UN-u Muhameda Šaćirbeya uhapsila njujorška policije po optužbama za pronevjeru više od dva miliona američkih dolara sa vladinog računa države BiH. Do hapšenja je došlo , jer postoji zahtjev za njegovim izručenjem od strane bosansko-hercegovačke vlade. Mi snažno podržavamo nastojanja vlade BiH da se bori protiv korupcije i i nastavi napore u jačanju vladavine zakona. Steven Statsinger, advokat bivšeg ambasadora Bosne i Hercegovine u Ujedinjenim narodima i bivšeg bosanskohercegovačkog ministra vanjskih poslova Muhameda Šaćirbegovića, izjavio je da će se njegov klijent boriti protiv izručenja matičnoj državi. Cilj ”sadašnjeg plana” uhapšenog Šaćirbegovića, koji ima i američko državljanstvo, je ostati u Sjedinjenim Državama.


Vijest dana - datum: 2015-10-14 IZ EU NAJAVILI DA ĆE SE PITANJEM STICANJA CRNOGORSKOG PASOŠA BAVITI TOKOM PRISTUPNIH PREGOVORA\nŠinavatra Neće da Šinavatra bude državljanin EU Države članice i zemlje koje su u procesu pristupanja trebalo bi da koriste svoje nadležnosti po pitanju dodjele državljanstva u duhu iskrene saradnje, i da se uzdrže od bilo koje mjere koja bi mogla ugroziti ostvarenje ciljeva Unije – saopšteno je iz Delegacije EU u Podgorici\nUslovi i procedure za dobijanje državljanstva država članica Evropske unije i zemalja koje su u procesu pristupanja uređeni su kroz nacionalno zakonodavstvo pojedinačnih zemalja, uz poštovanje pravne tekovine Unije, saopšteno je iz Delegacije EU u Podgorici. Oni su tako odgovorili na pitanje „Dana” kako komentarišu to što Vlada Crne Gore, uprkos jasnim evropskim porukama, i dalje insistira na sprovođenju projekta ekonomskog državljanstva.\nNakon oštre reakcije iz EU, Vlada je još 2010. godine informisala javnost da je suspendovala projekat ekonomskog državljanstva, ali je iz Atlas grupe juče saopšteno da Crna Gora i dalje razmatra uvođenje takvog državljanstva. Naime, predsjednik Atlas grupe Duško Knežević učestvovao je prošle sedmice u Monte Karlu na forumu posvećenom ekonomskom državljanstvu, pa su u saopštenju o njegovom učešću naveli da „investitori povoljno gledaju na implementaciju crnogorskog ekonomskog državljanstva”.\nKada je ovaj projekat najavljen, reakcije iz EU su bile takve da je predstavnik njemačke stranke CSU Štefan Majer tražio da se Crnoj Gori ukine bezvizni režim, jer planira da prodaje pasoše za pet miliona eura. Pritom je tvrdio da je nedopustivo osuđenim licima dati pravo da se slobodno kreću širom EU, te da je takav postupak provokacija na račun Brisela.\nIz Delegacije EU kazali su juče za „Dan” da odluke o naturalizaciji imaju uticaj na EU i njene države članice, budući da sticanjem državljanstva jedne države članice, osoba automatski i neposredno stiče državljanstvo Unije i uživa sva prava koja su vezana za ovaj status.\n– Kao opšte pravilo, države članice i zemlje koje su u procesu pristupanja trebalo bi da koriste svoje nadležnosti po pitanju dodjele državljanstva u duhu iskrene saradnje, i da se uzdrže od bilo koje mjere koja bi mogla ugroziti ostvarenje ciljeva Unije. Potrebno je povesti računa o normama i običajima međunarodnog prava i kriterijumima na osnovu kojih države inače koncipiraju svoje zakone kojima regulišu pitanje državljanstva. Zakonodavstvo Crne Gore, kao i zakonodavstvo svih drugih zemalja kandidata, po pristupanju će morati da bude usklađeno sa tim normama i kriterijumima. Stoga će ovo pitanje biti predmet ocjene tokom cjelokupnog pregovaračkog procesa – saopšteno je iz Delegacije EU.\nU okviru sticanja državljanstva Crne Gore u zamjenu za investicije, najpoznatiji primjer je odluka Vlade da uruči pasoš bivšem tajlandskom premijeru Taksinu Šinavatri, koji je bio osuđen za korupciju u matičnoj državi. Zahvaljujući tome što je imao pasoš Crne Gore, kojoj je omogućen bezvizni režim sa EU, mogao je da se kreće slobodno u skoro svim članicama Unije. Šinavatra je najavljivao brojne investicije, spekulisalo se da ima vlasništvo na Svetom Stefanu, njegovi dolasci su bili pompezno najavljivani, ali zvanično, Šinavatrinih investicija još nema.\nPasoše su pod misterioznim okoplnostima dobili još neki „investitori”, u prvom redu Mohamed Dahlan, bivši palestinski ministar, koji je takođe osuđen u svojoj matičnoj zemlji. Pritom su crnogorski pasoš dobili i Samih Saviris, Natanijel Rotšild, Savo Misita i drugi.\nIz Atlas grupe je saopšteno da Crna Gora od 2010. godine razmatra uvođenje ekonomskog državljanstva i usklađivanje tog projekta sa procesom evropskih integracija\n– Na implementaciju crnogorskog ekonomskog državljanstva povoljno gledaju investitori i privredni sektor – kazali su iz Atlas grupe.\nPredsjednik Atlas grupe Duško Knežević učestvovao je na forumu u Monte Karlu, posvećenom ekonomskom državljanstvu. Kako je saopšteno iz Atlas grupe, taj forum je okupio predstavnike državnih agencija, filantrope, finansijske i pravne eksperte, biznis lidere i investitore.\n– Glavna tema foruma je ekonomsko državljanstvo, posebno u kontekstu migrancije investitora, tržišta čija vrijednost se procjenjuje na 50 milijardi eura direktnih stranih investicija – naveli su iz Atlas grupe.M.V.\nO projektu pregovaraju sa Arton kapitalom\nKako je saopšteno iz Atlas grupe, organizator foruma u Monaku je Arton kapital, firma specijalizovana za međunarodnu promociju i implemantaciju projekta ekonomskog državljanstva.\n– Predstavnici te kompanije prezentovali su u junu ove godine u Porto Montenegeru program ekonomskog državljanstva. Implementaciju projekta ekonomskog državljanstva, koji bi mogao da poboljša konkurentnost i priliv kapitala iz cijelog svijeta, razmatraju i zemlje našeg regiona – Hrvatska, Slovenija i Albanija – zaključuje se u saopštenju.\nDirektor ove firme je Armand Arton, koji je pomaago ranije nekim vladama da naprave program ekonomskog državljanstva.\nIzvještaj odložili zbog Sirije\nPortparol Evropske komisije (EK) Margaritis Šinas rekao je da je objavljivanje izvještaja o napretku Crne Gore i drugih država koje streme članstvu u EU odloženo zbog intenzivnih napora Unije da se pronađe rješenje za sukob u Siriji i migrantsku krizu. Šinas je naglasio da bi njegovo objavljivanje u srijedu značilo bacanje sjenke zbog samita EU koji se održava istog dana.\n– Sav naš barut je u tom buretu. Paket izvještaja biće objavljen kada bude izvjesno da će dobiti dostojnu medijsku pažnju – kazao je predstavnik EK.\nOn je odbacio navode da je pravi razlog odlaganja bojazan Brisela da bi neki djelovi izvještaja o Tuskoj, naročito u vezi sa ljudskim pravima, mogli da ugroze osjetljive pregovore o rješavanju migrantskog pitanja koje Evropska unija trenutno vodi sa turskim predsjednikom Tajipom Redžepom Erdoganom.\n– Jedini razlog odlaganja je onaj koji sam vam već saopštio – podvukao je Šinas.\nOn, međutim, nije mogao da navede ni približan datum, pa čak ni nedjelju u kojoj će izvještaji biti objavljeni.


Ove subote međunarodni turnir “5. Zvornik open 2019“ u karateu - Zvornicki.ba\nOve subote međunarodni turnir “5. Zvornik open 2019“ u karateu\nZvornik će po peti put biti domaćin međunarodnom turniru “Zvornik open 2019“ u karateu u subotu 26. oktobra u Sportsko rekreativnom centru sa početkom u 10h. Turnir je međunarodnog karaktera i okupiće oko 500 takmičara iz Srbije, Crne Gore, Makedonije, FBIH, RS.\n„Ovo je najmasovniji stil karatea koji se radi u svijetu, WKF federacija i naći će se u Tokiju na Olimpijadi 2020 godine“, kaže trener kluba „Sensei“ Vojin Marjanović. Na lokalnom nivou postojimo 18 godina i aktivno radimo sa sportistima svih uzrasta, kaze Marjanović i dodaje da će na ovom turniru biti veliki broj naših takmičara, od pionira do seniora.\n„Ova godina je bila izuzetno uspješna za naš klub jer smo se domogli državne medalje. Naš takmičar Đorđe Radić osvojio je bronzanu medalju na državnom prvenstvu u Vogošći. Ovo je odličan rezultat s obzirom da na jednom prvenstvu bude preko 500 sportista različitih disciplina iz preko 100 klubova, tako da je vrlo teško doći do medalje. Mi smo ove godine uspjeli da ostvarimo zacrtani cilj“, ističe trener Marjanović.\nNaša djeca dugi niz godina postižu zapažene rezultate. Izuzetno sam zadovoljan sa godinom koja je na izmaku i nadam se da će i ovaj turnir koji organizujemo pokazati koliko ozbiljno radimo, kaže trener karate kluba „Sensei“. Jedan od klubova koji će u subotu učestvovati na turniru je „Nipon“ iz Beograda, koji vodi čuvena reprezentativka i svjetska prvakinja Tanja Petrović.\nPozivam sve ljubitelje karate sporta, naše sugrađane, roditelje naših sportista, koji su prisutni svake godine i veliku zahvalnost im dugujem jer bez njihove podrške ne bi napravli uspjeh, da dođu i podrže naše karatiste. Nadamo se da ćemo se pokazati kao dobri domaćini, ističe trener karate kluba „Sensei“ Vojin Marjanović.\nTagged Carsija, karate, Turnir, Zvornik\nPrevU Bijeljini zaplijenjeno preko 11 kilograma marihuane spakovane u tegle za zimnicu\nNextZVEZDA – BARSELONA: Moćan tiket za rušenje Barsinih NBA zvijezda u Pioniru


