Vreme Ferdinanda i Vidića prolazi? - Sportske.net\nVreme Ferdinanda i Vidića prolazi?\nPrema pisanju engleskih medija Ser Aleks Ferguson polako uvodi mlađe igrače u odbranu Junajteda pošto je ove sezone "poslednji trzaj" Ferdinanda i Vidića.\nIskusni Rio Ferdinand je, poput Nemanje Vidića, imao mnogo problema sa povredama u prethondom periodu.\nOvu sezonu je dobro počeo i trebalo bi da bude starter do kraja sezone, dok je na drugoj strani Vidić ne baš sjajno započeo novi ciklus, a pritom će morati da odsustvuje i dva meseca sa terena zbog operacije meniskusa.\nNovinar lista "Pipl" Tom Hopkinson smatra da je ovo poslednja sezona u kojoj će Ferguson ozbiljno računati na Ferdinanda i Vidića i da će u narednoj tandem činiti Džoni Evans i još jedan, novi, defanzivac Junajteda.\n"Ne bih se začudio ako bi Ser Aleks doveo još jednog defanzivca, tačnije narednog leta, a možda čak i u januaru. Vidiću i Ferdinandu su ovo "poslednji trzaji", smatra novinar engleskog lista.\nKada je u pitanju Rio Ferdinand, Tom Hopkinson je verovatno u pravu pošto Englez u novembru puni 34 godine, dok Vidić sigurno ima još toga da pruži engleskom fudbalu. Nemanja Vidić u oktobru puni 31 godinu.


Ducati predstavio nove pakete opreme za Monster - Moto Berza\nDucati predstavio nove pakete opreme za Monster\nPotpuno novi Ducati Monster sada dolazi sa širokim izborom dodatne opreme dizajnirane da poboljša tehničke karakteristike i celokupan izgled motocikla.\nKao i prethodni Monster, najnoviji paket dodatne opreme dostupna u Ducati Performance katalogu omogućava vlasnicima da prilagode novi sportski nejked svom ukusu.\nZa početak, tu su dva seta opreme, Pixel paket i GP paket, od koji ovaj drugi nudi vašem "čudovištu" trkačku DNK Ducati Corse.\nOba paketa opreme dolaze u tri dostupne boje Monster i Monster Plus verzije.\nVaš Monster možete nadograditi Euro 5 standardnim Termignoni homologovanim prigušivačem i Termingnoni trkačkim izduvnim sistemom, s tim što je ovaj dostupan samo za upotrebu na stazi.\nDa biste upotpunili izgled, možete dobiti i pregršt dodatne opreme kompanije Rizoma, čiji paket se sastoji od utega za uravnoteženje upravljača, odmorišta za noge, kočione tečnosti i rezervoara za tečnost kvačila.


Nekontrolisana ’’nova hrana’’ u Srbiji\nDok u radnjama zdrave hrane kupujemo čia semenke, goji bobice, spirulinu… EU štiti potrošače strogim standardima za deklarisanje i način upotrebe ovih proizvoda\nSrbija će, uz sve druge standarde, na putu ka Evropskoj uniji morati da donese i pravilnik o takozvanoj novoj hrani. Ovi propisi su u EU usvojeni pre godinu dana, a počinju da se primenjuju krajem 2017. godine. Šta je nova hrana već se uveliko polemiše širom sveta iako su se te namirnice i bez propisa odomaćile i na našem tržištu. Čia semenke, goji bobice, spirulina, maca, ulje korijandera i drugi dodaci hrani odavno su sastojci raznih dijeta, a nutricionisti ih preporučuju kao magične dodatke ishrani. Rafovi takozvanih prodavnica „zdrave” hrane prepuni su proizvodi latinskih naziva.\nU Evropskoj uniji nova hrana je definisana kao ona koja se nije konzumirala u velikoj meri pre 1997. godine, kada su usvojeni i prvi propisi o njoj. U tu grupu namirnica, osim nove, spada i inovativna hrana u čijoj se proizvodnji koriste nove tehnologije i proizvodni procesi, kao i tradicionalne namirnice koje se konzumiraju van Evropske unije. Na primer, nedavno su kao nova hrana odobrene belančevine semenki uljane repice i ulje dobijeno iz semena korijandera. U EU je od 1997. godine do 2014. podneto oko 170 zahteva za odobravanje, a tek 90 njih je dobilo odobrenje. Među njima su, na primer, čia semenke, hrana proizvedena uz pomoć najnovijih tehnoloških inovacija, kao što su termički obrađeni mlečni proizvodi fermentisani bakterijama. Tu je i „salatrim” – mast smanjene energetske vrednosti, ulje dobijeno iz mikroalgi, voćni sok proizveden tehnologijom visokog pritiska...\nI insekti pod kontrolom\nU svetu se insekti često upotrebljavaju u ishrani. U Evropskoj uniji oni su obuhvaćeni definicijom nove hrane kao sastojci hrane izolovani iz životinja. I delovi insekata kao štio su noge, krila, glava takođe su u uredbi, a novom hranom mogu se zvati i celi insekti ukoliko se pre 1997. godine nisu upotrebljavali u ishrani evropskih potrošača.


Ovih dana, neposredno(tačnije 15 dana) pred „Evroviziju“, običan čovek nije mogao ni „Dnevnik“ sa mirom da odgleda,a da negde u toku istog ne čuje taj „bizarni“ naziv našeg novopečenog benda koji učestvuje na „prestižnom evropskom takmičenju“. I kako čovek koji je na nešto višem intelektualnom nivou da se ne iznervira?\nKada već pominjemo „Evroviziju“ ne možemo a da se ne zapitamo zašto je ona predstavljena kao nešto spektakularno. Neko će se veoma začuditi, šta više uvrediti, našim pitanjem- „Kako zašto?! Pa to je opšta kultura!“\nOpšta kultura, kažete? Sve i da jeste, nije nužno da opšta kultura mora biti nešto vredno. Nažalost, u poslednje vreme se skala opšte kulture sve više pomera naniže. Tako se, pre par godina, na testu iz opšte kulture za upis na filološki fakultet pojavilo pitanje koje je glasilo: „Koji se biblijski gradovi pominju u naslovu hita Jelene Karleuše?“(ako nekome nije jasno o kome se radi, to je naša veoma popularna umetnica „Džej-Kej“). Svima nam je jasno da je ovo pitanje postavio neki poštovalac lika i dela „Džej-Kej“ ali i da se ona sada može pohvaliti kako je ušla u obrazovni sistem države.\nŠto se „Evrovizije“ tiče, da se zaključiti da je ona nešto što predstavlja jedan poveliki kič. Naravno, to je subjektivni doživljaj, što će reći da ne smatramo svi iste stvari kičem. Ipak, svako ima drugačije vrednosti, a to je, bojim se, u velikoj meri vezano i za nivo obrazovanja pojedinca.


Faktor plus: stariji građani žrtve diskriminaciji – Balkanekspresrb.rs\nPrema istraživanju Crvenog krsta Srbije, iz 2015.godine, 19,8 posto starijih osoba doživelo je neki oblik zlostavljanja i nasilja u trećem životnom dobu, a u poslednih godinu dana iskustvo zlostavljanja imalo je 11 posto (136 hiljada starijih ljudi)\nPrema istraživanju Faktora plus, 63 posto starijih od 65 godina smatra da su stari ljudi žrtve diskriminacije, a 49 posto njih je doživelo neki oblik diskriminacije.\nOni koji su doživeli diskriminaciju, u 25 posto slučajeva navode da je to bilo u bolnici, pa u domovima zdravlja (19 posto), u sudu – 16 posto u državnim institucijama i javnom prevozu po 11 posto, u službi Hitne pomoći – 8 posto…\nPrema Globalnom indeksu starenja za 2014.godinu, Srbija je među 96 zemalja, u kojima živi 90 posto svetske populacije starije od 60 godina, na 78 mestu po kvalitetu života starijih. Najlošije je plasirana po ličnim kapacitetima, zbog niske stope zaposlenosti starijih radnika (92. mesto) jer je samo 34,3 posto radnika starijih od 55 godina zaposleno.\nPrema istraživanju Crvenog krsta Srbije, iz 2015.godine, 19,8 posto starijih osoba doživelo je neki oblik zlostavljanja i nasilja u trećem životnom dobu, a u poslednih godinu dana iskustvo zlostavljanja imalo je 11 posto (136 hiljada starijih ljudi).\nPosledice diskriminacije starijih osoba su da su one skrajnute i praktično socijalno isključene. To dovodi do povećanja nasilja prema starijima, povećanja broja obolelih od hroničnih bolesti, depresivnih i suicidnih stanja. Diskriminacija, između ostalog, povećava troškove zdravstvenih usluga i lekova, što doprinosi smanjenju raspoloživih sredstava za život, a i blagostanja cele porodice starije osobe, pa i društva u celini.(Press MC)♦\nDodik: autonomija RS važnija od EU


Hollow Acres Golf Center : hoteli blizu, fotografije, adresa, Сједињене Државе plan, blizu, rezervacija\nHollow Acres Golf Center (Сједињене Државе)\nAdresa: Route 421, in\nPoštanski kod: 47960\nTelefon 1: 12199652182\nNaziv terena: Hollow Acres Golf Center (Hollow Acres Golf Center)\nStil hotela BEST WESTERN BRANDYWINE INN je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 12 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 728 SOUTH 6TH STREET sa pozicijom zapad Nastavakza grad Monticello, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Deo je lanca Best Western.Sakrijte\nNa 13 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 304 S 6th Street sa pozicijom zapad za grad Monticello, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekolikoNastavak dana ili planirate duži boravak.Stil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Biznis-hotel za grad Monticello. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Teniski teren, Poslovni centar, Besplatan parking. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Ima brzu internet konekciju.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer bazen. Deo je lanca BW.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nNa 14 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 1273 West Broadway Street sa pozicijom zapad za grad Monticello, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samoNastavak nekoliko dana ili planirate duži boravak.Stil hotela Monticello Inn je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Besplatan parking, Televizija, Klimatizovano. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: usluge buđenja.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer spoljni bazen. Pripada hotelskom lancu UZ.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nPine View Golf Course, Monticello infos\nTippecanoe Country Club, Monticello infos


Posle 35 godina, u Rijadu će biti otvorena prva bioskopska dvorana\nU sklopu programa liberalizacije Saudijske Arabije, u Rijadu će 18. aprila biti otvorena prva bioskopska dvorana. Tako će Saudijci prvi put posle 35 godina moći da gledaju filmove na velikom platnu.\nDozvola za upravljanje bioskopima pripala je kompaniji “AMC Entertainment”, a kako pišu mediji u ovoj zalivskoj zemlji, kompanija će, osim u Rijadu, otvoriti 40 bioskopa u još 14 gradova u narednih pet godina.\nMeđunarodni bioskopski lanci dugo su posmatrali Saudijsku Arabiju kao jedno od poslednjih neiskorišćenih velikih tržišta koje broji više od 30 miliona ljudi, od kojih je većina mlađa od 25 godina.\nOtvaranje bioskopa predstavlja prelomni trenutak u razvoju kulturne ekonomije u Kraljevini. Kao što smo već pisali, svi filmovi koji budu osvanuli na bioskopskim repertoarima u Saudijskoj Arabiji moraće da budu u skladu sa duboko ukorenjenim društvenim vrednostima i ni po koju cenu neće smeti da krše etičke principe koji vladaju u ovoj bliskoistočnoj državi.\nProgram liberalizacije Saudijske Arabije “Vision 2030” ima za cilj povećanje potrošnje stanovništva za kulturne i zabavne aktivnosti sa 2,9 odsto, koliko trenutno Saudijci izdvajaju u svojoj zemlji, na šest procenata do 2030. godine, do kada bi, kako je planirano, u Kraljevini trebalo da bude otvoreno 300 bioskopskih dvorana. Trenutno, 86 odsto populacije u Saudijskoj Arabiji gleda filmove na televiziji, a 49 odsto redovno gleda filmove na Netflixu.\nZanimljivo je da je čak 35.000 Saudijaca putovalo u komšijski Bahrein, gde su u proseku trošili 320 dolara gledajući filmove. Statistike su pokazale da u Bahreinu čak 93 odsto bioskopske publike čine državljani Saudijske Arabije. Od 18. aprila situacija će se drastično promeniti...\nPovezane teme: Saudijska Arabija bioskop otvaranje bioskopa filmovi Vision 2030 zabava život u Saudijskoj Arabiji