Vitošević: Prištinski univerzitet nudi budućim brucošima 1.176 slododnih mesta na budžetu i 460 na samofinansiranju - Kosovo Online\n11. Jun 2021. • 15:44\nPrema rečima rektora Prištinskog univerziteta prof. dr Zdravka Vitoševića, zahvaljujući odobrenju Vlade Srbije, raspisan je konkurs na svim fakultetima za prijem novih studenata, a prvi upisni rok će biti od 22. do 24. juna, dok će datume za polaganje prijemnih ispiti odrediti sami fakulteti.\n„Verujemo da će budući studenti naći svoje mesto na nekom od deset fakulteta i 97 studijskih programa, gde imamo 1.176 mesta za finansiranje iz budžeta, kao i 460 mesta za samofinansirajuće studente. Zato pozivam sve mlade ljude, svršene srednjoškolce, da se informišu na sajtovima naših fakulteta o uslovima upisa“, rekao je Vitošević.\nOn je dodao da će drugi upisni rok na fakultetima Prištinskog univerziteta biti održan u septembru.\n„Nadamo se da ćemo u ova dva upisna roka dobiti najbolje i najkvalitetnije mlade ljude koji će pronaći svoj studijski program, odnosno da se obrazuje za zanimanje koje će im doneti kasnije mogućnost da zasnuje i porodicu i da ostane na prostoru Kosova i Metohije“, kaže Vitošević.\nPrema njegovim rečima, na Prištinskom univerzitetu je u toku reakreditacija studijskih programa na sva tri nivoa studiranja, a na pojedinim fakultetima su pripremljeni i novi studijski programi kao što su „Fizikalna medicina i rehabilitacija“ na Medicini, zatim „Stomatološki diplomirani tehničar“, dok Poljoprivredni fakultet sprema studijski program „Agroekonomija“.\n„Mnogi naši fakulteti se trude da integrišu studijske programe između sebe, kao što to rade Ekonomski i Poljoprivredni ili Ekonomski i Pravni fakultet i u tim slučajevima mi dobijamo multidisciplinarnost koja omogućava mladim ljudima da, kad završe neki od tih novoformiranih studijskih programa, nađu mesta kako u administraciji, tako i u industriji, prosveti, zdravstvu i šire“, poručuje rektor Univerziteta u Prištini sa privremenim sedištem u Kosovskoj Mitrovici.\nVitošević navodi da proces reakreditacije svih 97 studijskih programa na tri nivoa, sprovodi Nacionalno akredataciono telo Ministarstva prosvete Srbije.\n„Nacionalno akreditaciono telo, koje potpuno samostalno radi svoj posao, u prilici je da se upozna sa radom svih naših deset fakulteta i da ocenjuje rad na 97 studijskih programa na sva tri nivoa akademskog studiranja i obrazovanja. Očekujemo da će do 1. okrobra, kada počinje nova akademska godina, biti završena reakreditacija svih studijskih programa koja će trajati u narednih sedam godina“, rekao je Vitošević.\nOn je naglasio da Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja čini sve da fakulteti Prištinskog univerziteta imaju dobre uslove za rad, pre svega obezbeđivanjem prostornih kapaciteta i opreme, ali i kompetentnih nastavnika i saradnika.\nZa one svršene srednjiškolce koji žele da upišu Ekonomiju, na ovom fakultetu obezbeđeno je 120 mesta sa finansiranje iz budžeta, a isti broj slobodnih mesta ima i na Fakultetu za sport i fizičko vaspitanje, kao i na Medicinskom gde je odobreno i 30 mesta za samofinansirajuće studente.\nKada je reč o Pravnom fakultetu, u prvu godinu studija moći će da se upiše 70 studenata na budžetu i 130 na samofinansiranju, dok je na PMF slobodno 130 mesta na budžetu i 20 za samofinansiranje.\nNajviše slobodnih mesta čije će studiranje finansirati država Srbija nalazi se na Fakultetu tehničkih nauka gde je odobreno 240 mesta, a raspisan je i konkurs za 50 samofinansirajućih studenata, dok je najmanje na Fakultetu umetnosti koji u prvu godinu planira da upiše 26 studenata na budžetu i 22 samofinansirajuća.\nUčiteljski fakultet je svoja vrata otvorio za 80 studenata na budžetu i 50 samofinansirajućih, a Filozofski fakultet za 167 na budžetu i 163 za one koji će sami morati da finansiraju svoje školovanje.\nPrištinski univerzitet studenti Rektor Zdravko Vitošević akreditacija brucoši fakulteti


Izašao je novi broj časopisa "Računovodstvo i poslovne finansije" broj 02/20 - Akta.ba\n17.02.2020 10:34:10 / Izvor: Akta.ba\nIzašao je novi broj časopisa konsulstantske kući FEB d.d. Sarajevo "Računovodstvo i poslovne finansije" broj 02/20.\nOpstanak kompanije na tržištu podrazumijeva da ide u korak sa promjenama, unosi inovacije u svoje poslovne procese, poboljšava organizaciju i permanentno ulaže u svoje zaposlenike.Mogućnost kontrole troškova je samo jedan od aspekata poboljšanja konkurentske sposobnosti. Kompanije koje raspolažu kvalitetnim i pravodobnim informacijama mogu donositi kvalitetnije poslovne odluke i time ostvarivati veće zarade, a adekvatno implementiran poslovno-informacioni sistem im to i omogućava.Problem korištenja više informacionih sistema unutar jedne organizacije dovodio je, a i danas dovodi do problema nekonzistentnosti podataka, spore obrade istih, dupliranja unosa, lošeg izvještavanja – kako po kvalitetu tako i vremenu kreiranja izvještaja i sl. Vlasnici kompanija i menadžment su često u dilemi da li implementirati novi poslovno-informacioni sistem, zbog finansijskih resursa, vremena i truda koje je potrebno uložiti u njegovu implementaciju.ERP je potrebno posmatrati kao resurs poslovanja, koji će poboljšati kvalitet poslovanja preduzeća ukoliko se pravilno implementira i koristi. Integrisat će sve poslovne procese jedinstvenom bazom podataka. Neće biti potrebe za uvezivanje različitih informacija iz različitih dijelova organizacije. Svi podaci su na jednom mjestu – uskladišteni, s mogućnošću dijeljenja i pristupanja kroz jedan sistem. Ne postoji zabrinutost o tačnosti i potpunosti podataka.\nTAGOVI: časopis finansije računovodstvo Računovodstvo i poslovne finansije februarsko izdanje feb dd


Sa Deltom do Amerike - Aviokarta.net\nVesti » Sa Deltom do Amerike\nTrend snižavanja cena za interkontinentalne letove iz Srbije prebacio se sa Azije na Ameriku.\nU poslednje vreme aviokompanije izlaze sa mnogobrojnim promocijama, ali se snižavaju i redovne cene aviokarata do gradova u SAD i Kanadi.\nMeđu najinteresantnijim ponudama koje su se nedavno pojavile na tržištu su one koje uključuju letove američkom aviokompanijom Delta Air Lines.\nOvaj avioprevoznik, jedan od tri najveća američka, ima veoma jako prisustvo na tržištu Evrope, a putnicima iz Srbije je dostupan preko nekoliko velikih evropskih gradova.\nUz saradnju sa avioprevoznicima Air France i KLM Delta Air Lines održava redovan saobraćaj iz nekoliko evropskih gradova ka Sjedinjenim Američkim Državama. Ovo partnerstvo (joint venture) predstavlja najpopularniju i najpovoljniju opciju za let na transatlanstkoj ruti trenutno.\nPutnici iz Srbije mogu da se uključe u ova putovanja u Amsterdamu i Parizu, gde Delta zahvaljujući svojim Sky Team partnerima ima jake baze. Do ovih gradova putnici mogu leteti Air Serbijom, a dalje Air Franceom, KLM-om ili Delta Air Linesom, pri tom je potpuno nebitno sa čijom oznakom od nabrojanih avioprevoznika je aviokarta. Moguća je i kombinacija preko Brisela u saradnji sa Air Serbijom.\n* Cene važe tokom čitave godine, osim za polaske između 26. juna i 16. avgusta


Terzić: "Šaćiri će u grotlu 'Marakane' biti manji od makovog zrna" - Sportske.net\nTerzić: "Šaćiri će u grotlu 'Marakane' biti manji od makovog zrna"\nGeneralni direktor FK Crvena zvezda Zvezdan Terzić kazao je da ne očekuje nikakve provokacije od strane Džerdana Šaćirija kada Liverpul bude gostovao na "Marakani".\n"Marakana" slavi 55. rođendanVojvodina javlja: "Nema više ulaznica za zapad i jug!"Krkić senior tvrdi: "Nismo pregovarali sa Zvezdom"Govor novca - Nejmar kao četiri Zvezde!Boaći zahvalan Kinezima, evo kako se oprostio\nU opširnom intervjuu koji je dao za "Kurir", generalni direktor FK Crvena zvezda Zvezdan Terzić govorio je o svim aspektima velikog uspeha koji je aktuelni šampion Srbije napravio u prethodnom periodu.\nTerzić je podsetio da je klub preuzeo u momentu kada je imao 54 miliona evra duga zbog čega je usledila i suspenzija UEFA i izbacivanje iz Evrope.\n"Tada sam rekao da moramo napraviti dva koraka unazad kako bismo uradili pet koraka unapred. Gurnuli smo pet klinaca u prvi tim i na njima prihodovali 16 miliona evra. To je bio ozbiljan finansijski impuls za dalji razvoj klub. Početni zamajac, gde smo mi žrtvovali prvu sezonu. Posle toga mi smo zarađivali na prodaji svakog igrača", priseća se Terzić.\nČetiri godine kasnije Zvezdan Terzić i njegovi saradnici mogu da se pohvale velikim rezultatima. Prošle godine je obezbeđeno proleće u Evropi, a ovoga leta usledio je dugo čekani plasman u Ligu šampiona.\nCrveno-beli će ove jeseni igrati u grupi sa velikanima kakvi su Liverpul, Pari Sen Žermen i Napoli, a Zvezdan Terzić veruje da će Zvezda biti težak zalogaj za svakog od favorita.\n"Svesni smo da smatraju da će Crvena zvezda biti lak zalogaj za njih. PSŽ ima budžet koji kriju, preko milijardu evra, iako je prijavljeno 700 miliona evra. Liverpul ima preko 550 miliona evra. Mogu da kupe koga hoće. Nerealan je to odnos, jer je naš budžet 20 miliona evra godišnje", ističe Terzić.\nCrvena zvezda će od plasmana u Ligu šampiona prihodovati blizu 20 miliona evra, ali mesta za opuštanje nema.\n"To ne znači da smo mi sada na lovorikama. Crvena zvezda ne dozvoljava da budeš srećan i da se raduješ. Dok svi ostali pevaju i vesele se, ja razmišljam šta me sutra čeka", dodaje Zvezdan Terzić.\nGeneralni direktor Crvene zvezde tvrdi da niko iz FK Partizan i Fudbalskog saveza Srbije nije čestitao na ostvarenom rezultatu, ali dodaje da mu te "lažne i kurtoazne" čestitke i nisu potrebne.\nU pomenutom intervjuu Zvezdan Terzić je progovorio i o mogućim provokacijama Džerdana Šaćirija kada reprezentativac Švajcarske bude doputovao sa Liverpulom.\n"Mislim da će on biti pod neverovatnim psihološkim pritiskom jer će znati gde dolazi. Zna on da je Crvena zvezda simbol Srbije, a igraće u grotlu Marakane. Ne znam ni da li će uopšte doći. I ako dođe, biće manji od makovog zrna. Sumnjam da će doći", kaže Terzić.\nKompletan intervju Zvezdana Terzića možete pročitati klikom ovde.


EPS želi da ulaže u hidropotencijal na Drini\nU zemlji koja je skoro u potpunosti energetski zavisna od Rusije, razmatra se potencijal voda, rekonstrukcija postojećih postrojenja je u toku, a ulaganje u izgradnju četiri hidroelektrane na Drini, kao najvećem neiskorišćenom resursu je jedno od rešenja. Svi ovi potencijalni projekti izgradnje za sada su samo u najavi, a problem je niska cena struje, visoka cena troškova izgradnje, uticaj klimatskih promena i usaglašavanje zakona i interesa sa susednim zemljama Bosnom i Hercegovinom, kao i Crnom Gorom. Ovom temom bavili su se stručnjaci iz oblasti energetike u okviru konferencije "Značaj hidropotencijala za energetsku bezbednost", u organizaciji JP Elektroprivreda Srbije (EPS) i Balkanmagazina.\n"Srbija koristi 55 odsto hidropotencijala za proizvodnju električne energije, ali i da koristi celokupan ne bi mogla da obezbedi energetsku stabilnost bez termoelektrana. Sada se dobija trećina električne energije iz hidroelektrana, odnosno oko 10,5 teravata (TW)," rekao je direktor sektora za strategiju EPS Aleksandar Jakovljević.\nSrbija 80 odsto svojih potreba za gasom namiruje iz Rusije,a Naftna industrija Srbije u većinskom vlasništvu ruskog Gazproma, tako da ne čudi što stručnjaci razmatraju i druge vidove snabdevanja energijom.\nElektroenergetski sektor Srbije prvenstveno se bazira na termoenergetskim postrojenjima. Okvirno dve trećine električne energije u Srbiji proizvedeno je u termoelektranama EPS-a. Strateški pravci razvoja energetskog sektora Srbije, definisani su Strategijom razvoja energetike u okviru koje su i projekti za revitalizaciju postojećih hidroelektrana u koje će biti uloženo pola milijarde evra od 2016. do 2025. godine.\n"Hidroprojekti se teško realizuju jer sadašnja cena struje ne obezbeđuje isplativost, a projekcije govore da će i narednih godina razlika između bazne i vršne cene biti mala, nema mnogo ni lokacija koje omogućuju elektrane veće snage, a osim toga probleme stvaraju i imovinsko-pravni odnosi. Najviše razmatramo potencijalna 4 projekta na Drini", objasnio je Jakovljević.\nOn je dodao i da se izgradnja hidroelekrana Đerdap 3 i Bistrica u ovom trenutku ne isplati, osim ako bi država zbog energetske stabilnosti odlučila da pomogne realizaciju. Osim toga, izgradnja hidroektrana na Drini ili Dunavu zahteva i dogovore sa susednim državama, čiji se propisi o energetici razlikuju od domaćih, naveo je Jakovljević.\nDejan Ostojić, direktor Sektora za tehničke poslove proizvodnje energije iz EPS-a rekao je i da je većina postrojenja hidroelektrana u Srbiji "izgrađena sredinom prošloga veka".\n"Trenutno je nekoliko hidroelektrana u postupku revitalizacije, konkretno u Đerdapu sarađujemo sa ruskom firmom Silovije mašini od 2009. godine na projektu u vrednosti od 216,5 miliona evra," rekao je Ostojić.\nDanijela Božanić, šef Odseka za klimatske promene u Ministarstvu poljoprivrede i zaštite životne sredine, rekla je da su hidroelektrane "zeleni izvor energije" i da ne zagađuju životnu sredinu, ali utiču na temperaturu i hemijski sastav vode, kao i na biljni i životinjski svet.\nPropisana je i obaveza da nova postrojenja, izgrađena posle 2018. godine, imaju emisije u vazduh u skladu sa najstrožim graničnim vrednostima iz Direktive o industrijskim emisijama.


srbijasport.net - Vesti - Ragbi 13 - Ragbisti opet na terenu, od juna Kup Srbije\n14.05.2020 Ragbi 13 FS\nNakon ukidanja vanrednog stanja i donešenja odgovarajućih mera Vlade Srbije kojim se dozvoljavaju sportske aktivnosti, Ragbi 13 federacija Srbije nastavlja sezonu koja ja prekinuta zbog pandemije COVID-19 virusa. Prateći sve instrukcije nadležnih organa, domaći klubovi su od sredine marta prekinuli sve aktivnosti, da bi se ovih dana posle skoro dva meseca pauze vratili treninzima.\n- Napravili smo okvirni kalendar takmičenja, ali spremni smo da reagujemo ako se okolnosti promene – kaže generalni sekretar Ragbi 13 federacije Srbije Vladan Kikanović – Nama su bezbednost i zdravlje naših igrača na prvom mestu i klubovi su nastavili da treniraju strogo poštujući sve instrukcije Vlade Srbije. Morali smo da reagujemo u hodu pa smo napravili promene u sistemu takmičenja i raspored do kraja sezone.\nShodno novonastaloj situaciji čelnici Federacije prilagodili su kalendar i sistem takmičenja kako bi se domaća takmičenja privela regularno kraju. Sezona će se zvanično nastaviti 6. i 7. juna kada će se igrati mečevi četvrtfinala Kupa Srbije.\nPobednici duela Car Dušan Silni – Crvena zvezda, Beogradski ORK – Partizan, Tašmajdan – Radnički Novi Beograd pridružiće se narednog vikenda Radničkom iz Niša u polufinalu nacionalnog Kupa. Pre samog uvođenja vanrednog stanja, Nišlije su odigrale svoj meč četvrtfinala i eliminisale Moravu (44:24).\nFinale Kupa Srbije predviđeno je da se igra nedelju dana kasnije, odnosno 20. ili 21. juna, da bi se potom prešlo na odigravanje mečeva Super Lige Srbije. Pre jesenje pauze planirano je da se odigraju tri kola, a nakon završetka kvalifikacija pre pandemije, poznato je da će u eliti ove godine igrati prošlogodišnji finalisti, prvak Crvena zvezda i Partizan, odnosno dva Radnička – iz Beograda i Niša.\nSredinom jula predviđeno je da se ode na letnju pauzu koja će biti nešto kraća ove godine i trajaće malo manje od mesec dana. Zbog globalne pandemije Evropska ragbi liga federacija (RLEF) pomerila je odigravanja Evropskog prvenstva za igrače do 19 godina starosti za narednu 2021, godinu, što dovodi do promene i međunarodnog kalendara takmičenja.\nNaša U19 reprezentacija koja je učesnika EP, nastaviće sa pripremama, pa je tako predviđeno da od 13. do 16. avgusta Srbija bude domaćin tradicionalnog Trofeja Beograd. Zbog još uvek neodređenih uslova putovanja i otvorenosti granica, protivnici nisu potvrđeni.\n- Pored nastavka domaćih takmičenja nama je prioriteta da spasemo što je moguće više internacionalnih obaveza, pogotovu za našu mladu reprezentaciju koja je na prošlom EP bila peta u Evropi. Takođe, kao jedan od nosilaca regionalne Balkan Super Lige, važno nam je da se održi kontinuitet takmičenja, što će opet naglašavamo zavisiti od nekih faktora na koje nemamo kako da utičemo. Naravno kraj godine je rezervisan za seniorski Evropski šampionat B grupe gde kao i uvek imamo velike ambicije – dodao je Kikanović.\nPored Trofeja Beograd i Evropskog šampionata B, jesenji deo sezone proteći će u završnim borbama domaće i Balkan Super Lige. Regionalno takmičenje imaće drugačiji format u odnosu na prve tri sezone – igraće se po kup sistemu od osmine finala. Finale Super Lige Srbije predviđeno je da se u prvoj nedelju oktobra, odnosno igra pre B prvenstva Starog kontinenta gde će rivali Srbije biti Rusija i Grčka. Završni meč Balkan Super Lige zakazan je za sada za termin 1. ili 2. novembra ove godine.


Kurti: Kosovo najdemokratskija zemlja na Zapadnom Balkanu, treba da postane članica NATO i EU – Radio Gora\nKosovski premijer Aljbin Kurti tokom boravka u Čikagu, na poziv Odseka za albanologiju održao je predavanje na temu Kosova i Balkana, prenosi Reporteri.\n„Hladnokrvni vojnici koji neselektivno muče, siluju i ubijaju. Spaljeni leševi i masovne grobnice su slike i stradanja Kosova prije dvadeset tri godine i Ukrajine danas“, rekao je premijer.\nOn je dodao da je zbog toga Kosovo pokazalo solidarnost sa Ukrajinom i njenim narodom od prvog dana napada.\n„Prvi smo se pridružili Evropskoj uniji i Sjedinjenim Državama u uvođenju sankcija Ruskoj Federaciji. Nismo oklevali da izrazimo spremnost da prihvatimo do 5.000 izbeglica i obezbjedili smo smeštaj i radni prostor za 20 ukrajinskih novinara, od kojih je gospođa Ljudmila Makej već stanovnica Prištine“, nastavio Kurti.\nPovodom pokušaja Kremlja da Kosovo iskoristi kao presedan za ruske akcije u Ukrajini, Kurti je rekao “da to nije ništa drugo do laž, da nema dokaza o sistematskom nasilju nad etničkim Rusima u Ukrajini, te da je poređenje sa Kosovom predaleko da ima bilo kakvu kritičnu vrednost”.\n„Korišćenje Kosova kao primera za opravdanje intervencije u Ukrajini nije ništa drugo do neznanje i direktan napad na istinu, čovečnost i zdrav razum. To pokazuje potpuno zanemarivanje međunarodnog prava i odgovornost da se poštuju vitalne međunarodne norme koje imaju za cilj da osiguraju da međunarodna zajednica nikada više neće uspjeti zaustaviti zločine genocida, ratne zločine i zločine protiv čovečnosti“, rekao je Kurti i dodao da nakon 23 godine od NATO intervencije na Kosovu, Kosovo je najdemokratskija zemlja na Zapadnom Balkanu.\n„Kosovo je priča o demokratskom uspjehu regiona i zato ga treba podržati da postane članica NATO-a, Evropske unije i drugih međunarodnih i regionalnih organizacija bez ikakvog daljeg odlaganja“, rekao je on i dodao da bi poništavanje napretka na Kosovu bilo jedina velika pobeda koju bi Putin želeo.\n“To je i razlog njegove nerazumne fiksacije na našu zemlju”, dodao je Kurti.\nNa kraju predavanja, premijer Kurti je rekao da su “Sjedinjene Američke Države partner i najbliži prijatelj Kosova i da je naša veza jaka i zato što delimo zajedničke vrednosti slobode i demokratije i duboko uverenje da su svi ljudi stvoreni jednaki i treba da imaju jednako pravo da traže sreću, slobodu i autonomiju u potrazi za istinom”.


SAZNAJEMO Veče pred finale devojka Luke Dončića imala udes, ali je to nije sprečilo da BODRI SVOG DEČKA\nPRŠTALO JE Plejmejker CSKA je provocirao, a onda mu je Micić pokazao zube /FOTO/\nKošarkaši Žalgirisa i moskovskog CSKA sastali su se u borbi za treće mesto na fajnal foru Evrolige, a u duelima ruskog i litvanskog šampiona prštalo je na sve strane.\nDolazak na Mali Kalemegdan značio je za bivšeg studenta univerziteta "Misuri" i "Havaji" povratak u rodni grad tačno 20 godina pošto je napustio Srbiju.\nZVEZDIN DOLAZAK POSLE PONOĆI Spavanje, trening i duel sa Fenerom - sve u 20 sati\nPaklena je košarkaška sezona... Vremena za predah gotovo i da nema. Košarkaši Crvene zvezde stigli su u Istanbul na megdan Feneru posle ponoći po lokalnom vremenu. Izabranici trenera Alimpijevića u hotel su se smestili tek oko 1.30 (takođe po lokalnom vremenu). Kako je utakmica zakazana za utorak (18.45 po našem vremenu) u svega 20 časova crveno-beli će spavati, trenirati i odigrati duel protiv šampiona Evrope.\nUtakmica 5. kola Evrolige između Crvene zvezde i Bamberga igra se u četvrtak od 18 sati u Beogradskoj areni. Prodaja karata u svim poslovnicama "Eventima" počinje od utorka u 12 časova.


U svijetu više od tri miliona električnih automobila, a u BiH svega 20 | Radio Srebrenik\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović danas je s predstavnicima komorskog sistema u BiH i udruženja održao konsultativni sastanak na kome su razgovarali o prijedlogu odluke o privremenoj suspenziji i smanjenju carinskih stopa pri uvozu novih automobila do 31. decembra ove godine, a čiji je cilj stvaranja boljeg regulatornog okvira za uvoz novih, a posebno automobila na električni pogon.\n– Ministarstvo je spremno, uz podršku vladinog i nevladinog sektora da ovu odluku narednih dana uputi na Vijeće ministara BiH – istakao je Šarović nakon sastanka.\nPodsjetio je da je Ministarstvo na inicijativu komorskog sistema, prije svega, Privredne komore FBiH, odlučilo da pokrene inicijativu i u proceduru uputi odluku o suspenziji i smanjenju carinskih stopa na nova uvezena vozila iz EU, koja koriste električni i hibridni pogon i nova ekološki prihvatljiva vozila.\n– Proces je priveden kraju i Ministarstvo je odlučilo da ovu odluku uputi u proceduru Vijeću ministara BiH. Odluka je u skladu sa Zakonom o carinskoj tarifi, privremenog je karaktera i može se produžavati ukoliko se pokažu dobri efekti. Cilj odluke je da se izvrši promocija korištenja i prodaje ovih automobila, da se izvrši i promocija automobila koji će da smanje zagađenje zraka u BiH i tako pozitivno utiču na klimatske promjene – naveo je Šarović napominjući da je BiH na začelju zemalja u regionu i cijeloj Evropi, kada je riječ o upotrebi automobila na električni i hibridni pogon.\nŠarović je dodao da je ovo prva konkretna akcija na promociji elektromobilnosti koja bi trebala da donese značajne pomake kada je riječ o ekologiji, ali i da doprinese razvoju infrastrukture, otvaranju novih radnih mjesta, s tim da, kako je istakao, neće doći do „osipanja budžeta“.\nVanjskotrgovinska komora BiH, prema riječima predsjednika Nemanje Vasića, podržala je prijedlog entitetskih komora koji, osim ekološkog i sigurnosnog aspekta, ima pozitivne ekonomske efekte.\n– Ovo bi mogao biti put da jednog dana dođemo u situaciju da neka svjetska kompanija preseli dio proizvodnje u BiH, a siguran sam da će Vijeće ministara imati razumijevanje jer će prihodi na nove automobile kroz PDV biti mnogo veći nego što će biti gubitak uvoza polovnih automobila koji su niske vrijednosti, tako da taj najveći problem za donošenje takve odluke praktično ne postoji – kazao je Vasić.\nPrivredna komora Federacije BiH, kako je kazao potpredsjednik Mirsad Jašarspahić, bila je inicijator ovakvog prijedloga odluke zajedno sa svojim Udruženjem ovlaštenih uvoznika novih automobila, te s partnerima u komorskom sistemu u BiH.\n– Vjerujem da će ovakva odluka dugoročno doprinijeti daljem razvoju privrede BiH, da BiH bude centar nekih modernih tehnologija, a ne da bude smetljište za ono što dolazi iz Evrope – naveo je Jašarspahić.\nU ovo doba godine, prema riječima predsjednika Udruženja ovlaštenih zastupnika i trgovaca automobilima pri Privrednoj komori FBiH Harisa Muratovića, uglavnom se priča o uzročnicima zagađenja, a ovaj put inicirana je konkretna odluka i stimulativna mjera za električne i ostale ekoautomobile što govori da i BiH na neki način želi da prati trendove u regiji, ali i na globalnom nivou.\n– Automobilska industrija doživljava veliku revoluciju. Više od tri miliona električnih automobila je registrovano širom svijeta, dok je u BiH nažalost, svega njih 20. Imamo i neku infrastrukturu od nekih 20 električnih punionica – dodao je Muratović.\nNajavio je da proizvođači automobila u ovoj i narednoj godini planiraju lansirati više od 50 novih modela automobila s električnim pogonom, kao i da se od sljedeće godine može očekivati značajno niža cijena električnih automobila u komercijalne svrhe koja bi se trebala kretati od 45.000 do 60.000 KM.\nLazo Šinik iz Privredne komore RS-a je kazao da ova odluka ima višestruki značaj, te da je opravdana i potrebna.\n– U ovoj inicijativi se u potpunosti postižu efekti koji neće dovesti u teži položaj čak ni izvorne prihode zbog toga što su refleksije takve da će se daleko više obezbijediti prihoda u budžet kada odluka bude u primjeni, a da ne govorimo o tome koliko je to važno za životnu sredinu. Dakle, više je pozitivnih stvari na jednom mjestu, ne umanjuju se ni prihodi, a obezbijedit će se veći broj takvih vozila – naveo je Šinik.\nAnes Podić iz Udruženja „Eko akcija“ kazao je da su izduvni gasovi iz automobila značajan problem kada je riječ o zagađenju zraka, te da je odluka pozitivan korak u smislu rješavanja tog problema.\nPrethodni članakBingo kupio fabriku stolica u Živinicama\nNaredni članakNova prilika za bespovratna sredstva poljoprivrednicima