KRIVO ADRESIRANA ODGOVORNOST: ZBOG OPSTRUKCIJE COVICA I DODIKA, GRADJANI BiH SU MOGLI BITI KAZNJENI UVODJENJEM VIZA - Jedinstvena Bosna i Hercegovina\nKRIVO ADRESIRANA ODGOVORNOST: ZBOG OPSTRUKCIJE COVICA I DODIKA, GRADJANI BiH SU MOGLI BITI KAZNJENI UVODJENJEM VIZA\nKRIVO ADRESIRANA OGDOVORNOST: Bilo bi cinično kazniti građane uvođenjem viza zbog opstrukcija Ćovića i Dodika\nVisoki predstavnik Valentin Inzko kaže da je jasno da SNSD i HDZ BiH nisu zainteresirane da se nađe rješenje, jer su uporno glasali protiv prijedloga Krivičnog zakona koji ispunjava međunarodne standarde te osigurava efikasan rad tužilaštva i suda na nivou BiH.\nBiH je prije dva dana za dlaku izbjegla stroge sankcije Evropske unije i ponovno uvođenje viza za svoje građane, potvrdio je “Glasu Srpske” ministar sigurnosti BiH Dragan Mektić.\nOn kaže da mu je nekoliko zapadnih ambasadora otvoreno priznalo da je prvi put od decembra 2010. godine, kada je uveden bezvizni režm, unutar Evropske unije ozbiljno razgovarano o ukidanju bezviznog režima za BiH.\nMektić objašnjava da osnovni razlog za ovakav stav zemalja EU predstavljaju opstrukcije u sprovođenju presude Ustavnog suda BiH od 1. juna prošle godine kojom su proglašene neustavnim pojedine odredbe Zakona o krivičnom postupku i Zakona o Obavještajno-bezbjednosnoj agenciji (OBA) BiH.\nPredloženo je nekoliko verzija izmjena Zakona o krivičnom postupku, no HDZ i SNSD udruženim snagama opstruiraju dogovor, forsirajući pri tome rješenja koja su u izravnoj suprotnosti sa evropskim standardima.\nU izjavama lidera HDZ-a BIH i SNSD-a Dragana Čovića i Milorada Dodika ponajmanje se mogu čuti riječi poput borbe protiv kriminala i korupcije. S toga, mnoge nije ni začudilo što su upravo njihove stranke glavni kočničari usvajanja izmjena Zakona o krivičnom postupku, ili pak nuđenja prijedloga koji nisu u skladu sa međunarodniom standardima.\nSvjesna je toga i međunarodna zajednica, pa su ambasade Kanade, Francuske, Njemačke, Japana, Nizozemske, Španije, Turske, Velike Britanije, Sjedinjenih Američkih Država, Ured visokog predstavnika i OSCE upravo SNSD i HDZ označile kao glavne kočničare provođenja odluke Ustavnog suda BiH o ZKP-u.\n- Zbog takvog pristupa, čelnici tih stranaka i njihovi predstavnici u Parlamentu BiH direktno su odgovorni za moguće dalje širenje organiziranog kriminala i korupcije u cijeloj BiH, na štetu svih građana, navedeno je u saopćenju.\nU razgovoru za Vijesti.ba visoki predstavnik Valentin Inzko kaže da je jasno da SNSD i HDZ BiH nisu zainteresirane da se nađe rješenje, jer su uporno glasali protiv prijedloga u parlamentarnoj proceduri koji ispunjava međunarodne standarde te osigurava efikasan rad tužilaštva i suda na nivou BiH.\n- Umjesto toga, one su se borile za prijedlog HDZ BiH, koji nije u skladu sa tim standardima, kaže Inzko.\nDodaje da bi politički lideri i stranački dužnosnici morali snositi direktnu odgovornost za pogoršanje standarda u vladavini prava u BiH, kao i za moguće pogoršanje odnosa sa drugim zemljama.\nProfesor na Faklutetu političkih nauka u Sarajevu Sead Turčalo kaže kaže da će reakcije međunarodne zajednice imati stvarni efekt tek ako je budu slijedile konkretne aktivnosti. Smatra da bi te aktivnosti bi morale voditi ka izolaciji destruktivne osovine Čović - Dodik.\n- Ukoliko sve ostane samo na nivou iznosenja zabrinutosti to ce zapravo dati dodatni zamah njihovim antisuverenitetskim aktivnostima, i potvrditi da je prag tolerancije međunarodne zajednice prema toj osovini i dalje previsok, rekao je Turčalo, prenosi poratl Vijesti.ba.\nSveučilišni profesor Slavo Kukić kaže da je su svjetske ambasade i OHR jasno označili dvojac koji razara BiH.\n- Iskreno se nadam da će sve otvorenije poruke iz svijeta, poput poruke nekoliko svjetskih ambasada i OHR-a, a koja direktno upire prstom na ovaj politički dvojac, doprinijeti osvješćivanju bh. građana, prije svega srpske i hrvatske nacionalnosti, te da će im ti građani u najvećem dijelu, zbog svijesti da rade protiv svoje i budućnosti svoje djece, okretati leđa", smatra Kukić.


Vlada spremila pare, koje će avio linije finansirati? – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Srbija » Vlada spremila pare, koje će avio linije finansirati?\n“U četvrtak bi Vlada Srbije trebalo da donese uredbu kojom će biti definisani regioni koji će imati pravo da koriste te linije do evropskih gradova”, rekao je pomoćnik ministra građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zoran Ilić novinarima na aerodromu “Konstantin Veliki” u Nišu.\nPo Ilićevim rečima, novi toranj na niškom aerodromu gradiće se na dva hektara zemljišta koje je u vlasništvu Grada Niša. “To zemljište je prethodno rukovodstvo aerodroma nameravalo da proda za 40 miliona dinara. Mi smo se dogovorili sa Kontrolom letenja Srbije i Crne Gore (SMATSA) da zakup te lokacije bude na 30 godina. SMATSA će mesečno plaćati niškom aerodromu zakup zemljišta od 50.000 do 80.000 evra, čime će aerodrom skoro pokrivati celokupne mesečne troškove zarada zaposlenih”, naveo je Ilić.\n“Očekuje se da kompanija Er Srbija bude jedan od učesnika konkursa, ali nije isključeno da se na konkurs jave i druge avio kompanije”, kazao je Ilić.\nPo njegovim rečima, od kada je niški aerodrom preuzela država, Vlada Srbije je u taj aerodrom uložila 256 miliona dinara, a od toga je 70 miliona dinara uplaćeno “Aerodromima Srbije” za nabavku vozila za prihvat vozila u vreme snežnih padavina, kao i za nabavku tečnosti za odleđivanje i sprečavanje zaleđivanja.\nIlić je najavio izgradnju novog tornja na aerodromu “Konstantin Veliki” u Nišu, u vrednosti od 5,5 miliona evra.\n“Ove godine biće završena izrada projektne dokumentacije, a početak radova predviđen je za jul 2020. Završetak radova planiran je za decembar 2021. godine”, kazao je on.\nIlić je ocenio da prelazak aeorodroma “Konstantin Veliki” u Nišu u državno vlasništvo nije negativno uticao na njegovo poslovanje.\n“Ni jedan zaposleni nije otpušten. Grad više nije mogao da ulaže u razvoj aerodroma i to je glavni razlog promene vlasništva. Nama je potreban aerodrom koji će raditi 24 sata dnevno”, rekao je on.\nPrevious: Sud u Strazburu: “Za dom spremni” je govor mržnje\nNext: Poruka Spaletiju: Osvoji nešto ili “letiš”


U Bihaću održan protest građana koji traže rješenje migrantske krize – Otisci.net\nHome/Migrantska kriza/U Bihaću održan protest građana koji traže rješenje migrantske krize\nOtisci30 Avgusta, 2020\nOrganizator protesta je profesor Sej Ramić i skupina građana okupljena oko Udruženja i grupe ‘Stop invaziji migranata’. Prema njegovim riječima, građani ne žele više migrante u Krajini i zahtijevaju da se svi migracioni centri u ovom dijelu BiH zatvore, a migrante koji trenutno borave ovdje, deportuju natrag u matične zemlje.\n“To je najhumanije rješenje cijelog ovog problema. Dakle, novac koji se daje za izgradnju migracionih centara treba da se uloži u deportaciju tih ljudi u zemlje iz kojih su došli, jer kada dođe do eskalacije cijelog problema, onda tu više ne pomaže niko, pa ni oni koji imaju najbolje namjere da rješe ovaj problem“, istakao je Ramić.\n“Došao sam kao građanin ovog kantona da sam tu uz svoje građane i sve ono što večeras oni ovdje poručuju. Operativna grupa za nadzor nad migrantskom krizom USK, govori već tri godine da se mora napraviti kontrolisani priliv migranata u ovaj kanton, da se mora zatvoriti Bira i Miral, da se mora dati dostojanstvo građanima ovog kantona na njihove slobode, prava i prava imovine. Vidjeli ste iz izvještaja da je tu prisutno na hiljade djela paljevina i uništenja imovine ovog kantona. Nerad Granične policije, Službe za rad sa strancima i Službe za migracije doveo nas je do ove situacije“, kazao je premijer Ružnić, dodavši da će u ponedjeljak na sastanku koji je sazvan od strane ministra sigurnosti i međunarodnih organizacija, istupiti sa stavovima koji večeras budu izneseni na skupu.\nSenad Šepić, bivši zatupnik u Parlamentu BiH ,došao je na skup sa suprugom kako bi podržao namjere građana da odašiljanjem poruke institucijama države skrenu pažnju da ovako dalje više ne može.\n“Krajiški narod nije protiv migranata i njihove nevolje, već je protiv nemara i lošeg odnosa institucija i ljudi koji primaju velike plate, a ne rade svoj posao. Da ima više razumijevanja u državnim institucijama, teret migrantske krize bi se rasporedio na teritorij cijele države. Ako govorimo o ovom broju migranata kojeg imamo na području Unsko-sanskog kantona, kada bi to rasporedili na ostalih deset kantona i na oba entiteta, puno lakše bi mi to rješili i lakše bi ljudi koji sjede u institucijama drugih kantona to sve razumjeli i potrudili bi se da brže rješe ovaj problem“, pojašnjava Šepić.\nMigrantska kriza Protesti\nPremijer USK Mustafa Ružnić najavljuje zatvaranje Mirala i Bire te zabranu dolazaka migranata\nEvropi prijeti najezda migranata: Milijardu ljudi napustit će domove, većina će na stari kontinent