Predsednik SDA uputio prijetnje političkom vrhu Srpske @ InfoBijeljina \nPredsednik SDA uputio prijetnje političkom vrhu Srpske\nLider SDA Bakir Izetbegović, nakon sjednice Predsedništva ove stranke, rekao je da će Klub poslanika SDA u Parlamentu BIH pozvati i druge klubove da protiv Milorada Dodika i Željke Cvijanović podnesu krivične prijave.\n– Klub poslanika SDA u Predstavničkom domu Parlamenta BiH pozvaće i ostale klubove da protiv Milorada Dodika i Željke Cvijanović podnesu odgovarajuće krivične prijave, rekao je Izetbegović nakon sjednice Predsedništva SDA.\nNakon sjednice Predsedništva SDA – Izetbegović je rekao da je tolerisanje protivzakonitih radnji – takođe protuzakonito djelo.\n– Pozivamo visokog predstavnika da poništi odluke NSRS o dodjeli odlikovanja Radovanu Karadžiću i drugim ratnim zločincima. Pozivamo Tužilaštvo BiH, na čelu sa Gordanom Tadić, da počnu raditi svoj posao. Dužni su sankcionisati sve one koji ruše ustavni poredak – poručio je Izetbegović i dodao da očekuje da Valentin Incko reaguje i primijeni bonska ovlaštenja i smijeni one koji djeluju protivustavno.


Plate rastu iz meseca u mesec; nemamo otpuštanja u doba krize - Istinomer\n„Plate rastu iz meseca u mesec, pri tome u doba najveće ekonomske krize mi nemamo otpuštanja”\nhttps://www.istinomer.rs/izjava/plate-rastu-iz-meseca-u-mesec-nemamo-otpustanja-u-doba-krize/ 2021-09-02 1 5 0 Neistina Istinomer\nU subotu, dan nakon što je održan sastanak kolegijuma Socijalno – ekonomskog saveta, ministar finansija Siniša Mali gostovao je u jutarnjem programu televizije Prva. Tema razgovora na sastanku bilа je minimalnа zaradа.\nMinistar Mali je iskoristio priliku da podseti da je u poslednjih 18 meseci aktuelna pandemija izazvana virusom korona, a samim tim je aktuelna i „najveća i najteža ekonomska kriza“, kao i da naglasi da će uprkos tome, osim povećanja minimalca, biti postignut i cilj da do kraja 2025. godine prosečna zarada u Srbiji bude 900 evra.\nRazlog tome on vidi u odgovornoj ekonomskoj politici Srbije.\n„Odgovorna ekonomska politika usmerena ka tome da nam raste životni standard građana Srbije, da nam plate rastu iz meseca u mesec, pri tome u doba najveće ekonomske krize mi nemamo otpuštanja, imamo dostignut nivo zaposlenosti i konačno održali smo finansijsku stabilnost“, objasnio je Mali.\nIstinomer je pitao ministra za objašnjenje ove izjave, ali odgovor iz njegog kabineta nije stigao.\nPlate rastu iz meseca u mesec\nSiniša Mali postao je ministar finansija u maju 2018. godine. Tada je prosečna neto zarada po zaposlenom u Srbiji iznosila 50 377 dinara. Naredna dva meseca prosečna neto zarada iznosila je oko 49 hiljada i 200 dinara, dok je u septembru iznos prosečne zarade bio 47 920 dinara.\nDo kraja te godine, uočava se povećanje zarade, da bi početkom 2019. godine ona iznosila nešto više od 54 i po hiljade dinara. Prema podacima za 2019. godinu, jasno je da je prosečna neto mesečna zarada u februaru, junu, avgustu i septembru bila niža od mesečne zarade meseca koji im je prethodio.\nSledeća, 2020. godina, počela je sa mesečnom prosečnom neto zaradom nešto manjom od 60 hiljada dinara, ali je nakon proglašenja vanrednog stanja, u aprilu i maju, kao i avgustu te godine, došlo do smanjenja mesečne zarade.\nOve godine, prosečna neto mesečna zarada po zaposlenom iznosila je u februaru 62 280 dinara, dok je u januaru 63 109 dinara. Plata u aprilu ove godine bila je 64 948 dinara, što je manje u odnosu na prethodni mesec mart, kad je iznos bio 65 289 dinara.\nDakle, nije istina da plata raste iz meseca u mesec.\nMilijana Rogač 1. 9. 2020.\nJedan od argumenata ministra Malog za „odgovornu ekonomsku politiku“, bio je i taj da tokom trajanja pandemije, čiju situaciju je Mali opisao kao najtežu i najveću ekonomsku krizu – nije bilo otpuštanja.\n„Pri tome u doba najveće ekonomske krize mi nemamo otpuštanja“, rekao je ministar.\nMeđutim, samo 15 dana pre gostovanja, upravo se Mali obratio povodom odluke Vlade o isplati jednokratne pomoći bivšim radnicima kompanije Geoks.\n„Kao što je predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić obećao prošle nedelje, bivši radnici u Geoksu dobiće jednokratnu pomoć u iznosu od po 53.965 dinara, jer smo smatrali da je važno da im što brže pomognemo da prebrode period do novog zapošljavanja”, rekao je on.\nPodsetimo, država je tokom pandemije sprovodila ekonomske mere koje su podrazumevale poreske olakšice, odnosno odlaganje plaćanja poreza na zarade i doprinose za privatni sektor tokom trajanja vanrednog stanja, kao i to da je odloženo plaćanje poreza na dobit i poreza na imovinu za pravna lica i preduzetnike. Jedna od mera bila je direktna pomoć malim privrednicima koji plaćaju paušalni porez kroz isplatu u gotovini tri minimalne zarade, ali onima koji su dobili otkaz – da u naredna tri meseca dobiju 50 odsto minimalne zarade, pored otpremnine koju po zakonu dobijaju od poslodavca\nIako je država sprovodila ove mere, otpuštanja tokom pandamije su se dogodila.\nPre oko mesec dana, a nakon skoro pet godina rada, italijanska kompanija Geoks zatvorila je fabriku obuće u Vranju, a bez posla ostalo je oko 1200 ljudi.\nTakođe, prema pisanju VOICE-a, početkom aprila prethodne godine, a usred vanrednog stanja, veći broj radnika fabrike Hačinson iz Rume je pre isteka ugovora na određeno vreme dobilo otkaz zbog smanjenog obima posla.\nI Jugmedia je pisao o tome da je oko 200 radnika korejske fabrike „Jura” u Leskovcu, koji su imali ugovore o radu na određeno vreme, takođe ostalo bez posla.\nU avgustu prethodne godine, 56 honoranih saradnika RTV Vojovodine dobilo je otkaze.\nZbog smanjenog obima posla tokom pandemije korona virusa, 200 radnika holandske brodogradilišne firme „Vahali“ u Mačvanskoj Mitrovici, ostalo je bez primanja.\nMasovno otpuštanje dogodilo se i u niškoj fabrici Šinvon, kada je 233 radnika ostalo bez posla. Većini nije produžen ugovor na određeno, dok su neki sporazumno prekinuli radni odnos.\nImajući sve ovo u vidu, izjava ministra Malog da nije bilo otpuštanja, još je jedna neistina.\nDostigli smo nivo zaposlenosti\nU nastavku svog gostovanja, ministar Mali tvrdio je i da je „dostignut nivo zaposlenosti“.\nS obzirom da objašnjenje nismo dobili, ne znamo na osnovu kojih činjenica Mali iznosi ove podatke.\nPodsetimo, Republički zavod za statistiku izdao je saopštenje u kome navodi da se od 2021. godine koisti nova metodologija Ankete o radnoj snazi, koja omogućava sagledavanje stanja i praćenje proračuna na tržištu rada, među kojima su i stopa zaposlenosti i nezaposlenosti.\n„Anketa o radnoj snazi je istraživanje kojim se, na slučajno izabranom uzorku domaćinstava, prikupljaju podaci o osnovnim karakteristikama radne snage kako bi se na osnovu tih informacija ocenio obim ukupne radne snage u našoj zemlji“, piše u dokumentu.\nNavedeno je i da se od januara 2021. godine sprovodi anketa na osnovu i u skladu sa novom Uredbom Evropskog parlamenta, a cilj revidiranja metodologije jeste poboljšanje sadržaja ankete kako bi se omogućilo preciznije praćenje kretanja na tržištu rada, s obzirom na konstante promene u njegovoj dinamici i strukturi.\nPortal Bizlife, u svom tekstu navodi da zbog promene metodologije, podaci nisu uporedivi sa podacima objavljenim pre 2021. godine.\nImajući u vidu da se na osnovu podataka iz Službenog glasnika iznos prosečne mesečne zarade nije konstantno uvećavao, kao i talase otpuštanja radnika u proteklom periodu, ministar Mali za izjavu da „plate rastu iz meseca u mesec” i da „u doba najveće ekonomske krize nema otupštanja“ dobija ocenu – neistina.\nSiniša Mali plate prosečna plata otpuštanje radnika minimalna cena rada


Hapšenje aktivista MANS-a nije bilo u cilju izvođenja pred sudsku vlast\nNalazite se ovdje:Početna»O MANS-u»Hapšenje aktivista MANS-a nije bilo u cilju izvođenja pred sudsku vlast\nO MANS-u, Saopštenja za medije, Slučajevi protiv MANS-a 23/06/2013\nobavještavam Vas da ćemo sjutra predati prijavu Savjetu za građansku kontrolu rada policije zbog nezakonitog postupanja policije, kršenja osnovnih ljudskih prava i neosnovanog šestočasovnog lišenja slobode zaposlenih u MANS-u.\nU prijavi ćemo navesti odredbe Ustava, Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda i crnogorskih zakona koje je policija kršila u konkretnom slučaju, kao i konkretne presude Evropskog suda za ljudska prava koje pokazuju da je takvo postupanje policije kršenje osnovnih ljudskih prava. Tako, službenici policije prilikom lišenja slobode aktiviste MANS-a nijesu obavijestili o razlozima lišenja slobode, o pravima koja imaju i o prirodi i razlozima za optužbu protiv njih. Takođe, tokom proizvoljnog lišenja slobode u trajanju od skoro šest časova, ova lica nijesu imala mogućnost bilo kakvog djelotvornog pravnog lijeka kojim bi se takva proizvoljna odluka ispitala u najkraćem roku, kako to nalažu navedeni propisi i standardi utvrđeni stavovima Evropskog suda za ljudska prava.\nSavjet ćemo obavijestiti i da je advokat uhapšenih po naređenju starješina policije morao čekati sat vremena na prijavnici, prije nego mu je dozvoljen kontakt sa svojim klijentima. Dalje, Savjet ćemo upoznati i sa činjenicom da je policija licima lišenim slobode tek tri sata nakon hapšenja saopštila da se tužilac izjasnio da u njihovim radnjama nema elemenata bića krivičnog djela i da će zato biti privedeni sudiji za prekršaje. Takođe, u službenoj zabilješci policije koja je dostavljena sudiji za prekršaje nema ni jedne riječi o osnovu lišenja slobode i obrazloženju postojanja nekog od osnova za lišenje slobode.\nDakle, aktivisti MANS-a bili su lišeni slobode skoro šest časova i za to vrijeme niko ih nije upoznao o prirodi i razlozima optužbi protiv njih, o pravima koja imaju, o osnovu lišenja slobode i zadržavanja, o razlozima zašto odmah nijesu privedeni tužiocu ili sudiji za prekršaje, niti je iko pokušao da obavi razgovor sa njima, ali im je jasno naglašeno da prostorije policije ne mogu napustiti dok im starješine policije to ne dozvole.\nU skladu sa stavovima Evropskog suda za ljudska prava, svrha hapšenja nekog lica mora biti da se to lice izvede pred sudsku vlast u najkraćen roku ili pak da se spriječi da ne izvrši neko kažnjivo djelo. Zato su službenici policije bili dužni da lica lišena slobode odmah izvedu pred sudiju, a ne satima da ih drže zatvorene dok traže šta bi im mogli staviti na teret. Takođe, policija je bila dužna da spriječi radnje aktivista MANS-a ako su smatrali da njima čine kažnjiva djela, a ne da ih neosnovano lišavaju slobode u momentu kada nijesu preduzimali bilo kakve radnje.\nU svakom slučaju, nesporno je da hapšenje aktivista MANS-a nije bilo u cilju izvođenja pred sudsku vlast, jer je policija već priznala da je satima nakon hapšenja obaviještena od tužioca da u konkretnom slučaju nema krivičnog djela. Takođe, hapšenje nije bilo ni u cilju sprječavanja vršenja nekog kažnjivog djela jer je policija pasivno posmatrala sve radnje uhapšenih lica, a lišila ih je slobode kada nijesu preuzimali ništa.\nPodsjećamo javnost i Savjet za građansku kontrolu rada policije da za sve navedene tvrdnje posjedujemo dokaze. Takođe, podsjetićemo Savjet da je nedavno dva puta utvrdio da je policija kršila zakon i prekoračivala ovlašćenja prema aktivistima NVO MANS i da je oba puta dobila preporuku da ubuduće to ne čini i da poštuje zakon.\nNa žalost, policija se oglušila o preporuke da poštuje zakon i svaki sljedeći put je sve brutalnije kršila osnovna prava zaposlenih u MANS-u. Štaviše, novoizabrani direktor policije umjesto da bar deklarativno najavi da će riješiti nerasvijetljena ubistva i da će uhapsiti aktere korupcije na visokom nivou, bez obzira što je njihovom voljom izabran, javno saopštava da bi policija opet isto postupila prema aktivistima MANS-a.\nTako je direktor policije odmah nakon što je izašao iz nazakonitog v.d. stanja saopštio da će policija nastaviti da krši prava aktivista MANS-a i da ga ne zanima suzbijanje kriminala.\nEvropski standardi govore da je navedeno postupanje policije nezakonito i da predstavlja kršenje ljudskih prava, ali zar bi policajac Stojanović bio izarbran za direktora da zna evropske standarde i ljudska prava i da je spreman da ih poštuje? Ipak, od policajca Stojanovića očekujem bar toliko karaktera da dosljedno ostane pri izjavi da bi opet uradio isto. Kada se u Crnoj Gori uspostavi vladavina prava riješiće se nerasvijetljena ubistva i procesuirati korupcija na najvišem nivou, ali i mnogi akteri korupcije koji su nevršenjem dužnosti to opstruisali. Tada će izjava policajca Stojanovića da bi opet uradio isto svakao imati veći značaj.\nNa kraju, očekujemo da Savjet u najkraćem roku postupi po našoj prijavi bez obzira što policija ignoriše njihove zaključke i preporuke.\nPunomoćnik NVO MANS:\nMANS PDV Porez na dodatu vrijednost Savjet za građansku kontrolu rada policije Skupština Crne Gore Uprava policije\nPredhodni članakVijeće za prekršaje Crne Gore uvažilo žalbu odbrane i stavilo van snage rješenje sudije za prekršaje Maje Rakočević\nSlijedeći članak Pismo ambasadoru Evropske Unije u Crnoj Gori, Mitji Drobniču


Reklamacija obuće – potrošači u Srbiji godinama u začaranom krugu\nDatum kreiranja: petak, 16 oktobar 2020 11:56\nJedan od najvećih potrošačkih problema u Srbiji već dugi niz godina je kvalitet obuće. Razlog za to je što prilikom uvoza proizvoda ne postoje utvrđeni standardi kojima bi se propisao odgovarajući kvalitet. Upravo je to jedan od glavnih razloga zašto svaki drugi par obuće bude predmet reklamacije, a često su to i proizvodi renomiranih brendova, za koje se nekada izdvaja iznos koji prevazilazi novčane mogućnosti potrošača. U trenutku kupovine, potrošači se vode politikom „što je proizvod skuplji, verovatno je i kvalitetniji“, dok je realnost potpuno drugačija i neretko se potvrdi da cena itekako ne opravdava kvalitet.\nKada se potrošač nađe u konkretnoj situaciji gde mu je reklamacija odbijena zbog “mehaničkog oštećenja, neadekvatnog korišćenja, održavanja, ili slično”, tada se ulazi u začarani krug dokazivanja da se nesaobraznost na proizvodu koja se pojavila prilikom redovnog, uobičajenog korišćenja nije nastala našom krivicom već da se prosto radi o lošem kvalitetu obuće. Postupak dokazivanja nije jednostavan iz razloga što u slučaju odbijene reklamacije, teret dokazivanja prelazi na potrošača koji se tada suočava sa nečim što je na većini razvijenih tržišta, gde postoji zdrava konkurencija, gotovo nezamislivo.\nPotrošači kontaktiraju udruženja potrošača koja pregoravaju sa trgovcima u pokušaju da reše spor, dostavljaju dokumentaciju, šalju obuću na ekspertizu, a u nekim slučajevima predmet stigne i do Apelacionog suda. Po opisanoj proceduri smo sigurno jedinstveni na evropskom tržištu. Običnom čoveku sve ovo deluje toliko komplikovano da će pre odustati od borbe za svoja prava, ali ima i onih potrošača koji u potrazi za pravdom posredstom naše i nekih drugih organizacija stižu i do suda. Situacija je trenutno takva da se vodećim, uglavnom “domaćim”, trgovačkim lancima za prodaju sportske odeće i obuće više isplati da plaćaju sudske troškove, nego da kvalitet svoje robe izjednače onom koji je na evropskom razvijenom tržištu. Na ovaj način brzo i lako se dolaze do velikih profita, a što je glavni imperativ svakog biznisa u Srbiji. Naša organizacija se godinama zalaže za strožiju kontrolu, definisanje i usvajanje standarda kvaliteta koji bi bili obavezujući za trgovce. Ovakve mere usvaja, implementira i njihovu primenu kontroliše država preko resornih ministarstava i inspekcija. Kako se godinama ništa na tom polju ne preduzima ostaje nada da će se problem rešiti dolaskom konkurencije, odnosno većim prisustvom vodećih evropskih trgovačkih lanaca sportske odeće i obuće koji će našem tržištu ponuditi ono za čim vapi – kvalitet, fer odnos prema kupcima i potpuno drugačiju poslovnu kulturu i etiku. Ništa ni manje ni niše od onog što već nude svojim kupcima u drugim zemljama u kojima posluju. Primera takvog poslovanja ima, a ostaje nam da se nadamo da će ih u budućnosti biti još više. Možda to “natera” i neke domaće trgovce na promenu pristupa i poslovne kulture.


Haškom tribunalu podneta tužba protiv lidera zemalja NATO\nŽENEVA - Grupa poznatih svetskih pravnika podnela je u petak pred Haškim tribunalom za ratne zločine u bivšoj Jugoslaviji tužbu protiv vodećih ličnosti NATO zbog ratnih zločina počinjenih tokom napada alijanse na SR Jugoslaviju.\nGrupu pravnika sa američkog kontinenta predvode profesori pravnog fakulteta Osgud Hol iz Toronta, na kojem je pre prelaska u pravosuđe predavala i glavni tužilac Haškog tribunala Luiz Arbur.\nU saopštenju koje je u petak podeljeno novinarima u Ženevi, navodi se da iza tužbe stoji 15 pravnika i profesora prava, kao i panamerička strukovna organizacija Američkog udruženja pravnika.\nTužbom su obuhvaćeni američki predsednik Bil Klinton, državni sekretar Madlen Olbrajt, generalni sekretar NATO Havijer Solana, portparol te organizacije DŽejmi Šej, kao i premijer i ministri odbrane i inostranih poslova Kanade, Žan Kretjen, Art Eglton i Lojd Eksvorti.\nTakođe, 15 pravnika je svojom tužbom obuhvatilo još 60 šefova država i vlada, ministara inostranih poslova i odbrane, kao i vodećih ljudi Zapadne vojne alijanse.\nLista zlocina koji su stavljeni na teret liderima zemalja članica NATO obuhvata ubistva sa predumišljajem, namerno nanošenje teških telesnih povreda, uništenje imovine koje ne može biti pravdano vojnim potrebama i upotrebu nehumanog oružja, kao i oružja koje izaziva prekomernu patnju.\nPravnici su lidere alijanse optužili i za namerno razaranje nebranjenih gradova, sela, mostova, verskih i obrazovnih objekata, kao i objekata posebne umetničke i istorijske vrednosti.\nViše od 100.000 izbeglica na Kosovu\nBEOGRAD - Generalni sekretar Jugoslovenskog Crvenog krsta, Rade Dubajić izjavio je u petak da se na Kosovu nalazi više od 100.000 raseljenih lica i naveo da ih na teritoriji Srbije bez Kosova ima oko 30.000, a u Crnoj Gori oko 70.000.\n"JCK nema egzaktnu evidenciju svih izbeglih i raseljenih lica, tako da pretpostavljamo da je njihov broj veći", rekao je Dubajić na konferenciji za novinare kojoj su prisustvovali i predstavnici Međunarodnog komiteta Crvenog krsta (MKCK) i Međunarodne federacije Crvenog krsta (MFCK).\nBilt imenovan za izaslanika za kosovsku krizu\nUJEDINJENE NACIJE - Generalni sekretar UN Kofi Anan imenovao je u petak bivšeg švedskog premijera Karla Bilta za svog izaslanika za rešavanje kosovske krize.\nBilt će tesno sarađivati sa šefom slovačke diplomatije Edvardom Kukanom, kojega je Anan 28. aprila imenovao takođe za svog specijalnog izaslanika.\nAnan je rekao da je pred njima težak posao. "Bilo je izvesnog napretka, ali nam predstoji još dalek put. Ne mogu da kažem da je mir iza ugla", ili da može biti postignut za nekoliko dana.\nMilošević primio poruku od Gligorova\nBEOGRAD -Predsednik Savezne Republike Jugoslavije Slobodan Milošević primio je u petak ličnu pismenu poruku predsednika Republike Makedonije Kire Gligorova.\nPoruku je Saveznom ministru za inostrane poslove Živadinu Jovanoviću uručio lični izaslanik i spoljno-politički savetnik predsednika Kire Gligorova, ambasador Ahil Tunte.


Jednoglasno na sednici je za predsednika GO Vranjska Banja izabran Dragan Sentić po zanimanju master pravnik koji je ovu funkciju obavljao i u prethodnom periodu.\nZa zamenika predsednika GO Vranjska Banja izabran je Marko Nikolić inženjer saobraćaja.\nFunkcije većnika u Veću GO Vranjska Banja u ovom mandatu vršiće Stole Cvetković, po zanimanju elektroenergetičar, Slobodan D. Nikolić specijalista fizioterapeut, Slobodan S. Nikolić inženjer šumarstva, Raša Raćipović učitelj muzike i Žarko Stanković strukovni inženjer tehnologije drveta.\nSednicom je najpre presedavala najstarija odbornica Vesna Anđelković do imenovanja novog predsednika Skupštine GO Vranjska Banja. Predsednica Izborne komisije GO Vranjska Banja podnela je izveštaj o sprovedenom izbornom procesu a potom su potvrđeni mandati odbornicima i oni su položili zakletvu.\nTajnim glasanjem odbornika za novog predsednika Skupštine GO Vranjska Banja imenovana je Svetlana Cvetković diplomirana pravnica, koja je ovu funkciju obavljala i u prethodnom sazivu. Za novog zamenika predsednika Skupštine GO Vranjska Banja izabran je Boban Stevanović, koji je srednju Tehničku školu završio u Vranju a radi kao šef Balon sale u Vranjskoj Banji i predsednik je sportskog društva Mineralac. Za sekretara Skupštine GO Vranjska Banja postavljen je Slađan Aleksić po zanimanju diplomirani pravnik.\nNa sednici je imenovana i Komisije za administrativna i mandatno-imunitetska pitanja Skupštine GO Vranjska Banja.\nNovi saziv Skupštine GO Vranjska Banja broji 13 odbornika SNS-a, 3 Srpske desnice, 2 SPS-a i 1 odbornik je iz JS.