Vakcina skida dio tereta s leđa medicinara - Glas Srpske\nMilijana Latinović 23.01.2021 08:42\nBANjALUKA - Među prvima u redu za vakcinu protiv virusa korona u Republici Srpskoj je i 14.000 zdravstvenih radnika koji se skoro godinu dana bore protiv “kovida 19” i koji se uzdaju da će imunizacija skinuti bar dio tereta sa njihovih leđa.\nInstitut za javno zdravstvo RS priprema javnu nabavku koja bi trebalo da bude završena sljedeće sedmice za rusku vakcinu “sputnjik V” u količini od 400.000 doza za 200.000 osoba. Direktor Instituta Branislav Zeljković istakao je da će vakcinacija početi čim stignu prve doze.\n- Proces javne nabavke za rusku vakcinu priveden je kraju, a može se očekivati da će u Srpsku putem “Kovaks” mehanizma iduće sedmice stići “Fajzerova” vakcina - istakao je Zeljković. Rekao je da Srpska razgovara i sa drugim proizvođačima na koji način bi se mogle obezbijediti dodatne količine. - Paralelno je u toku nabavka potrošnog materijala i dodatnih kapaciteta hladnog lanca - istakao je Zeljković. Rekao je da je Institut iskazao dodatne potrebe za 50.000 ruske i 80.000 doza kineske vakcine te da će krajem januara i početkom februara početi edukacija zdravstvenih radnika. Zeljković je rekao i da je u prioritetnoj grupi za vakcinaciju oko 14.000 zdravstvenih radnika, među kojima su prioritet zaposleni na infektivnim odjeljenjima, kovid i ARI ambulantama. U prioritetnoj grupi su i stanovnici s hroničnim oboljenjima i starija populacija.\n- To je u startu između 150.000 i 200.000 osoba - kazao je Zeljković i dodao da će, kada budu moguće, prijave za vakcinisanje u Srpskoj funkcionisati putem kol-centara i veb stranice.\nU Ministarstvu zdravlja i socijalne zaštite RS naveli su da Srpska u februaru očekuje prvu seriju od 200.000 doza vakcine ruske proizvodnje.\n- Predviđeno je da preko “Kovaks” inicijative bude obezbijeđena vakcinacija za oko 20 odsto populacije zemalja koje su se prijavile za ovu inicijativu. Shodno tome, Srpska se prijavila za 400.000 doza vakcina, za 200.000 stanovnika, a za koje su nedavno regulisane i ukupne finansijske obaveze - naveli su u resornom ministarstvu.\nDirektor zvorničke Bolnice Ivan Popović rekao je za “Glas Srpske” da zdravstveni radnici predugo trpe pritisak i već su na izmaku snage.\n- Vjerujem da će vakcine skinuti bar dio tereta s leđa zdravstvenih radnika i stabilizovati situaciju kako bi se mogli vratiti redovnim aktivnostima u svim bolnicama. Raduje činjenica da će medicinari među prvima biti vakcinisani - rekao je Popović.\nPrema podacima Instituta za javno zdravstvo od petka, virus korona za 24 časa potvrđen kod još 92 osobe, a preminulo je 14 osoba.\nIz bijeljinske bolnice “Sveti vračevi” upozorili su da se ne smanjuje broj prijema u “kovid” bolnicama gdje se trenutno liječi 76 bolesnika.\n- Veći broj hospitalizovanih je sa teškom kliničkom slikom, a 18 je vitalno ugroženo - naveli su u toj zdravstvenoj ustanovi.\nSituacija je i dalje nesigurna i u Banjaluci, iako je broj zaraženih manji u odnosu na novembar i decembar.\n- Prava slika u vezi sa brojem zaraženih biće jasnija za desetak dana, s obzirom na ovaj period praznika i slava - rečeno je u petak tokom sjednice Gradskog štaba za vanredne situacije. Naredna sjednica štaba zakazana je za 1. februar, kada će se razmišljati o prijedlogu ublažavanja mjera koje se odnose na izvođenje muzike uživo u ugostiteljskim objektima.


Djevojka preminula nakon nezgode u Trnu - BIGportal.ba\n9 Jula, 2019 9 Jula, 2019 0950\nDvadesetjednogodišnja djevojka preminula je danas nakon što je sinoć zadobila povrede u saobraćajnoj nezgodi koja se dogodila na regionalnom putu Zalužani-Glamočani, u mjestu Trn, opština Laktaši. Kako je saopšteno iz PU Banjaluka sinoć oko 21 čas, dogodila se saobraćajna nezgoda, u kojoj su učestvovali N.M. sa automobilom audi i S.K….\nKako je saopšteno iz PU Banjaluka sinoć oko 21 čas, dogodila se saobraćajna nezgoda, u kojoj su učestvovali N.M. sa automobilom audi i S.K. sa automobilom golf .\n“U saobraćajnoj nezgodi povrede su zadobili S.K., vozač putničog automobila golf i dvadesetjednogodišnjakinja, suvozač putničkog automobila sudi, a koja je danas preminula”, saopšteno je iz PU Banjaluka.\nVezana vijest: Dvije osobe povrijeđene u sudaru u Trnu, saobraćaj u potpunosti obustavljen\nRazveselite ukućane starinskom pitom od višanja


Uticaj kosovskog pitanja na investiranje i saradnju u jugoistočnoj Evropi\n05 oktobar, 2006\nO statusu Kosova, doduše u kontekstu regionalne stabilnosti, ekonomske saradnje i stranih investicija u jugoistočnoj Evropi govorilo se na konferenciji koju je organizovao Vasingtonski centar za strategijske i medjunarodne studije. Dvodnevnom skupu pored američkih stručnjaka, predstavnika Stejt dipartmenta, Sekretarijata za finasije i USAID-a prisustvuju i funkcioneri država regiona i predstvnici EU.\nZajednički imenilac svih izlaganja prvog dana skupa, uključujući i panel diskusiju o reformi političkog i zakonodavnog okvira država jugositočne Evrope, mogao bi se svesti u tezu da bi region trebalo da se, kroz medjusobnu saradnju država i kooperaciju sa medjunarodnim faktorima, snažnije angažuje i pojednostavi procedure koje će pomoći investitorima da odluče da novac ulože u područje koje na svjetskoj poslovnoj mapi još važi za nepoznanicu. Učesnici diskusije su saglasni i da je neophodno riješiti preostale sporove – posebno na zapadnom Balkanu.\nNensi Li, pomoćnik zamjenika američkog sekretara za finansije, osvrnula se na godine etničkih sukoba u bivšoj Jugoslaviji, koje su devastirale ekonomiju regiona, isticući da budućnost uspješne regionalne ekonomske saradnje i prosperiteta zavisi, pored ostalog, i od rješavanja statusa Kosova.\n"Ako budemo mogli da dođemo do sporazuma o konačnom statusu Kosova i ako adekvatno odgovorimo na pitanje počinjenih ratnih zločina, za 12 mjeseci vidjećemo novo lice Balkana, sa oslobodjenim preduzetničkim duhom koji se integriše u Evropu, kazala je Nensi Li, naglašavajući da se sva pitanja uključujući i pitanje Kosova moraju riješiti na način da osiguraju ekonomski rast i stabilnost u regionu.\nSAD, kazala je Li, insistiraju da budući status Kosova garantuje i multietnički karakter i prava manjina. Što se tiče implementacije rješenja trebalo bi iskoristiti lekcije naučene u Makedoniji i BiH, ocjenjuje Nensi Li.\nI Donald Presli, direktor uticajne firme Buz Alen Hamilton, čiji su eksperti angažovani u realizaciji razvojnih projekata u regionu, rekao je kako se u kontekstu regionalne ekonomske saradnje i strateških stranih investicija, pitanje Kosova ne smije potcijeniti, “jer investitori očekuju da se status Kosova riješi, znajući da će taj proces imati svoje regionalne i šire medjunarodne implikacije”.\n“Neće biti ni jače ekonomske saradnje u regionu dok se pitanje statusa Kosova ne riješi”, smatra Presli.\nSa tom konstatacijom saglasan je i Kristofer Hoh, direktor za pitanja centralne i južne Evropu u Stejt Dipartmentu.\n«Mnogo je faktora koji zaista utiču na direktne strane investicije na Balkanu. Jedna od njih je politička stabilnost, odnosno precepcija političke stabilnosti. A to je važan faktor na Kosovu. Kontakt grupa je jasno saopštila da je potrebno učiniti sve da se to pitanje riješi ove godine i mi smo odlučni u namjeri da to uradimo. Mislimo da je i narodu na Kosovu i u susjedstvu potrebna jasna vizija budućnosti i to uskoro, a to će imati i značajan pozitivan uticaj na direktne strane investicije i političku situaciju uopšte”, kaze eksluzivno za Glas Amerike visoki funckioner Stejt dipartmenta.\nI Januš Bugajski iz Centra za strateške i međunarodne studije /CSIS/ ne vjeruje da je otezanje procesa rješavanja kosovskog statusa korisno.\n“Vlada Srbije definitivno pokušava da odloži rješenje kosovskog statusa organizacijom referenduma o ustavu i izbora. Čuju se i glasovi iz EU, medju njima i glas Havijera Solane,koji kaž da bi proces možda trebalo odložiti. Međutim na osnovu stavova SAD, Kontakt grupe i g. Ahtisarija, ja mislim da će do kraja godine biti donešena neka odluka. kaže Bugajski za naš program.\nNeophodna borba protiv korupcije i organizovanog kriminala\nUčesnici diskusije su medju bitne faktore investiranja u regionu posebno svrstali reforme bankovnih i finanisjkih sektora i pravosudja, a naglašena je i važnost funkcionisanja pravne države, vladavine zakona i suzbijanja korupcije. Posebno ako se ima u vidu da su države regiona u svjestkim analizama smještene u istu grupu država “koje napreduju i čine odredjene napore, ali u kojima je registrovani nivo korupcije i dalje nezadovoljavajući”.\nAngelos Pangalis predstavnik delegacije Evropske komisije u Vašingtonu, naglasio je izmedju ostalog značaj evropske perspektive regiona jugoistočne Evrope. Rekao je kako se članstvo i sam prospekt priključenja država regiona EU ne može zanemariti i potcjeniti, jer je to “najbolji mehanizam za stabilizaciju, modernizaciju i uspostavu efikasnih institucija sistema”.\nMajkl Možer, zamjenik koordinatora Pakta za stabilnost, ističe i kako je regionalna saradnja neophodna za priključenje evropskim i transatlankim integracijama. On posebno naglašava značaj novih grinfild investicija, obnove i unapredjenja infrastrukture i borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala na regionalnom nivou. U tom kontekstu i potrebu saradnje policijskih i pravosudnih institucija zemalja regiona i njihovu komunikaciju sa EU.\n“EU je jasno prijem Bugarske i Rumunije uslovila napretkom u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala i to su druge zemlje u regionu uvidjele. Politička kultura u svakoj od država regiona je različita i svakako je da će biti potrebno neko vrijeme da se one izbore sa korupcijom i kriminalom, ali pošto se radi o malim državama i maloj regiji – njihova medjusobna saradnja je od izuzetne važnosti, kaze Možer.\nMajkl Možer za Glas Amerike kaže i da je neophodno da medjunarodna zajednica regionalnim subjektima “prepustiti upravljač” regionalnih inicijativa i procesa i dozvoli im da uz međusobnu saradnju i kooperaciju sa evropskim i drugim činiocima dodju do prosperiteta.\n“Prije pedeset godina formiran je Savez nordijskih zemalja od koji su neke bile u NATO, a neke u EU. Riječ je o primjeru izuzetne saradnje koji se moe primijeniti i na region jugoistočne Evrope, u kojem su pored zapadnobalkanskih država još i zemlje poput Moldavije, Grčke ili Turske. Neke su isto kao u slučaju Nordijskog saveza - članice EU, neke NATO-a, a neke zemlje tek imaju evroatlansku aspiraciju”, kaze Možer.\nPosebno su u poodnevnom dijelu diskusije o mogućnostima stranih ulaganja i regionalnoj ekonomskoj saradnji, medju ostalima, govorili premijer BiH Adnan Terzic, kosovski vicepremijer Ljutfi Haziri, ministar ekonomije Crne Gore Predrag Bosković i direktor Agencije za promociju investicija i izvoza Srbije – Jasna Matić.