U petom kolu Prve ženske lige Srbije, kragujevački predstavnici ostvarili su polovičan učinak.\nRadnički je na svom terenu prilično lako izašao na kraj sa Vrbas Medelom – 79:63 (19:6, 13:11, 25:23, 22:23). Domaće su još u prvoj četvrtini stigle do dvocifrene prednosti i tada je bilo jasno da će stići do pobede.\nIstakla se Jovana Čkovrić sa 28 poena (indeks 34), a dobro su je pratile Nikolina Milić sa 17 poena i 11 skokova (indeks 28) i Jelena Prvulović sa 16 poena (indeks 20).\nSa druge strane, košarkašice Šumadije preterpele su ubedljiv poraz u Staroj Pazovi, protiv istoimene ekipe – 90:64 (24:23, 33:18, 15:11, 18:12).\nGošće su loše otvorile meč, imale dvocifren zaostatak već u šestom minutu (20:5), ali su do kraja prve četvrtine uspele da priđu na samo pola koša. Međutim, usledila je furiozna druga četvrtina Stare Pazove, koja na veliki odmor odlazi sa 16 poena „viška“ i tada je sve bilo rešeno.\nPo 12 poena u poraženom timu postigle su Marijana Matović i Hristina Marjanović, a dvocifren učinak imala je i Sara Milošević (11 poena).\nU šestom kolu Radnički gostuje Jagodini, koja do sada ima maksimalan učinak, dok Šumadija dočekuje ekipu Beočina.


Kvalitet materijala za kalcizaciju - Forum PSSS - PSSS\nKvalitet materijala za kalcizaciju\n23 okt 2017 08:29\t#30478 od Damljanović Milan\nDamljanović Milan je napravio novu temu: Kvalitet materijala za kalcizaciju\nZa popravku pH vrednosti to jest kiselosti zemljišta mogu se koristiti različiti materijali- mleveni kalcijum karbonat , saturacioni mulj , hidratni kreč , tomas fosfat , stočna kreda , zeolit kao i ostali materijali sa visokim sadržajem kalcijuma . Osim toga ovi materijali moraju imati i neke druge karakteistike . Pre svega moraju biti ekološki zadovoljavajući to jest ne smeju imati primese teških metala , otrovnih i radioaktivnih supstanci , bioloških i hemijskih nečistoća. Takođe moraju imati i mehaničke karakteristike koje omogućuju laku upotrebu . Obzirom da se po hektaru koriste velike količine ovih materijala , veoma bitna je i laka dostupnost, niska cena i adekvatno pakovanje kao i blizina isporučioca zbog skupog transporta.\nU Moravičkom okrugu najbolje je koristiti mleveni kalcijum karbonat obzirom da je veoma dostupan i da ga ima u izobilju na našem terenu . Najveći isporučioci su Jelen Do ,Granit peščar – Ljig kao i fabrika stočne krede u Aranđelovcu . Veoma bitno je da proizvođači ispunjavaju norme o kvalitetu materijala a to su minimalni sadržaj CaCO3 – 90 % , granulacije 80 % do 0,2 mm i 20 % do 0,5 mm . Previše usitnjen materijal je težak za aplikaciju a previše krupan sporo reaguje i otpušta kalcijum u zemljištu . Takođe su vrlo bitna i ostale gore navedene norme.Potrbne količine po hektaru se keću od 2,5 do 5 tona po hektaru ( u jednoj godini ) u zavisnosti od kiselosti zemljišta to jest rezultata analize pH vrednosti zemljišta .\nZa Poljoprivrednu savetodavnu i stručnu službu


Majka dvoje dece (37) bez operacija ista Pamela Anderson.\n"Da li bi 37-godišnja majka dvoje dece, sa veličinom 30B i dečačkom figurom ikada mogla da ima grudi koje staju u D korpu, zaobljene bokove i izvajanu zadnjicu? O kalifornijskom tenu i "barbi-plavoj" kosi da i ne govorimo", započela je svoju priču Poli Hejl za britanski "The Sun".\nJoš dok je bila tinejdžerka, Poli je svake subote popodne fascinirano pratila "Čuvare plaže", jer je bila opsednuta Pamelom Anderson.\nKada je videla transformaciju glumice Lili Džejms u Pamelu Anderson, Poli je rešila da sebi priušti jedan dan u Pamelinoj koži.\nUštedela je 600 dolara (oko 500 evra), od kojih je platila periku, veštačke grudi i šminku.\nŠminkanje i proces transformacije trajali su sedam sati, ali je rezultat bio fenomenalan.\nDok mnogi fanovi daju basnoslovne cifre na estetske zahvate kako bi izgledali kao njihovi idoli, Poli je samo sa šminkom, perikom, i gumenim grudima uspela da postigne svoj cilj, i da bude Pamelina dvojnica, barem na taj jedan dan.\nKako je ceo proces transformavije tekao, i kako izgleda Poli u telu Pamele, možete pogledati ovde.


Višković: Zbog blokade Elektroprenosa BiH ugrožena elektro mreža u Banjaluci - mojKontakt portal\n– Mi smo u ovom momentu u Banjaluci skoro na vršnom opterećenju. Ukoliko posmatramo propise i zakonska rješenja skoro da se nijedan novosagrađeni objekat u Banjaluci više ne bi mogao konektovati na postojeće elektro napajanje. Trebaju nam pod hitno nove trafostanice – rekao je Višković.\n– Mi smo u poslovnoj zoni Incel u Banjaluci bili odredili lokacija za novu trafostanicu i skoro da je bio raspisan tender, ali je onda to sve zakočeno. Na svim sastancima otvaram ovo pitanje jer nefunkcionisanje tog preduzeća predstavlja ozbiljan problem za građane ove zemlje. Rečeno mi je da će se to pitanje rješavati u sklopu formiranja vlasti na nivou BiH, ali ne slažem se s tim. Investicije su investicije, i ne bi ih trebalo vezivati sa formiranjem ili neformiranjem vlasti – upozorava Višković.\nPrevious Previous post: Četiri dječje auto-sjedalice pale na testu\nNext Next post: Milinković-Savić dogovorio uslove sa PSŽ-om\n10. 12. 2019., 11:38


Naslovnica SPORT BiH Serija A: Roma i Genoa odigrali sjajan meč uz gol i asistenciju...\nŠest utakmica prvog kola Serije A odigrano je večeras u terminu od 20:45, a fantastičan meč odigrali su Roma i Genoa na Olimpicu. Na kraju rezultat je glasio 3:3.\nSjajnu noć imao je bosanskohercegovački reprezentativac Edin Džeko. Kapiten Zmajeva je prvo u šestoj minuti asistirao Cengizu Underu za 1:0, da bi u 30. minuti postigao fenomenalan gol nakon solo prodora u kaznenom prostoru.\nIpak, i na drugoj strani imali smo raspoloženog pojedinca, to je bio Andrea Pinamonti koji je postigao jedan gol, ali i izborio penal za 2:2.\nU nastavku Roma je ponovo došla u vodstvo, fenomenalan gol postigao je Aleksandar Kolarov iz slobodnog udarca, ali se i po treći put Genoa vratila u meč, za konačnih 3:3 pogodio je glavom Cristian Kouame.\nVažan trijumf na nezgodnom gostovanju ostvarila je ekipa Lazija uz dva pogotka Cire Immobilea i jedan Joachima Corree za 0:3 protiv Sampdorije.\nAtalanta je napravila veliki preokret i rezultatom 3:2 slavila protiv SPAL-a u Ferari, dok je Siniša Mihajlović sa svojom Bolognom osvojio bod na gostovanju Veroni. Srbijanski stručnjak je, uprkos borbi sa teškom bolesti, smogao snagu da vodi Bolognu. Opširnije OVDJE!\nRoma – Genoa 3:3\nSPAL – Atalanta 2:3\nVerona – Bologna 1:1\nPrethodni članakNakon tragedije kod Kupresa povrijeđeni deminer van životne opasnosti\nSljedeći članakKonya uzela veliki bod u nadoknadi protiv prvaka, cijeli meč odigrali Bajić, Aničić i Milošević


Izvor: B92, 20.Jun.2021, 10:59\nOrganizatori letnjih Olimpijskih igara u Tokiju razmatraju da dozvole prisustvo do 20.000 gledalaca na otvaranju 32. Olimpijskih igara, koje počinju 23. jula.\nBroj od 20.000 gledalaca na ceremoniji otvaranja podrazumeva posetioce koji su kupili karte i zvaničnike Olimpijskih igara.\nInformaciju saznaje agencija Kjodo iz pouzdanih izvora bliskih organizatorima.\nVlada Japana je saopštila da će odobriti okupljanja do 10.000 ljudi u delovima zemlje koji >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << nisu na udaru korona virusa ili pod vanrednim merama, ali pod uslovom da ta brojka ne prelazi 50 odsto kapaciteta prostora u kojem se održavaju sportske igre ili koncerti.\nZa ceremoniju otvaranja Olimpijade se očekuje da organizatori obezbede dodatna mesta za zvaničnike povezane sa igrama, navode izvori agencije Kjodo i najavljuju da će o tom pitanju sutra biti održan video sastanak zvaničnika vlade Japana, gradskih vlasti Tokija i Medjunardnog olimpijskog komiiteta.


Privreda – Prnjavor.info\nBanka Srpske u stečaju pokušala je juče da zaplijeni pokretnu imovinu predsjednika Udruženja poljoprivrednih proizvođača – mljekara RS Vladimira Usorca zbog duga koji ne vraća. Međutim, izvršioci su se vratili praznih ruku jer im Usorac […]\nIsplaćeni podsticaji u poljoprivredi za 2021. godinu\nBANjALUKA – Područna privredna komora Banjaluka uručila je juče plakete predstavnicima 53 privredna društva koja obilježavaju značajne jubileje poslovanja, prebrodile su mnoga teška vremena, a sada se suočavaju sa nedostatkom radne snage kao najvećim izazovom. […]\nJavni poziv za prijavu interesa za ublažavanje uticaja krize izazvane virusom COVID-19 za mikro, mala i srednja preduzeća u metalnoj i drvnoj industriji\nU okviru projekta EU4Business Recovery objavljen je Javni poziv za prijavu interesa za ublažavanje uticaja krize izazvane virusom COVID-19 na mikro, mala i srednja preduzeća (MMSP) u metalnoj i drvnoj industriji. Rok za prijavu je 31. januar 2022. godine do […]\nCvijanović posjetila fabriku “Sanino”: Zadatak institucija da pomognu\nPredsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović obišla je pogon fabirke “Sanino” u Prnjavoru, u kojoj, kako je rekla, vrijedne ruke radnica, proizvode obuću za neke od najvećih svjetskih brendova. “Drago mi je što čujem da postoji […]\nSkupština akcionara preduzeća “Gradip” iz Prnjavora donijela je odluku o prenosu akcija manjinskih akcionara na otkupioca, odnosno “GP Ljubić” i Branimira Bijelića koji će za to morati da plate oko 211 hiljada maraka. Naime, portal […]\nPrnjavorski METALEX otvorio savremeni maloprodajni objekat u Dervišima kod Banja Luke\nPrnjavorski “Komerc Mali” svoje proizvode više ne izvozi na Kosovo\nDa su se domaća preduzeća iz BiH vratila na tržište samoproglašenog Kosova, potvrđuju podaci Spoljnotrgovinske komore BiH, prema kojima je izvoz za 10 mjeseci ove godine povećan za preko 36 miliona KM u odnosu na […]\nDualno obrazovanje u Standardu 18.11.2021. (VIDEO)\nOd novembra plate u “Standardu” veće 20 odsto: Pozitivna iskustva u dualnom obrazovanju (FOTO)\nSistem dualnog obrazovanja još nije u potpunosti zaživio u Republici Srpskoj ali se uveliko radi na tome što potvrđuje i činjenica da je reforma obrazovanja već u toku a koja će dualno obrazovanje raditi po […]


Špirić: OBA prerasta u rentakar jačih agecija\nPoslanik SNSD-a u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH Nikola Širić izjavio je danas da je problem što Obavještajno-bezbjednosna agencija BiH sve više prerasta u neku vrstu rentakar službe jačih obavještajnih agencija u inostranstvu.\nŠpirić je novinarima rekao da je pitanje usvajanja izmjena i dopuna Zakona o OBA BiH predstavlja stvar parlamentarne rasprave i procedura.\n"Dobro bi bilo da se o izmjenama zakona izjasnila Zajednička komisija za nadzor nad radom OBA Parlamentarne skupštine BiH. Koliko znam, tog sastanka i te komisije nije bilo", upozorio je Špirić.\nPoslanik SNSD-a rekao je da se postavlja pitanje da li Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH danas ima preduslove da raspravlja o izmjenama tog zakona.\n"Sigurno da zakon treba usklađivati sa evropskim zakonodavstvom. Dobro bi bilo da vidimo koji su to projekti u kojima OBA učestvuje za novac, gdje je evidentiran i o čemu se radi", dodao je Špirić.\nKomentarišući najavljenu raspravu o izmjeni seta zakona o akcizama u Predstavničkom domu Parlametnarne skupštine BiH, Špirić je rekao da je i to pitanje parlamentarne procedure.\n"Zakonom je tačno propisano ko se bavi politikom poreza i akciza. Konačnu odluku mora dati Upravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje i ako ovaj danas predloženi zakon ima stav Uprave spreman sam da o njemu razgovaram", rekao je Špirić.\nOn je naglasio da, u suprotnom, odnosno bez stava UO UIO, ovo pitanje predstavlja predizibornu kampanju, naglašavajući da za ozbiljno parlamentarno odlučivanje moraju biti ispunjeni uslovi.\nŠpirić je ocijenio i da BiH i njene institucije nisu u stanju da se nose sa migrantskom krizom i da ne postoji strategija.\n"Mi danas nemamo informaciju Ministarstva bezbjednosti, nego ljutnju ministra Dragana Mektića i ukoliko se ovo sve nastavi bez konkretnog odgovora i jasne brige za te ljude koji su u BiH, sve prerasta u anarhiju", rekao je Špirić.\nOn kaže da je logično bilo da Ministarstvo bezbjednosti BiH dostavi\ninformaciju o tome koliko je migranata, gdje su smješteni i kakva je bezbjednosna situacija.\n"Bilo je očekivano da nam ministar objasni na bazi koje odluke je očistio park u Sarajevu i izbjeglice premjestio u Mostar ili je to bilo priprema za posjetu turskog predsjednika Redžepa Tajipa Ergogana. Ali, to nije odgovor na migrantske izazove", rekao je Špirić.\nOn je napomenuo da je Mektić danas naveo da je riječ o krizi koja će se nastaviti, a nema prijedloga rješenja.\nOBA Nikola Špirić Parlament BiH


Italija: Tužilaštvo razmatra 300 optužnica protiv kineskih imigranata\n21. juni/lipanj, 2015.\nItalijansko tužilaštvo razmatra optužnice protiv 297 osoba i centralne kineske državne banke "Bank of China" u vezi sa istragom o pranju novca, navodi agencija AP.\nOsumnjičeni su većinom kineski imigranti koji žive u Italiji, uključujući i dvojicu menadžera u filijali kineske banke u Milanu.\nPrema navodima tužilaca, neki od osumnjičenjih služili su se "mafijaškim" metodama i zastrašivanjem, prenela je juče italijanska agencija ANSA.\nItalijanski istražitelji tvrde da su kineski imigranti u Italiji za manje od četiri godine preko servisa za transfer novca prokrijumčarili više od 4,5 milijardi evra u Kinu, zarađenih od falsifikovane robe, prostitucije, eksploatacije radne snage i utaje poreza.\nTo je ustanovljeno nakon četvorogodišnje istrage italijanske finansijske policije koja je pokrenuta zato što se očigledno bogatstvo nekih kineskih imigranata u Italiji koji su kupovali luksuzna kola, otvarali kladionice i fabrike garderobe kupovali italijanske kafiće i nekretnine nije odražavalo u lokalnim poreskim prijavama.\nUprkos velikim ekonomskim vezama između Kine i Zapada, neujednačena saradnja, neusaglašeni pravni sistemi i kineski zakoni o tajnosti dozvolili su kriminalcima da se globalizuju efikasnije od policije, i otežali zapadnim kompanijama i sudovima da im zatvore poslove, navodi AP.


Nemačka planira da postavi 2045. kao rok za klimatsku neutralnost\nNemačka namerava da skrati rok za dostizanje nultih neto emisija na 2045. godinu, što je pet godina ranije od cilja Evropske unije. Novi rok za klimatsku neutralnost Nemačke, kojeg su najavili ministar finansija Olaf Scholz i ministarka za životnu sredinu Svenja Schulze, vlada u Berlinu bi mogla da usvoji sledeće nedelje.\nKako su rekli Scholz i Schulze, novi ciljevi Nemačke će biti smanjenje emisija za 65% do 2030, za 85-90% do 2040. godine i dostizanje nultih neto emisija do 2045.\nTrenutni ciljevi su isti kao i ciljevi EU, a to je smanjenje emisija za 55% do 2030 i klimatska neutralnost do 2050. U uniji je nedavno postignut dogovor da klimatska neutralnost do 2050. godine postane pravno obavezujući cilj.\nNajava stiže nakon sudske presude da je nemački zakon o klimatskoj akciji manjkav\nNajava stiže nakon što je Savezni ustavni sud Nemačke nedavno presudio da je zakon o klimatskoj akciji manjkav i delimično neustavan i naložio vladi da do kraja sledeće godine unese detalje u vezi sa ciljevima za smanjenje emisija gasova sa efektom staklene bašte za period nakon 2030. godine.\nPitanje ustavnosti zakona pokrenuli su mladi aktivisti sa tvrdnjom da zakon krši njihovo pravo na humanu budućnost time što ne ide dovoljno daleko kako bi omogućio da se globalno zagrevanje ograniči na 1,5 stepen Celzijusa.\nBerlin će pomoći projekte proizvodnje vodonika u čeličanama\nU cilju dostizanja klimatskih ciljeva, nemačka vlada pokušava da obezbedi smanjenje emisija u industriji čelika, što uključuje i podršku proizvodnji vodonika u čeličanama. Da bi proizvodnja čelika postala ekološki održivija, biće potrebne velike promene, poput zamene uglja vodonikom kao energentom za peći u čeličanama.\nNemački ministar privrede Peter Altmaier je rekao da će biti potrebno 35 milijardi evra investicija do 2050. godine da bi se eliminisale emisije u sektoru čelika, koji je najveći industrijski emiter gasova sa efektom staklene bašte.\nNemačka razvila strategiju održivog finansiranja da bi privukla zelene investicije\nNemačka vlada pokušava i da privuče više investicija u projekte koji pomažu u borbi sa klimatskim promenama pomoću nove strategije održivog finansiranja, koja sadrži 26 pojedinačnih mera i usklađena je sa Ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih nacija, piše Reuters.\nStrategija treba da pomogne investitorima da identifikuju prilike za zeleno finansiranje pomoću sistema za označavanje održivosti koji je nazvan “semafor.” Vlada očekuje da će sprovođenje ovog plana Nemačku učiniti vodećom destinacijom za zelene investicije.\nTagovi: ciljevi održivog razvoja, emisije gasova sa efektom staklene bašte, klimatska neutralnost, klimatske promene, održivo finansiranje, vodonik\nPočetna » Klimatske promene » Nemačka planira da postavi 2045. kao rok za klimatsku neutralnost\nRealnost energetske tranzicije: proizvodnja fosilnih goriva raste bar još 20 godina


Na proleće nastavak radova u okviru programa KfW - IV\n23. dec 2014. 10:22\nJKP „Gradska toplana“ Pirot danas je, u 12 časova u prostorijama Medija centra, potpisalo aneks ugovora u okviru programa KfW – IV sa izvođačem radova – Konzorcijuma Štrabag AG i Logstor iz Austrije....\nZalihe konstantne, grejanje nesmetano\n19. dec 2014. 09:01\nJP “Gradska toplana” trenutno na zalihama ima 260 tona mazuta, kaže direktor Radovan Nikolić. Sa tim količinama obezbediće se, shodno aktuelnim dnevnim temperaturama, nesmetana isporuka toplotne ...\nNesmetana isporuka toplotne energije\n27. nov 2014. 08:12\nJavno preduzeće “Gradska toplana” trenutno na zalihama ima 242 tone mazuta što predstavlja optimalnu količinu zaliha, kaže direktor Radovan Nikolić. Problema oko isporuke mazuta od dobavljača AD “...\nSukcesivnom nabavkom do optimalnih zaliha mazuta\n17. nov 2014. 10:41\nGradska toplana u Pirotu raspolaže dovoljnim količinama mazuta za normalan rad, rekao je u izjavi za Portal Plus online i Plus radio direktor Radovan Nikolić. Trenutno je na zalihama 280 tona, što ...\nZalihe mazuta na optimalnom nivou\n07. nov 2014. 08:04\nGradska toplana u Pirotu raspolaže dovoljnim količinama mazuta za normalan rad, rekao je u izjavi za Portal Plus online i Plus radio direktor Radovan Nikolić. Trenutno je na zalihama 240 tona, što ...\nUslovi reprograma duga za toplotnu energiju\n22. okt 2014. 10:55\nJKP ‘’Gradska toplana’’ je dobilo saglasnost od Skupštine opštine Pirot da mogu potpisivati sporazume uz uslovni otpust kamate za stara dugovanja korisnika toplotne energije, saopštio je Radovan ...\n15. okt 2014. 09:58\nMinistar rudarstva i energetike Aleksandar Antić preporučio je u utorak lokalnim samoupravama i Udruženju toplana da odlože početak grejne sezone koji je planiran za sredu zbog izrazito visokih ...\nNovi uslovi za isključenje sa sistema daljinskog grejanja\n23. sep 2014. 11:17\nOdbornici lokalnog parlamenta na sednici koja je zakazana za petak 26. oktobar, izjašnjavaće se o predlogu Odluke Nadzornog odbora JKP ”Gradska toplana” o reprogramiranju neizmirenog duga za ...\n23. sep 2014. 10:33\nPočetkom meseca JP “Gradska toplana” uputilo je zahtev dobavljaču AD “Nafta” za isporuku 250 tona mazuta, odnosno 10 cisterni energenta. Ukupna količina biće isporučena do kraja septembra, a do sada ...\nPripreme za predstojeću grejnu sezonu\n10. sep 2014. 11:58\nPočetkom meseca JP “Gradska toplana” uputilo je zahtev dobavljaču AD "Nafta" da do kraja septembra isporuči 250 tona mazuta, čime bi se obezbedio siguran početak grejne sezone, kaže Radovan Nikolić, ...\n29. avg 2014. 09:15\nPočetkom jula sve obaveze prema jedinom dobavljaču mazuta Akcionarskom društvu “NAFTA” Toplana Pirot je u potpunosti izmirila. Direktor Toplane , Radovan Nikolić, kaže da je na ovaj način stvorena ...\nU planu nabavka prvih količina mazuta\n05. avg 2014. 11:29\nPirotska Toplana priprema se za predstojeću grejnu sezonu, koja će krenuti prema planu, 15. oktobra, a ako zahladni – i koji dan pre. Do početka grejne sezone, tokom septembra biće nabavljeno oko 200 ...\nUvodjenje tarifnog sistema prioritet\n12. jun 2014. 08:59\nU prethodnoj grejnoj sezoni, na području grada oko tridesetak podstanica JP "Gradska toplana" bilo je obuhvaćeno tarifnim sistemom naplate utrošene toplotne energije. Radovan Nikolić, direktor ...\nToplana donira sredstva\n19. maj 2014. 10:11\nNa vanrednoj sednici Nadzorni odbor JP“Gradska toplana“ na poziv Privredne komore Srbije, doneo je odluku da uplati 50.000 dinara na predračun Vlade Republike Srbije, kao pomoć ugroženim područjima....\nNaplata po utrošku donela uštede VIDEO\n13. maj 2014. 13:00\n16. apr 2014. 11:22\nJuče je zvanično završena šestomesečna grejna sezona. Medjutim, u skladu sa vremenskim prilikama, Toplana će biti u pripravnosti do 3. maja i ako je potrebno, kao što je to danas, isporučivaće ...\nJKP Toplana Pirot – pozitivan bilans poslovanja\n11. mar 2014. 11:30\nNa rad i poslovanje JP Toplana Pirot u prošloj godini direktno su uticali ukupna potrošnja mazuta, indeks rasta cene ovog energenta i uslovi nabavke. Sa druge strane na rezultat rada direktno se ...