Posjeta George W. Busa Evropi, najveći izazov za novog predsjedavajućeg EU - 2004-12-30\nU subotu, 1. januara, zvanično na dužnost stupa novo predsjedništvo EU. Medju ciljevima koje su sebi postavili luksemburški zvaničnici je i nastavak procesa približavanja Zapadnog Balkana, dok se medju najvećim izazovima za novog predsjedavajućeg Unije, premijera Luksemburga, Jean-Claude Junckera, smatra posjeta američkog predsjednika Busha Europi, planirana za 22. februar.\nNesumnjivo, najkrupniji dogadjaj koji očekuje Luksemburg u narednih šest mjeseci je posjeta predsjednika Busha, planirana za kraj februara- za tu priliku se novi predsjedavajući EU moraju temeljito pripremiti, s obzirom da je vide kao priliku za obnovu trans-atlantskih veza. Luksemburžani ne kriju namjeru da tokom svoga dvanaestog po redu predsjedničkog mandata, tu priliku i iskoriste, nadajući se da će dobiti i čvrstu podršku europskih lidera, koji bi se, takodje, trebali susresti sa američkim predsjednikom.\nUz želju visokog gosta iz Washingtona da ozbiljnije suradjuje sa Starim kontinentom se u Briselu ne sumnja - u tom smislu se podsjeća na pismo o svojim namjerama, koje je nedavno predsjednik Bush uputio predsjedniku Europskekomisije, Manuelu Barrosu.\nU sadržaju novog europskog predsjedništva stoji i 17. mart- datum kada bi trebali otpočeti zaključni pregovori sa Hrvatskom o prijemu u Uniju. Medjutim, jasno je naglašeno da je početak pregovora uslovljen suradnjom sa Hagom, odnosno predajom odbjeglog generala Ate Gotovine. Ukoliko suradnja izostane, izostaće i pregovori, upozorili su luksemburški zvaničnici, upozoravajući da Hag odredjuje i sudbinu i brzinu integracije i Bosne i Hercegovine i državne zajednice Srbije i Crne Gore u Uniju, od kojih se traži da bez odlaganja predaju preostale haške bjegunce i tako otvore proces približavanja europskim institucijama.\nKada je o BiH riječ, naglašava se da u pozadini aktuelnih političkih zbivanja stoji činjenica da su ključni ratni zločinci još uvijek na slobodi, za šta osnovna krivnja leži na vlastima srpskog entiteta, koje, naglašava se, Tribunalu nisu do sada predale ni jednog sa liste optuženih.


ONI NE MIRUJU! Na ove dve stvari posebno pazite ako slavite napolju\nAutor: Glas javnosti 31.12.2021. u 17:21\nMinistarstvo unutrašnjih poslova apeluje na građane da tokom novogodišnjih praznika budu posebno obazrivi, s obzirom da počinioci džepnih krađa koriste velike gužve i smanjenu pažnju za izvršenje ovog krivičnog dela.\nNovac i druge vrednosti građani treba da nose u untrašnjim džepovima.\nTakođe, torbe ili tašne sa vrednostima treba da budu zatvorene, da ih drže ispred sebe, kako bi im u svakom trenutku bile u vidnom polju, navodi se u saopštenju MUP-a.\nIstiču i da platne kartice i pin kodovi nikako ne smeju da se nose zajedno, jer na taj način, ukoliko dođe do krađe, nastala šteta je višestruko veća.\nMobilne telefone, takođe, ne treba držati u spoljnim džepovima, jer su tako lako dostupni počiniocima, dodaje MUP\nMinistarstvo unutrašnjih poslova, kako se navodi, kroz pojačane aktivnosti tokom praznika preduzima sve mere i radnje na sprečavanju džepnih krađa, kao i hapšenju počinilaca ovog krivičnog dela.


SSP traži da se zakonom zabrani prodaja zemlje strancima\nPolitika Autor:Beta05. maj. 202113:37\nStranka slobode i pravde (SSP) zatražila je danas da se u Srbiji hitno donese zakon kojim će se zabraniti prodaja zemlje strancima i da se obustave svi projekti koji podrazumevaju njeno dalje otuđenje.\n„Ako danas rasprodamo svoju zemlju, već sutra naša deca neće imati gde da žive“, kazao je potpredsednik SSP Dejan Bulatović, a prenela ta partija.\nPrema njegovim rečima, aktuelni režim radi u korist državne štete, što se vidi i po tome što će deo auto-puta Beograd – Zrenjanin ipak prolaziti kroz parcele koje su u postupku privatizacije uništenog kombinata PKB prodate po nerealno niskoj ceni kompaniji ‘Al Dahra’ iz Ujedinjenih Arapskih Emirata.\n„To znači da će država sada morati da ih otkupi po tržišnj ceni, koja je višestruko veća od prodajne“, naveo je Bulatović.\n„Bezbroj puta smo upozoravali na pogubnost prodaje srpske zemlje stranim investitorima, a sada dolazimo u situaciju da svoju zemlju moramo da otkupljujemo što nam ni jedna vlast pre Vučićeve nije priredila“, rekao je funkcioner SSP, dodajući da će tu, kao i svaku drugu malverzaciju platiti građani iz „svog ionako praznog džepa“.


22-05-2018 10:22 Izdvojeno Svet Planeta\nPotpredsednik SAD Majk Pens je saopštio da predsednik Donald Tramp još uvek razmišlja o otkazivanju zakazanog sastanka sa liderom Severne Koreje Kim DŽong Unom i da je vojna opcija uvek bila u opticaju.\nTramp i Kim (Foto: Sinua/ Rodong)\nAdministracija Trampa neće upasti u istu zamku sa Severnom Korejom, kako su to učinili njegovi prethodnici, naglasio je Pens, dodajući da dugo očekivani susret dvojice lidera može biti otkazan ako Tramp oseti da će biti "izigran".\n"Klintonova administracija, čak i administracija Buša se igrala u prošlosti. Ponudili smo ustupke režimu u Severnoj Koreji u zamenu za obećanja da će se okončati oružani nuklearni program, a samo smo videli kako krše i obećanja", rekao je Pens.\n"Bila bi velika greška da Kim DŽong Un misli da može izigrati Donalda Trampa", rekao je Pens.\nNa pitanje da li to znači da bi Tramp mogao odustati od predviđenog susreta u Singapuru 12. juna, Pens nije isključio ni tu opciju.\n"Nema sumnje, ali se nadamo boljem. Stvarno se nadamo da će Kim DŽong Un iskoristiti priliku da demontira nuklearno oružje i da će to uraditi mirnim putem", rekao je Pens.\nTakođe je odbacio ideju da Tramp neće dozvoliti da se sastanak odgodi kako bi se izbeglo narušavanje njegovog ugleda. "Mislim da predsednik Tramp ne razmišlja o odnosima sa javnošću, on razmišlja o miru", rekao je Pens.\nSudbina susreta Trampa i Kima se nalazi pod znakom pitanja zbog tekućih vojnih vežbi američkih i južnokorejskih snaga, kao i nedavnih izjava američkog savetnika za nacionalnu bezbednost DŽona Boltona da bi Severna Koreja trebala napraviti sporazum sličan onom sa Libijom iz 2003. godine. Osam godina nakon što je Libija odustala od nuklearnog oružja, njen vođa Moamer Gadafi je zbačen s vlasti i brutalno ubijen u nemirima pod podrškom NATO-a.\nSuočen sa ogorčenjem iz Pjongjanga i mogućnošću diplomatskog fijaska, Tramp je bio primoran da se suprotstavi stavu svog savetnika za nacionalnu bezbednost, negirajući da Vašington razmišlja o primeni "libijskog modela" za Severnu Koreju.\nPens je, međutim, ponovo pokrenuo ovo pitanje i zabrinutost Severa, nagoveštavajući da bi se libijski scenario mogao primeniti ako zemlje ne uspiju da postignu sporazum kojim bi se obezbedila denuklearizacija Korejskog poluostrva.\n"Prošle nedelje je bilo govora o libijskom modelu. I kako je predsednik jasno stavio do znanja, tako će se i završiti - po libijskom scenariju, ako Kim DŽong Un ne odogovori", rekao je Pens, naglasivši da je njegovo ozbiljno upozorenje "više činjenica", nego pretnja.\nNa pitanje da li bi se vojna opcija vratila na sto, ako pregovori ne donesu rezultate, Pens je rekao: "Nikada nije bila isključena".\nDA LI JE DOGAĐAJ IZ PROŠLOSTI "OTKAZAO" SUSRET DVOJICE LIDERA: Putin u Trampovom neboderu


Radnici "Prvog maja" izjašnjavaju se o opciji socijalnog programa - Pirot Plus Online\nRadnici "Prvog maja" izjašnjavaju se o opciji socijalnog programa\n11. februar 2013. 13:41 Privreda Pirot Plus Online\nVršilac dužnosti direktora IO" Prvi maj" ad Pirot, doskorašnji predsednik Samostalnog sindikata, Zoran Živković, smatra da je osnovni zadatak rukovodstva da privatizaciju Preduzeća dovede do samog kraja. Živković kaže da je, pored ostalog, veoma važno i što pre realizovati socijalni program. Tim povodom iz Ministarstva finansija stiglo je odobrenje da se započne postupak potpisivanja izjava zaposlenih kada su u pitanju opcije ponudjenog socijalnog programa\n- U ovom trenutku zapošljeni se izjašnjavaju koja je opcija socijalnog progama njima najprihvatljivija. Kada se taj deo posla završi pristupiće se izradi finansijskog plana koji će biti dat na usvajanje Vladi RS. Pokušavamo da ovaj posao rešimo što pre čime će se i "Prvi maj" ad i finansijski rasteretiti viška zapošljenih, kaže Živković.\nŽivković napominje da još uvek nije poznat tačan broj radnika koji će otići iz firme po osnovu socijalnog programa\n- To zavisi i od situacije u Kompaniji AH Mura "Prvi maj", gde postoji odredjeni broj radnika za koje postoji dilema da li će dobiti ponudu ugovora o radu ili ne. Kada rukovodstvo AH Mure donese konačnu odluku i kada se svi radnici u Prvom maju ad izjasne po pitanju socijalnog programa, biće poznat tačan broj radnika koji će otići iz firme, kaže vd direktor Živković