Sutra isplata po 60 evra za nezaposlene - Povezane vesti - Naslovi.net\nBEOGRAD - Država će sutra, 14. juna, isplatiti pomoć od po 60 evra za sve nezaposlene, koji su zaključno sa 15. aprilom bili prijavljeni na Nacionalnoj službi za zapošljavanje. Ta pomoć se realizuje u okviru trećeg paketa mera pomoći za građane… »\nDržava će sutra, 14. juna, isplatiti pomoć od po 60 evra za sve nezaposlene, koji su zaključno sa 15. aprilom bili prijavljeni kod Nacionalne službe za zapošljavanje. Ta pomoć se realizuje u okviru trećeg paketa mera pomoći za građane i… »\nDržava će sutra, 14. juna, isplatiti pomoć od po 60 evra za sve nezaposlene, koji su zaključno sa 15. aprilom bili prijavljeni na Nacionalnoj službi za zapošljavanje. Ta pomoć se realizuje u okviru trećeg paketa mera pomoći za građane i… »\nDržava će sutra, 14. juna, isplatiti pomoć od po 60 evra za sve nezaposlene. Jedini uslov za isplatu je da su nezaposleni zaključno sa 15. aprilom bili prijavljeni na Nacionalnoj službi za zapošljavanje. Ta pomoć se realizuje u okviru trećeg… »\nSutra isplata 60 evra za nezaposlene: U trećem paketu pomoći podrška i za 600.000 ljudi na birou\nDržava će sutra, 14. juna, isplatiti pomoć od po 60 evra za sve nezaposlene, koji su zaključno sa 15. aprilom bili prijavljeni na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje. Ta pomoć se realizuje u okviru trećeg paketa mera pomoći za građane… »\nFoto N. Skenderija Ta pomoć se realizuje u okviru trećeg paketa mera pomoći za građane i privredu. Za razliku od prethodna dva paketa, ovaj paket je po prvi put uključio i pomoć za nezaposlene. Do sada je u okviru trećeg paketa isplaćeno tri puta… »\nBeograd -- Država će sutra isplatiti pomoć od po 60 evra za sve nezaposlene, koji su zaključno sa 15. aprilom bili prijavljeni na Nacionalnoj službi za zapošljavanje. Ta pomoć se realizuje u okviru t rećeg paketa mera pomoći za građane i… »\nDržava će u ponedeljak, 14. juna, isplatiti pomoć od po 60 evra za sve nezaposlene, koji su zaključno sa 15. aprilom bili prijavljeni na Nacionalnoj službi za zapošljavanje. Ta pomoć se realizuje u okviru trećeg paketa mera pomoći za građane i… »\nDanas pre 1 satjoš 52 povezane\nSportske.net pre 7 satijoš 29 povezanih\nRTS pre 19 minutajoš 71 povezana\nPolitika pre 30 minutajoš 40 povezanih\nRTS pre 5 satijoš 34 povezane


Vesić: Beograd - grad sa više centara\nVesić: Beograd – grad sa više centara\nTanjug 29. jula 2018. 13:58\nBEOGRAD – Zamenik gradonačelnika Goran Vesić rekao je danas da će Beograd postati grad koji će uskoro da ima više centara.\nU avgustu kreće rekonstrukcija Trga republike, trajaće oko 14 meseci, rekao je Vesić gostujući na TV Pink i dodao da kada bude završena zgrada Opere i Baleta, da ćemo tada imati formiran pravi centralni gradski trg.\nNakon Trga, krenuće se u rekonstrukciju Vasine ulice i u rekonstrukciju Studentskog trga, naveo je Vesić, koji je naglasio da vozači neće osetiti samu rekonstrukciju.\n„Vasina će biti pešačka zona, a autobusi će niz Francusku ići do Dunavske gde će biti nova okretnica“, rekao je on.\nŠto se tiče Karađorđeve ulice ona će biti rekonstruisana u dve faze, a prva će početi u septembru.\nVesić je rekao i da se kreće sa rekonstrukcijom hotela Bristol, zatim Savskog trga, da zgrada železničke stanice postaje muzej, da će se paraleleno sa Savskom raditi izgradnja centralnog parka, sa modernim sadržajima, a sa rekonstrukcijom Ulice Kneza Miloša krenuće se na jesen sledeće godine.\nKako je istakao, u prethodne tri godine završena je prva faza Veleteržnice, urađena je moderna hala sa hladnjačama, sa prostorom za izlaganje robe, sa prostorom za kamione, to je prva velika hala koja je za meso i za ribu.\nOstalo je da se uradi još nekoliko hala za druge stvari, najavio je zamenik gradonačelnika.\nVlada Srbije, odnosno ministastvo poljoprivrede, predložiće zakon o nacionalnoj veletržnici, na osnovu koga će Republika ući u sadašnju gradsku Veletržnicu, dogradiće još drugu i treću fazu i postaće nacionalna koja će biti vlasništvo Republike Srbije i Grada Beograda, pojasnio je Vesić.\n„Na taj način ćemo je unaprediti i obezbediti da bude mesto sa koga će se plasirati srpski poljoprivredni proizvodi u svet“, zaključio je Vesić.


Hoće li gradovi biti isti posle korone? Foto: Chris Barbalis on Unsplash\nAnđela Aleksić, 07.04.2020. 0 4 min za čitanje\nOvo svakako neće biti prvi put u istoriji da će izgrađeno okruženje biti adaptirano nakon novih saznanja o zaraznim bolestima.\nZaista je teško ne obratiti pažnju na naše fizičko okruženje ovih dana kada je većina izolovana u svojim domovima. Uočavamo stvari koje bi mogle da se promene, poprave, pa su verovatno raspremanje garderobera i uradi-sam projekti veoma aktuelni. Međutim, za mnoge u arhitektonskoj zajednici širenje koronavirusa dovelo je do stanja preispitivanja i ponovnog vrednovanja njihovog posla i radova koje su do sada izveli.\nNovonastala situacija, kao i slične kroz istoriju, mogla bi da dovede do promene u načinu projektovanja i dizajniranja, posebno mesta javnog okupljanja, poput aerodroma, hotela, bolnica, kancelarija, pa i teretana, piše Architectual Digest.\nOčekuje se da će javni objekti, poput stadiona imati više opcija za pranje i dezinfekciju ruku. Foto: MEIS Studio\nArhitekte su često inspirisane da osmisle nove ideje u onim trenucima kada nemaju šta drugo da rade.\nKako objašnjava Rami el Samahy, direktor bostonske arhitektonske i dizajnerske firme OverUnder i gostujući profesor na MIT-u, neće biti prvi put u istoriji da će gradovi i zgrade biti preuređeni ili redizajnirani kao odgovor na povećano razumevanje nastale bolesti. On ističe da bi trebalo da se osvrnemo na obnovu Pariza 1800-ih od strane Osmana, na rekonfigurisanu infrastrukturu Londona usled epidemije kolere u tom gradu 1854. godine, kao i na reakciju Njujorka tokom 19. veka na stanje oronulih stambenih zgrada. Iako se kraj pandemije Covid-19 ne nazire, nekoliko ideja se već pojavilo, jer kako je jednom rekao arhitekta David Dewane: “Arhitekte su često inspirisane da osmisle nove ideje u onim trenucima kada nemaju šta drugo da rade.“\nKoncept otvorenih radnih prostora izumire?\nPopularnost koncepta otvorenih kancelarija svakako je počela da opada i pre trenutne pandemije, a upravo Dewane koji je možda i najpoznatiji u zalaganju protiv ovog koncepta, nada se da će poslodavci iskoristiti najbolje od onoga što su naučili od virtuelnog načina rada, te pri oblikovanju budućih radnih prostora omogućiti ravnotežu između prostora za izolovanu koncentraciju i produktivne i smislene saradnje zaposlenih.\nLionel Ohayon, osnivač i izvršni direktor njujorškog studija ICRAVE, ističe da je život u gradovima sve popularniji, ljudi koriste velike količine papira, a komercijalne nekretnine na tržištu su u procvatu. On kaže i da će nas sve ovo testirati, jer smo primorani da radimo odvojeno. Dolazi do zaključka, da ako je virtuelni rad uspešan i ako smo zapravo čak i produktivniji, to može da promeni način vrednovanja radnog prostora. „Ne žele svi da budu deo velikog društvenog igrališta.“, kaže Ohayon.\nVeća automatizacija i bez fizičkog kontakta\nGotovo svi predviđaju da će se javni prostori kretati ka većoj automatizaciji kako bi se izbegle zaraze, pri čemu će pojava Covid-19 ubrzati razvoj svih vrsta tehnologija na rad bez dodira, poput automatskih vrata, liftova koji se aktiviraju glasom, ulaz u hotelsku sobu pomoću mobilnog telefona, kontrola svetla i temperature bez fizičkog dodira i sl. Takođe, predviđa se i uvođenje daleko više mogućnosti za pranje i dezinfekciju ruku u javnim prostorima.\nPredviđa se sve veća primena automatizacije, kako ne bi bilo fizičkog kontakta pri regulisanju rasvete, roletni ili temperature. Foto: Robert Benson/Amenta Emma\nNa vidiku je smanjivanje broja ravnih površina na kojima se klice mogu zadržati, i obavezno uvođenje ventilacionih sistema.\nToaletni prostori sa vratima u javnim prostorima već su i bili na izlasku iz upotrebe, a sada će verovatno biti eliminisana gde god je to moguće, ističe Craig Scully iz Fort Wayne. Dizajneri će se sve više pozivati da koriste antibakterijske tkanine i završne materijale, poput bakra, kao i one koji će svakako u narednom periodu biti razvijeni. Scully ističe da je ovakve predloge tokom poslednjih godina nudio mnogim vlasnicima hotela, ali da većina nije želela da ulazi u dodatne troškove. Međutim, on pretpostavlja da će se situacija sada promeniti.\nOdređeni građevinski elementi i principi, koji su već standardni u zdravstvenim objektima, moguće je da će biti primenjivani i u drugim vrstama zgrada. Pa je tako moguće smanjenje broja ravnih površina na kojima se klice mogu zadržati, kao i uvođenje ventilacionih sistema, koji omogućavaju uklanjanje eventualnog kontaminiranog vazduha.\nSvojim projektom iz 2016. arhitekta Dan Meis predvideo izumiranje modernog stadiona i predložio alternativna rešenja za budućnost. Foto: MEIS Studio\nReorganizacija zdravstvenih objekata\nSa druge strane, moguće je da će zdravstveni sistem dobiti nadogradnju u ovom segmentu. Scully opaža da se kao najveći problem u trenutnoj situaciji registruje nemogućnost bolnica da primi povećani broj obolelih ljudi. On ističe da bi bilo poželjno da se u budućnosti standardna soba za pacijente može učiniti fleksibilnijom, kada postoji potreba za povećanim brojem pacijenata, kao i da te sobe mogu da postanu prostorije intenzivne nege.\nRanella Hirsch, dermatolog iz Bostona ističe da mnoge postojeće bolnice, a pogotovo one van urbanih sredina, nisu u skladu sa savremenim problemima. „Kao glavni primer tu je odeljenje za hitne slučajeve, koje je gotovo prvi prostor pri ulasku u objekat bolnice, što može biti osnovni propust kada imamo situaciju sa zaraznim oboljenjima. Hitna služba je namenjena za organizovanje i trijažu i uvek sadrži čekaonicu, gde zapravo želite da izbegnete da vam se nađu zaraženi ljudi.“, rekla je Hirsch.\nTim arhitekte Ohayon, nazvan ICRAVE, radio je na projektu eliminisanja tradicionalnih čekaonice i na formiranju „čvorova čekanja“ koji su raspoređeni po bolnici gde će pacijenti biti informisani o svom prijemu. „Ovo omogućava pacijentima da budu negde drugo u objektu, u biblioteci ili da prate neko predavanje, umesto da sede u istom prostoru sa obolelima. Osim toga, na ovaj način bi arhitekte i dizajneri pomogli pacijentima da počnu da misle o javnim prostorima više kao o jednom domu , a manje kao o nečijem tuđem prostoru, te bi tako mogli da postanu voljniji da postupaju pravilno, a ne da bacaju prljave maramice na pod.“, ističe Ohayon.\nIako se čini da je socijalno distanciranje neophodna i nadamo se ne tako dugoročna mera, razumno je misliti da bi zabrinutost zbog budućih virusa mogla da podstakne arhitekte da stvaraju prostore koji će podstaći ljude da se međusobno rašire. Mišljenja struke su različita, a na nama je da vidimo kako će javnost u budućnosti funkcionisati.\n#arhitektura posle Covid19 #arhitektura posle kovida #arhitekura posle korone #covid19 #Craig Scully #David Dewane #Javni prostori #koronavirus #Lionel Ohayon #Ranella Hirsch\n14 projekata jugoslovenskih modernista u Africi i Bliskom Istoku\nKako je luka u Oslu pretvorena u stambeni kompleks\nPariz dobija prvo vertikalno selo: Nepravilni balkoni prožeti šumom belih stubova\nOvo nije kuća, ovo je unutrašnjost violine