Bajden 18. avgusta u Srbiji, Medvedev u septembru\nIzvor\tNovosti\tjul 29, 2016\nPrvi veliki spoljno-politički događaji posle formiranja Vlade Srbije trebalo bi da budu posete aktuelnog potpredsednika SAD Džozefa Bajdena i ruskog premijera Dmitrija Medvedeva Beogradu, pišu Večernje novosti.\nBajden bu u posetu Srbiji trebalo da stigne 18. avgusta, dok se poseta Medvedeva očekuje početkom septembra, navodi taj list.\nObaveštajne i tehničke pripreme za dolazak visokih gostiju iz Vašingtona i Moskve već su počele, a po svoj prilici Bajdena i Medvedeva dočekaće predstavnici nove vlade u punom kapacitetu, a ne u tehničkom mandatu.\nPremijer Vučić trebalo je sa Bajdenom da se sretne još pre godinu dana u Americi, ali do susreta nije došlo zbog porodične tragedije drugog čoveka Amerike.\nOni će u Beogradu razgovarati o bilateralnim odnosima, ekonomskoj saradnji i podršci Vašingtona evropskom putu Srbije.\nPrva tema razgovora Vučića i predsednika Nikolića sa premijerom Rusije biće dalje produbljivanje ekonomskog i političkog partnerstva dveju zemalja nakon formiranja srpske Vlade.\nOčekuje se da bi prilikom posete Medvedeva mogao da bude i potpisan ugovor o izvozu Fijatovih vozila u Rusiju.\n« Maja Gojković: Ne razgovaram putem medija, čekam direktora RTS Nadam se da Vučić ovo neće pročitati »\nHirurzi dva sata “kopali” po mozgu pogrešnog pacijenta nakon što je radnik pomešao ID oznake\nDoktori bolnice u kenijskoj prestonici Najrobi su puna dva sata operisali mozak pacijenta…


Institucije ne kontrolišu eksploataciju šljunka na Drini - CIN\nInstitucije ne kontrolišu eksploataciju šljunka na Drini\nRevizori Republike Srpske su ustanovili da se pijesak i šljunak iz Drine vade nekontrolisano i da su institucije neefikasne u zaštiti vodotoka i odbrani od poplava. Ovim su potvrdili CIN-ova istraživanja iz 2020. godine o nelegalnoj eksploataciji na Drini.\nGlavna služba za reviziju Republike Srpske (RS) je u izvještaju o eksploataciji materijala iz rijeke Drine zaključila da su pijesak i šljunak vađeni neplanski, bez utvrđenih prioriteta i analize vodotoka, iako je riječ o poslovima koji su ugovoreni sa Javnom ustanovom „Vode Srpske“.\nRevizori su naveli da je u periodu od 2017. do 2020. godine 14 firmi potpisalo 35 ugovora o vađenju materijala na osnovu kojeg je obračunata naknada od 1,7 miliona KM. U izvještaju se skreće pažnja da je postupak dodjele lokacija dug, pravila nejasna te da nema konkurencije među izvođačima radova.\nUposlenici „Voda Srpske“ su rijetko nadzirali realizacije ugovora, a ni tada nisu kontrolisali količine izvađenog materijala niti su se bavili ilegalnom eksploatacijom na Drini. U izvještaju piše da se upravo zbog nedostatka kontrole iskopavanja rizik od poplava stalno povećava. Uz to, „Vode Srpske“ nisu redovno radile ni elaborate na osnovu kojih se pravi plan vađenja šljunka niti su snimale stanje u koritu nakon završene eksploatacije.\nRevizori su zato nadležnim institucijama – Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS-a, „Vodama Srpske“ i Republičkoj upravi za inspekcijske poslove – preporučili da utvrde tačan način nadziranja i obezbijede stalnu inspekcijsku kontrolu na terenu. Uz to, naveli su da je potrebno preispitati postojeća pravila i osigurati njihovu dosljednu primjenu, planirati održavanje korita i analizirati efekte takvih mjera.\nPrema propisima, šljunak i pijesak iz riječnih korita treba vaditi samo radi uređenja vodotoka i zaštite od poplava i to u strogo kontrolisanom procesu. S obzirom da je riječ o materijalu koji se masovno koristi u građevinarstvu, često se pravila krše i javni interes povlači pred privatnim finansijskim interesom privrednika.\nNovinari CIN-a su 2020. godine objavili dvije priče o nelegalnoj eksploataciji materijala na obalama Vrbasa, Bosne i Drine. Usljed nedostatka kontrole, obale ovih rijeka su prekopane i nestabilne pa su i poplave u ovim krajevima češće nego duž uređenih vodotoka. Pojedinci i firme na taj način kradu javno dobro i ugrožavaju sigurnost mještana, ali im se nadležne institucije ne suprotstavljaju.\nObale Drine su posebno unakažene zato što rijeka predstavlja i međudržavnu granicu Bosne i Hercegovine (BiH) i Srbije jer se države već 25 godina ne mogu dogovoriti o liniji razgraničenja. No, rijeka se vremenom pomjera i to pravi probleme. Zbog velikih naslaga šljunka u koritu, razliva se na lijevu i desnu stranu, praveći novo korito i ostavljajući 700 hektara bosanskohercegovačke teritorije u Srbiji i 2.900 hektara srbijanske teritorije u BiH. Ova zemlja ostaje van kontrole institucija obje zemlje, što odgovara lokalnim pojedincima koji ilegalno vade šljunak na ovom području i zarađuju na javnom dobru bez troškova naknade.


17.02.2021 u 09:38\nAko se zna da je Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca nastala 1918. a Sovjetski Savez 1922. zvuči čudno da su dve države diplomatske odnose uspostavile tek juna 1940. godine. Odocnjenju su doprineli šumovi na vezama između jugoslovenske kraljevine i „prve zemlje socijalizma”, kojima se bavi nova knjiga istoričara Aleksandra Životića – „Moskovski gambit: Jugoslavija, SSSR i prodor Trećeg rajha na Balkan 1938–1941”. Ovu publikaciju je upravo objavila izdavačka kuća „Klio” a njen autor, profesor na Filozofskom fakultetu u Beogradu, kaže za naš list da su koren neslaganja Beograda i Moskve bila revolucionarna dešavanja iz 1917. godine. Tada je umesto carske Rusije, koja je u Prvom svetskom ratu pružala svesrdnu pomoć Srbiji, nastala nova, sovjetska Rusija. Njen izlazak iz rata će za Beograd\n05.07.2019 u 10:11\nKUSA – Planinski gradić Kusa na Uralu je malo mesto bez velikih priča, ili je bar tako bilo dok na dnu lokalnog jezerceta nije pronađena statua nekadašnjeg sovjetskog lidera Josifa Staljina i izazvala užarenu debatu o njegovom nasleđu otvarajući tako stare podele. Stanovnici Kuse, mesta sa 18.000 ljudi, tokom radova na smanjenju nivoa jezera 2018. su primetili veliku Staljinovu statuu. Niko ne zna da kaže kako je betonski kip tu završio. Komunistički aktivista Stanislav Safejev je za nju saznao preko fotografije na internetu. Safejev, pripadnik patriotkog pokreta Duh vremena, uz pomoć drugih aktivista je pokupio kip i prebacio ga kod sebe radi restauracije. Kako tvrdi, ponovno postavljanje statue bi „poboljšalo razumevanje i znanje o tom istorijskom periodu”. Međutim, suočio\n17.04.2019 u 10:48\nVećina Rusa pozitivno misli o Staljinu\nVećina ispitanika širom Rusije ima pozitivno mišljenje o bivšem sovjetskom vođi Josifu Visarionoviču Staljinu. Čak 51 odsto učesnika ankete na Staljina gleda s poštovanjem, obožavanjem ili simpatijom, prema istraživanju najveće ruske agencije za istraživanja javnog mnjenja. To je najveći procenat od 2001. godine od kada se analizira popularnost bivšeg vođe, objavio je „Levada centar”. Samo devet odsto ispitanika opisalo svoj odnos prema Staljinu kao antipatiju ili mržnju, a 26 odsto kaže da nema nema nikakav stav prema Staljinu, koji je vladao Sovjetskim Savezom tri decenije, javlja hrvatska Hina. Pod njegovom vladavinom krajem tridesetih godina prošlog veka komunističke vlasti su provele velike čistke koje su uključivale masovna ubistva i slanje ljudi u gulage. Staljin se nalazio na čelu\n06.12.2018 u 18:58\nJosif Visarionovič između staljinista i antistaljinista\nStaljin i Čerčil su antipodi – „ljudi s oprečnim nazorima i crtama karaktera”. Kad su se početkom 1918. saveznici iskrcali u Arhangelsku i Murmansku radi gušenja „crvene opasnosti” i Vinston Čerčil je bio na frontu. A baš je Staljin komandovao trupama Crvene armije koje su „zle imperijaliste” isterale iz zemlje, uprkos tome što je narodni komesar za inostrane poslove „Trocki pokazivao spremnost da radi sa saveznicima... Uvek nam je obezbeđivao ono što smo tražili”, pisao je britanski obaveštajac Brus Lokart, koji je tako dobijao „informacije iz prve ruke o stanju u vladi i o odlukama koje vlada donosi u vezi sa svim pitanjima”. Lokart je „maštao da zajedno s Trockim organizuje veličanstveni puč”. Najveća prepreka toj „ideji izvanrednoj” bio je Staljin. Zato Koba jeste bio Lenjinov izbor za\n24.07.2018 u 22:09\nUmro Vasilij Kovaljev, jedan od poslednjih svedoka Staljinove strahovlade\nJedan od retkih preživelih svedoka Staljinove ere i brojnih radnih logora u Sibiru, Vasilij Kovaljev, umro je u utorak u 89. godini života u Magadanu na ruskom Dalekom istoku, javlja Bi-Bi-Si. Kovaljev (20) je 1950. godine osuđen za antisovjetsku sabotažu zbog posedovanja stare sablje i poslat prvo u logor u Noriljsku pa zatim u Kolimu, odakle je pokušao da pobegne 1954. Kovaljev je oslobođen 1957. godine, kada je Staljinov naslednik Nikita Hruščov proglasio amnestiju i ostao da živi u Magadanu gde je radio kao inženjer. (Beta)\n23.01.2018 u 19:37\nMoskva - Rusko Ministarstvo kulture povuklo je, dva dana pre premijere u Rusiji, licencu za prikazivanje francusko-britanske komedije „Staljinova smrt” posle ocene reditelja i političara da film ismeva rusku istoriju. „Licenca za distribuciju filma je povučena”, izjavio neimenovani portparol ruskog ministarstva. Film Armanda Janučija na satiričan način je predstavio dane koji su usledili neposredno posle smrti sovjetskog lidera Josifa Staljina 1953. godine. Reditelji, poslanici i političari zatražili su od ministra kulture Vladimira Medinskog da zabrani prikazivanje filma uz ocenu da komedija vređa ruske nacionalnne simbole. Datum prikazivanja filma u Rusiji je takođe bio predmet kritike jer je premijera trebalo da bude održana nedelju dana pre obeležavanja 75. godišnjice


Potpisan Program kulturne razmene Srbije i Indije\nTanjug 11. oktobra 2021. 14:32\nBEOGRAD – Potpredsednica Vlade i ministarka kulture i informisanja Maja Gojković i državna ministarka za spoljne poslove i kulturu Indije i specijalni izaslanik premijera Indije Minakaši Leki potpisale su danas Program razmene između Vlada Srbije i Indije o saradnji u oblasti kulture i umetnosti.\nProgramom se podstiče razvoj saradnje u svim oblastima, neposredna saradnja između ustanova kulture, kao i razmena umetnika i profesionalaca iz oblasti kulture i umetnosti na svim nivoima, saopšteno je iz Ministarstva kulture i informisanja.\nGojković, koja se sastala sa Leki u okviru održavanja sastanka Pokreta nesvrstanih zemalja kojim se obeležava 60 godina od održavanja prve konferencije u Beogradu, naglasila je da se Srbija zalaže za dodatno jačanje kulturnih veza između dve zemlje, budući da, kako je rekla, postoje dobri preduslovi i da će današnjim potpisivanjem petogodišnjeg Programa razmene, saradnja u ovoj oblasti biti konkretizovana i ojačana.\nProgram razmene predviđa saradnju u svim oblastima kulture i umetnosti – muzike, pozorišta, filma, festivala, muzeja i izložbi, arhiva, očuvanja materijalnog i nematerijalnog kulturnog nasleđa, izdavaštva, biblioteka, digitalizacije kulturnog nasleđa, pre svega kroz neposrednu saradnju između ustanova kulture.\nGojković i Leki su razgovarale o aktivnostima i mogućnostima saradnje u oblasti filmske industrije, a Gojković je podsetila da Srbija u okviru svoje kulturne politike ima za cilj privlačenje inostranih produkcija, kao i da dodeljuje podsticajna sredstva putem povraćaja 25 odsto kvalifikovanih troškova ostvarenih u Srbiji, a preko uloženih pet miliona evra, povraćaj je 30 odsto.\nNa sastanku se razgovaralo i o mogućnosti održavanja nedelje filma, kao i dana kulture Indije u Srbiji i u tom sklopu posete indijskih ansambala i izvođača.


Kognitivna psihoterapija je terapijski sistem koji se zasniva na teoriji o psihičkim poremećajima koju je formulisao Aron Bek. Cilj lečenja je da pacijenti nauče da podnose simptome, da im ne obraćaju pažnju i/ili da rešavaju probleme ispravljanjem grešaka i zabluda u procesima tumačenja, procenjivanja, razumevanja, zaključivanja i donošenja odluka, kao i menjanjem određenih pretpostavki koje pacijenti imaju o sebi, drugima, svojoj okolini, prošlosti ili budućnosti i za koje se veruje da doprinose pojavi i održavanju psihičkih poremećaja. Da bi postigli ovaj cilj, pacijenti sarađuju sa terapeutom u terapiji koja je direktivna, strukturisana i vremenski ograničena i oslanja se na terapijske tehnike koje su doživele empirijsku proveru. Kognitivna terapija je fokusirana na precizno definisane probleme i kao i bihejvioralna terapija, pridaje veliki značaj rigoroznom merenju sopstvene efikasnosti.\nTokom poslednjih godina sve je više terapeuta koji svoju orijentaciju opisuju kao kognitivno-bihejvioralnu, bez obzira da li u svom radu više koriste kognitivni ili bihejvioralni model psihopatologije, odnosno kognitivne ili bihejvioralne tehnike.\nBihejvioralna terapija bi se mogla bliže odrediti kao niz tehnika i postupaka koje se zasnivaju na pretpostavci da je psihički poremećaj posledica pogrešno naučenog ponašanja, zbog čega je glavni cilj lečenja da takvo ponašanje iščezne. Jednostavnije rečeno, bihejvioralna terapija se bavi menjanjem ponašanja u cilju boljeg zdravlja. Bihejvioralna terapija se zasniva na bihejvioralnom modelu psihopatologije koji određuje da se može lečiti samo ono što je moguće meriti ili objektivno pokazati, istovremeno odbacujući nagađanja i pretpostavke koje se ne mogu dokazati. Bihejvioralna terapija ima jaku naučnu podlogu u eksperimentalnoj psihologiji, što joj omogućava da planira lečenje, kao i da predviđa i meri njegov ishod, bez isključivog oslanjanja na kliničko iskustvo i utisak.\nČesto se smatra da je bihejvioralna terapija samo teorija učenja koja je primenjena u praksi, čime je ovakvo određenje bihejvioralne terapije pojednostavljeno i suviše je široko, jer obuhvata i druge psihoterapijske pravce, na primer kognitivnu terapiju.\nKognitivno-bihejvioralna psihoterapija je uspešna u lečenju depresije, anksioznih poremećaja, socijalne anksioznosti, generalizovane anksioznosti, specifičnih fobija, hipohondrije, opsesivno-kompulsivnog poremećaja, postrumatskog stresnog poremećaja, ljubomore, nekontrolisanog besa, poremećaja ponašanja kod dece i adolescenata, problemi u partnerskim odnosima, bolesti zavisnosti.


»Šta spremiti na brzinu a da bude i jeftino\nSpanać sa pirinčem i jajima\nDa li vam se često dešava da vam se neka prijateljica žali kako nema vremena ili sredstava da malo promeni jelovnik kod kuće, a da to ujedno bude i ukusno, kao i, nikako manje bitno, da bude korisno. Evo nekoliko saveta koji vam mogu pomoći da izađete na kraj sa ovim problemom.\n1. Koristite sezonsko voće i povrće\nSalate treba da budu obavezan deo svakog glavnog obroka. Ponekada se cene salata mogu učiniti veoma visokim. To je verovatno pokazatelj da određeno voće/povrće nije karakteristično za određenu sezonu ili je njegovo poreklo egzotično. Probajte da se držite voća i povrća koje je odgajano na našim prostorima. Svako godišnje doba ima svoje voće i povrće, gde jedino tokom zime možete imati poteškoće da pronađete sveže, ali zato možete sve to obezbediti tokom jeseni i imati zalihe tokom zime.\nOsim za salate, povrće poput krompira, tikvica, paprika, paradajza, patlidžana i šargarepa se može koristiti za pripremu glavnih jela - a mogu biti prženi, pečeni, kuvani, na pari, grilovani, itd. Brzo se spremaju i uvek vas mogu spasiti kda ste kod kuće svi gladni, a vi nemate ništa spremljeno.\n2. Nabavite jaja\nJela sa jajima su veoma ukusna, jeftina i brzo se spremaju, tako da je potrebno da obezbedite dovoljne količine za kritične situacije. Možete ih kombinovati sa povrćem, sosovima i začinima po želji i za samo 5-10 minuta ćete imati koristan protein na stolu.\nPileće meso je relativno zdravo i jeftinije od drugih vrsta mesa. Često se u velikim prodavnicama ono može naći po jeftinijoj ceni, pa je dobro da iskoristite priliku i napunite zamrzivač. Na roštilju, na gril tiganju, u voku sa povrćem ili u rerni - ovo meso se sprema brzo i lako, jer mu ne treba mnogo vremena za termičku obradu.\nNemojte kupovati odmah polugotove namirnice sa izgovorom da kod kuće nema ništa spremljeno. Budite kreativni - kombinujte i spremajte jela od navedenih namirnica na različite načine i dobićete laka i jeftina predjela, a tako i ukusna glavna jela.


Grčka demantovala tvrdnje da izlazi iz eurozone\nGrčka je danas zvanično demantovala da izlazi iz eurozone, ali je potvrdila učešće ministra finansija Jorgosa Papkonstantinua na jučerašnjem iznanadnom sastanku s kolegama iz nekoliko ključnih zemalja zone eura u Luksemburgu.\nRanije ove sedmice njemački časopis "Spiegel" objavio je da je zvanična Atena najvila mogući izlazak iz valutnog saveza u kome se nalazi 17 od 27 članica članica Evropske unije (EU).\nMinistar Papakonstantinu je bio pozvan u Luksemburg zbog "razmjene mišljenja o ekonomskoj situaciji i Grčkoj", precizira se u saopćenju Ministarstva finansija, uz napomenu da na jučerašnjem skupu "nije, očigledno, bilo razgovora o ostanku Atina u eurozoni", prenijela je ruska novinska agencija RIA Novosti.\nGrčka je lani, kako podsjeća novinska agencija Reuters u izvještaju iz Atine, dobila veliki kredit EU i Međunarodnog monetarnog fonda, u vrijednosti 110 milijardi eura, da bi izbjegla bankrot, ali dužnička kriza u toj zemlji je i dalje žestoka, a njena privreda se nalazi u recesivnom stanju.\nU proteklih nekoliko sedmica su se čuli učestali glasovi da je Atina sprema na restrukturizaciju svog ogromnog duga u vrijednosti oko 330 milijardi eura.


Kratki film asocijacije XY Sarajevo: "Srednjoškolac" (VIDEO) - CAT BiH\nKratki film asocijacije XY Sarajevo: “Srednjoškolac” (VIDEO)\n„Srednjoškolac“ je naziv kratkog filma za koji režiju, produkciju i glumu potpisuju mladi Asocijacije XY. Film tematizira probleme i strahove sa kojima se susreću mladi u svom svakodnevnom životu.\nPrema riječima koordinatora za mlade Asocijacije XY Amer Džekman kroz film „Srednjškolac“ mladi pokušavaju da skrenu pažnju roditelja, nastavnika ali i svojih vršnjaka na strahove koji ih prate tokom odrastanja.\n„Svakodnevno su mladi ljudi izloženi brojnim strahovima koji utiču na njihovo samopouzdanje i sprječavaju ih da se u školi, na fakultetima, u okviru svojih hobija, među- vršnjačkim odnosima ostvaruju u punom kapacitetu. Odrasli ne razumiju ili ne primijete stvarni izvor problema sa kojima se mlade osobe suočavaju. Mogu primijetiti da neko postiže lošije rezultate u školi, da je tih i povučen ili napadno ekstrovertan“, kazao je Džekman.\n„Naš cilj je pokazati da rješenje uvijek postoji a poseban fokus smo stavili na mlade i volontere Asocijacije XY koji su uspjeli prevazići svoje nedaće u okviru ove organizacije koja koristi najbolje svjetske programe za rad sa mladima.\nPreuzeto sa: https://www.facebook.com/AsocijacijaXY/


Mihajlo Cvetković i Mateja Prokopijević potpisali profesionalne ugovore sa Čukaričkim\nPosle Đorđa Ivanovića, Luke Adžića i Stefana Tomovića, Čukarički je potpisao ugovor i sa napadače...\nOmladinci i kadeti Čukaričkog počeli su pripreme za novu sezonu. Prozivke na stadionu na Banovom...\nČukarički je nastavio trend potpisivanja ugovora sa najtalentivanijim igračima iz Omladinske škole. Brđanima su se na vernost obavezali Mateja Prokopijević i Mihajlo Cvetković, obojica momaka su početkom januara napunila 15 godina i potpisali su profesionalne ugovore.\nProkopijević je vezni igrač, na Banovo brdo je stigao 2019. godine iz OFK Požege. Igrao je za pionire, ali je vrlo brzo prekomandovan u selekciju mlađih kadeta, gde je završio polusezonu. Cvetković je u Čukarički stigao iz niškog kluba Šampion Nais početkom 2020. godine, takođe je vrlo brzo prekomandovan iz pionirske u selekciju mlađih kadeta.\nMlađi kadeti Čukaričkog, pod vođstvom Lazara Popovića, trenutno su ubedljivo prvi na tabeli, sa 17 pobeda iz isto toliko mečeva, uz neverovatnu gol-razliku – 91:15. Cvetković je prvi golgeter takmičenja, postigao je čak 34 gola, dok se Prokopijević tri puta upisao u listu strelaca. Obojica pomenutih momaka su i reprezentativci Srbije u svojim kategorijama.\nOmladinci i kadeti Čukaričkog počeli sa pripremama za novu sezonu


Vrednost evropskog tržišta pneumatika i gume porašće do 2022. godine na 39,5 milijardi evra, čemu će doprineti i Srbija u koju, kako je najavio predsednik Aleksandar Vučić, stiže jedan od svetskih lidera u ovom sektoru, japanska kompanija "Tojo Tajer". On je danas saopštio da će Tojo Tajer korporacija, samo u prvoj fazi, investirati 390 miliona evra u fabriku u Inđiji, u kojoj će biti u početku zaposleno 523 ljudi.\nBritanska kompanija Global Data objavila je lani prognozu da će evropsko tržište pneumatika porasti u periodu od 2018. do 2022. godine za 19,6 odsto i da će dostići vrednost od 39,48 milijardi evra. Kompanija sa sedištem u Londonu je, u analizi postavljenoj na njenom veb sajtu, predvidela da će obim evropskog tržišta u navedenom periodu biti povećan za 47,1 miliona novih proizvedenih guma za razne vrste prevoznih sredstava, na ukupno 342,65 miliona komada.\nKada je reč o prodaji guma na evropskom tržištu u prvoj polovini 2019. godine, rezultati su mešoviti, pokazuju najnoviji podaci Evropskog udruženja proizvodjača guma (ETRMA). Prodaja zamenskih guma za putničke automobile smanjena je u prvih šest meseci za 3,7 odsto na 100,97 miliona komada, u poređenju sa istim periodom prošle godine. Manju prodaju u prvom polugodištu beleže i gume za poljoprivredna vozila, i to za 4,4 procenta međugodišnje, na 682 hiljade komada.\n"Mala prodaja zamenskih guma za putničke automobile je ogledalo situacije u sferi registracija novih automobila u Evropskoj uniji, koje su takođe pale u prvoj polovini ove godine", navodi ona.\nGlobalna prodaja korporacija-članica ETRMA predstavlja 73 odsto ukupne svetske prodaje gume i pneumatika, pri čemu sedam kompanija od 10 svetskih lidera u ovom sektoru pripada ovom udruženju. Članice ETRMA imaju 86 pogona za proizvodnju pneumatika i 16 centara za istraživanje i razvoj u državama EU i zemljama kandidatima za članstvo u Uniji.


Niška televizija » Zajednički projekat očuvanja prirode (VIDEO)\nObjavljeno 17.04.2014. 15:52\nGrad Niš polako poprima navike gradova zemalja Evropske unije. JKP „Mediana“, u saradnji sa opštinom Pernik iz Bugarske, koja je već član velike evropske zajednice, zauzela se za implementaciju projekta koji predviđa posebno skladištenje plastičnog otpada u svrhu očuvanja prirode. Plan ovog projekta je da domaćinstvima iz Palilule i najveće gradske opštine Medijana, ovo niško javno komunalno preduzeće podeli posebne kese u kojima će Nišlije skladištiti ovaj teško razgradivi otpad.\nSav plastični otpad građana Niša u najskorije vreme trebalo bi da završi ovde. Prema planovima projekta EU za očuvanje životne sredine, sve zemlje koje pretenduju da uđu u veliku evropsku zajednicu moraju da budu ekološki odgovorne. Ravnopravni član te velike zajednice u bliskoj budućnosti trebalo bi da postane i grad Niš. JKP „Mediana“, u saradnji sa Bugarskom opštinom Pernik, potrudiće se, kako kažu, da bacanje plastičnih otpadaka svedu na minimum.\nPredstavnici evropske Bugarske, zadovoljni su spremnošću Niškog javno-komunalnog preduzeća da učestvuje u borbi za očuvanje prirode.\nU narednih deset godina, a u okviru standarda Evropske unije, Srbija će, kako se procenjuje morati da uloži više desetina milijardi evra u sisteme upravljanja otpadom.


Evropski parlament podržao SSP sa Srbijom | EurActiv Srbija\nEvropski parlament podržao SSP sa Srbijom\nObjavljeno : 19.01.2011.\t Tweet\nEvropski parlament (EP) je u sredu (19. januara) u Strazburu velikom većinom glasova podržao Sporazum EU i Srbije o stabilizaciji i pridruživanju i usvojio rezoluciju o Srbiji kojom se pozivaju i preostale članice Unije da ratifikuju SSP i pruža podrška prijemu Srbije u EU. Rezolucijom se od Srbije traži da rasformira paralelne strukture na Kosovu, prekine zapošljavanje preko političkih veza i ukine monopole. Za ratifikaciju SSP i rezoluciju je glasalo 612 poslanika, a 38 je bilo protiv.\nEvropski poslanici su prihvatili i amandman grupe Zelenih u kojem se "poziva Vlada Srbije da u dijalog s Kosovom uđe bez daljeg pozivanja na nove pregovore o statusu ili podeli". Usvojen je i amandman Zelenih u kojem se navodi da je nužno da vlasti Srbije ne izdaju registarske tablice za vozila sa oznakama mesta na Kosovu jer je to, kako se navodi, "otvoreno kršenje kosovskog suvereniteta". Rezolucija nije obavezujući dokument za Savet ministara EU i Evropsku komisiju, koji su do sada stajali iza zajedničke rezolucije Srbije i EU donete u UN, u kojoj se samo poziva na "dijalog" bez ikakvih ograničenja.\nU Rezoluciji se Srbija poziva da "rasformira paralelne strukture na Kosovu koje narušavaju proces decentralizacije i sprečavaju potpunu integraciju srpske zajednice u institucije Kosova". Ocenjuje se da bi Srbija trebalo da odigra konstruktivnu ulogu u uspostavljanju i funkcionisanju opštinskih institucija u srpskim multietničkim opštinama i severno i južno od Ibra.\nEvropski poslanici u tom dokumentu su istakli i da je spremnost Beograda i Prištine na kompromis preduslov uspeha predstojećih pregovora, ali i da će sposobnost EU da olakša pregovore biti test za "kredibilitet i političku viziju (EU) za ceo region". EP je pozdravio "spremnost Vlade Srbije da obnovi dijalog s Kosovom u okviru EU i traži da to počne bez odlaganja".\nOdbačen je amandman u kojem se izražavalo negodovanje zbog toga što je Vlada Srbije "u prvi mah odlučila" da ne pošalje predstavnika na uručenje Nobelove nagrade za mir u Oslu.Taj amandman je predložila poslanička grupa liberala kojoj pripada izvestilac za Srbiju Jelko Kacin.\nU tekstu se ističe da je saradnja sa Haškim tribunalom ključni uslov za napredak Srbije ka EU i da se "samo hapšenje preostala dva optuženika i njihovo isporučivanje Hagu mogu smatrati najuverljivijim dokazom pune saradnje" sa Tribunalom.\nUkinuti monopole i zapošljavanje po političkoj liniji\nDeo rezolucije posvećen je i ekonomskim problemima. Evropski parlament "podseća da postojanje monopola ozbiljno narušava razvoj potpuno funkcionalne tržišne privrede" i vlada se poziva da omogući ukidanje monopola. Ističu se i problemi za uključivanje malih i srednjih preduzeća u privredu.\nSporazum o stabilizaciji i pridruživanju Srbije potpisan je 29. aprila 2008. godine, a ministri EU odobrili su njegovu ratifikaciju 14. juna 2010. godine. Do sada ga je ratifikovalo 11 zemalja članica Španija, Malta, Bugarska, Italija, Estonija, Slovačka, Slovenija, Luksemburg, Mađarska, Austrija i Kipar, a u nemačkom parlamentu procedura za ratifikaciju počela je u decembru 2010.\nPredlog rezolucije Evropskog parlamenta o evropskoj integraciji Srbije predstavljen je 27. oktobra 2010, a Spoljnopolitički odbor Evropskog parlamenta usvojio je taj predlog 1. decembra 2010.\nUkazuje se da je stanje javnog saobraćaja, posebno železnica, izuzetno loše i da je potrebno koristiti pretpristupne fondove EU za unapređenje železničke mreže i transportnih veza sa susednim zemljama.\nU Rezoluciji se ističe da je potrebno uspostaviti nezavisnu javnu službu i da je potrebno prekinuti zapošljavanje preko političkih veza, što nije u skladu sa Zakonom o državnim službenicima.\nIzražava se žaljenje zbog visoke nezaposlenosti, posebno među mladima, i niske stope visokoobrazovanih. U tom smislu navodi se da je moderno obrazovanje visokih standarda jedan od preduslova socijalnog i ekonomskog razvoja. Srbija se poziva da u potpunosti primeni Bolonjski proces u obrazovanju i da srpski obrazovni sistem uskladi sa evropskim standardima.\nSrbija se poziva i da dovrši reformu pravosuđa i uloži veće napore da bi obezbedila nezavisnost i objektivnost sudija kao i efikasniji rad sudova. Pozdravlja se odluka da se sprovede reizbor sudija, ali se ističe da to mora biti učinjeno na transparentnan način.\nSrbija se takođe poziva da ojača borbu protiv korupcije, ukine blanko ostavke i prekine sa "proizvoljnom raspodelom mesta u parlamentu". Ističe se i da su duple funkcije "ozbiljan rizik za konflikt interesa i da to pitanje treba da bude prioritet" i ukazuje se da se Agencija za borbu protiv korupcije obratila Ustavnom sudu povodom duplih funkcija.\nEvropski parlament u Rezoluciji ukazuje i na težak položaj Roma u Srbiji i poziva srpske vlasti da im hitno omoguće da dobiju lične karte, i da im olakšaju da steknu domove i omoguće pristup tržištu rada, obrazovanju i zdravstvu. Ističe se da mnogi Romi žive u ekstremnom siromaštvu, što umanjuje šanse mladih Roma, kao i da samo 5% njih ima posao. Ukazuje se i na diskriminaciju Roma, skore slučajeve nasilja nad njima i prinudno preseljavanje koje su organizovale srpske vlasti.\nIstiče se i da organizovanje Parade ponosa predstavlja napredak u razvoju tolerancije i slobode izražavanja, ali se izražava žaljenje zbog nasilja koje je pratilo taj događaj. Poslanici EP su skrenuli pažnju da su ekstremisti koji su učestvovali u nemirima "imali indirektnu podršku nekih političkih stranaka i verskih ličnosti".\nU vezi sa tim, od Srbije se traži da sprovede odgovarajuće mere za borbu protiv ekstremizma i radikalizma u društvu.\nU Rezoluciji se ističe da Srbija ima najveći broj izbeglica i raseljenih u Evropi i pozivaju se svi potpisnici Sarajevske deklaracije da ostvare veći napredak u toj oblasti.\nPripremiti teren za 150.000 povratnika iz EU\nKako se navodi, očekuje se da će u skladu sa sporazumima o readmisiji sa zemljama EU u Srbiju doći 150.000 povratnika i da je potrebno sprovesti prpreme za njihovu integraciju u društvo.\nSrbija se poziva i da sprovede mere za sprečavanje zloupotreba viznog režima.\nEvropski parlament je ocenio da bi bilo dobro da Srbija sklopi sporazume o ekstradiciji sa susedima, kao što je učinjeno sa Crnom Gorom i Hrvatskom.\nPozdravljaju se napori za uklanjanje nasleđa delovanja bezbednosnih službi iz prošlosti, ali se ističe potreba za daljim reformama sektora bezbednosti, pre svega za sprovođenjem lustracije i povećanjem parlamentarnog nadzora nad bezbednosnim službama.\nEvropski parlament je ukazao da je Agencija za hemikalije usvojila pravilnik o proizvodnji hemikalija koje mogu biti opasne za ljudsko zdravlje i životnu sredinu, čime se Srbija približila evropskim standardima. Ističe se, međutim, da je primena dela tih pravila odložena zbog tvrdnji predstavnika industrije da bi im to donelo gubitke i ugrozilo poslovanje.\nU Rezoluciji se se ističe i značaj nezavisnih medija, zaštite manjina, funkcionisanja saveta nacionalnih manjina, regionalne saradnje, jačanja sindikata i socijalnog dijaloga, kao i poboljšanja uslova u zatvorima koji su prenasljeni i decentralizacije zemlje.\nPozdravlja se usvajanje Deklaracije o Srebrenici.\nDirektorka vladine Kancelarije za evropske integracije Milica Delević izjavila je da ratifikacija SSP u Evropskom parlamentu podstiče preostale članice EU da ratifikuju taj sporazum, ali i Srbiju da ubrza reforme. "Ovo je svakako značajan korak na našem putu ka Evropskoj uniji i tih koraka će biti puno, ali ovaj je značajan jer ratifikacija SSP u Evropskom parlamentu, i usvajanje Rezolucije o Srbiji, podstiče zemlje koje još nisu ratifikovale, da to učine, ali i podstiče nas da nastavimo da radimo na ubrzanju unutrašnjih reformi", rekla je Delević agenciji Beta.\nPotpredsednik Vlade Srbije za evropske integracije Božidar Đelić izjavio je da ratifikacija Sporazuma Srbije i EU o stabilizaciji i pridruživanju u Evropskom parlamentu predstavlja dokaz široke i duboke podrške Srbiji. "Činjenica da su (za Rezoluciju o Srbiji) glasale sve političke grupacije pokazuje da naš cilj - a to je da dobijemo status kandidata do kraja godine i mogućnost da počnemo pregovore neposredno posle toga, imaju jaku podršku u Evropskom parlamentu", kazao je Djelić u telefonskoj izjavi agenciji Beta.\nOn je rekao da se delegacija Srbije ove nedelje u Strazburu "borila protiv dva amandmana" na Rezoluciju. Jedan amandman je osuđivao Srbiju zbog neprisustvovanja dodeli Nobelove nagrade za mir u Oslu i, kako je kazao Đelić, "u tome smo uspeli". Drugim amandmanom se tražilo da se u dijalogu Beograda i Prištine ne govori o statusu. "Uspeli smo da donekle ublažimo taj tekst i - što je bitno - da obezbedimo da taj amandman prođe sa tankom većinom", rekao je Đelić.\nPremijer Srbije Mirko Cvetković izjavio je da očekuje da Sporazum Srbije i EU o stabilizaciji i pridruživanju sada ratifikuju i preostale zemlje koje to nisu učinile do sada. Cvetković je novinarima u Vranju rekao da očekuje da će u prvoj polovini ove godine sve članice EU ratifikovati taj sporazum.\nPredsednik Srbije Boris Tadić ocenio je da ratifikacija Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju Srbije sa Evropskom unijom predstavlja veoma važan korak u evropskim integracijama Srbije. Tadić je, kako se navodi u saopštenju iz kabineta predsednika, , poručio da niko ne treba da ima dilemu oko saradnje Srbije sa Haškim tribunalom. "Mi smo za to potpuno politički opredeljeni, a takođe i u operativnom smislu. Srpske bezbednosne snage i Tužilaštvo za ratne zločine daju maksimum da se preostali optuženi za ratne zločine pronađu, uhapse i privedu pravdi", rekao je Tadić.\nEvropski pokret u Srbiji pozdravio je ratifikaciju Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju u Evropskom parlamentu i istakao da je to važan signal za Srbiju i njene građane. To je takođe i važan signal za 16 država članica EU koje još nisu ratfiikovale taj sporazum, bez obzira na to što ratifikacija u svih 27 parlamenata zemalja članica nije formalan uslov za dobijanje statusa kandidata. Pokret je istakao da je potrebno ubrzati dinamiku reformi neophodnih za zadovoljenje uslova za punopravno članstvo u EU, podjednako važnih i za građane Srbije da bi uvideli korist tog procesa za poboljšanje uslova života.\nGeneralna serketarka Evropskog pokreta u Srbiji Maja Bobić izjavila je da je Rezolucija o evropskoj integraciji Srbije prvi zvanični dokument u kojem je EU jasno istakla da puna saradnja sa Tribunalom u Hagu znači hapšenje dvojice preostalih begunaca, Ratka Mladića i Gorana Hadžića. "Najkonkretnije poruke su upućene u rezoluciji koja daje realnu sliku stanja na putu članstva Srbije ka EU i daje konkretne preporuke državi i administraciji kako bi se taj put ubrzao. Tu je istaknut značaj reforme pravosuđa, borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala i uloge medija i civilnog društva u procesu evropskih integracija", rekla je Maja Bobić agenciji Beta.\nŠefica poslaničke grupe Za evropsku Srbiju Nada Kolundžija izjavila je da je Evropski parlament ratifikacijom Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju potvrdio sve poteze koje je Srbija uradila na putu evropskih integracija. "Ovime smo dobili potvrdu da je Srbija bila u pravu što je pristupila jednostranoj primeni Prelaznog sporazuma, što je uverilo zemlje članice Evropske unije da je Srbija spremna da ubrza proces evropskih integracija", rekla je Kolundžija.\nSrpska napredna stranka (SNS) ocenila je danas da je ratifikacija Sporazuma Srbije i EU o stabilizaciji i pridruživanju dobar signal za Srbiju ali da Srbija ne sme da bude zadovoljna stalnim očekivanjem da će neko drugi da radi za njene interese, dok ona ne preduzima ništa ili veoma malo kako bi napredovala. "Srpski naprednjaci insistiraju na činjenici da Srbija mora da preduzme energične mere u razvoju privrede, borbi protiv korupcije i privilegija političkih klasa", navodi se u saopštenju SNS.\nŠef poslaničke grupe Srpske radikalne stranke (SRS) Dragan Todorović izjavio je da ratifikacija Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju Srbije i EU u Evropskom parlamentu suštinski ne znači ništa za Srbiju i da će ona služiti za unutrašnje-političke potrebe, a da će Evropa "nastaviti sa ucenama". "Ratifikacija SSP-a suštinski za Srbiju neće značiti ništa. Mi smo i do sada njegovom jednostranom primenom imali štetu od nekoliko miliona evra i to će se nastaviti i dalje", kazao je Todorović agenciji Beta. Prema rečima Todorovića, Evropska unija neće ni opstati, te je neće ni biti kada Srbija bude trebalo da se priključi, za, kako je rekao, desetak godina.\nLider Liberalno-demokratske partije (LDP) Čedomir Jovanović ocenio je da je ratifikacija Sporazuma Srbije i EU o stabilizaciji i pridruživanju u Evropskom parlamentu još jedna u nizu potvrda da Evropa želi brzu integraciju Srbije u EU. "Više nema prostora za izgovore. Vlast u Srbiji ne može večito da traži ustupke, a da istovremeno ignoriše obavezu da paralelno sprovodi reforme u samoj zemlji, zato LDP insistira na okretanju Srbije evropskim poslovima jer ćemo tako otkloniti svaku dilemu o evropskoj budućnosti našeg društva", naveo je Jovanović u saopštenju medijima.\n"Sada moramo da učinimo sve da se što pre dobije pozitivno mišljenje Evropske komisije i dovedemo zemlju u status punopravnog kandidata za članstvo u Evropskoj uniji", naveo je Jovanović.\nPortparol Demokratske stranke Srbije (DSS) Petar Petković izjavio je da je ratifikacija u Evropskom parlamentu Sporazuma EU i Srbije o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) samo odluka u nizu, jer taj sporazum tek treba da ratifikuje još skoro polovina članica EU. "Ta odluka Evropskog parlamenta je jedna u nizu odluka u jednom veoma dugom procesu ratifikacije. Ne treba zaboraviti da taj proces traje već dve i po godine, i pitanje je koliko će trajati obzirom da još skoro pola država članica taj dokument treba da ratifikuje", kazao je Petković agenciji Beta.\nEvropski parlament: A step forward for Serbia's relations with the EU (press release)\n: Evropski parlament u januaru ratifikuje SSP\n: Nacionalni interes se brani reformama\n: Evropski parlament pozdravio napredak Srbije


Beta 19. marta 2021. 10:25\nVisoki kineski diplomata Jang Djieči pozvao je Kinu i SAD da se pravilno nose sa medjusobnim razlikama, podstaknu bilateralnu saradnju i da izbegnu sukobljavanje na početku strateškog dijaloga dve zemlje na visokom nivou koji se održava u Enkoridžu na Aljasci, prenela je Kineska medijska grupa (CMG).\nU tom dijalogu učestvuju Jang Djieči koji je član Politbiroa Centralnog komiteta (CK) Komunističke partije (KP) Kine i direktor Kancelarije za spoljne poslove CK KP Kine, kineski ministar spoljnih poslova Vang Ji, američki državni sekretar Entoni Blinken i američki savetnik za nacionalnu bezbednost Džek Salliven.\nJang je izrazio nadu da razgovori Kine i SAD mogu biti iskreni i rekao je da bi dve velike zemlje trebalo da preuzmu odgovornost za svetski mir, stabilnost i razvoj.\nKina je nedavno usvojila okvir 14. petogodišnjeg plana za nacionalni ekonomski i društveni razvoj, koji se odnosi na period od 2021. do 2025. godine, i postavila je dugoročne ciljeve do 2035. godine, podsetio je Jang.\n„Kina se sada nalazi na kritičnoj prekretnici u kojoj se vremenski okviri dva stogodišnja cilja približavaju: od 2020. do 2035. godine rad na tome da se u osnovi ostvari socijalistička modernizacija, a od 2035. do sredine 21. veka razvijanje Kinu u veliku modernu socijalističku zemlju“, rekao je.\nKina je postigla ogromna dostignuća u borbi protiv epidemije kovida-19, kao i u procesu iskorenjivanja apsolutnog siromaštva i izgradnje dobrostojećeg društva u svakom smislu, dodao je on.\nJang je rekao da se Kina pridržava vrednosti mira, razvoja, pravičnosti, pravde, demokratije i slobode.\n„Kina prati medjunarodni sistem u čijem središtu su Ujedinjene nacije i medjunarodno pravo kao osnov, a ne pravila nekoliko zemalja. Većina zemalja sveta ne priznaje američke vrednosti kao medkunarodne vrednosti”, naglasio je Jang i dodao da Kina ima svoj oblik demokratije, dok SAD imaju svoj oblik.\nJang je takodje kritikovao situaciju sa ljudskim pravima u SAD, dodajući da bi Vašington trebalo da se bavi svojim poslovima, umesto što se meša u kineske unutrašnje stvari.\nOn je apelovao na SAD da prekinu da zloupotrebljavaju termin nacionalne bezbednosti kako bi ometale zdrave trgovinske kontakte.


- Ne mogu sad da se povučem, mislim da to neću uraditi sve dok “mrdam”. U poslednje vreme sve češće slušam priče o tome kako smo previše stari, pa se pitam postoji li neko pravilo prema kojem belci koji sviraju rokenrol odlaze u penziju kada napune 68 godina- kaže Ričards.\nNaredne nedelje Mik Džeger napuniće 69 godina, a šuška se da je njegova želja za slavom i novcem veća nego ikad, ali ostaje nejasno zašto je menadžer Geri Barlou imao problema da nagovori Kita i Mika, i zašto su ga odbili, kada ih je ubeđivao da sviraju kao hedlajneri na rođendanu kraljice Elizabete II, prošlog meseca.\nPo medijima se šuška da pored toga što se Roni Vud, gitarista, teško i sporo oporavlja od dugogodišnjeg alkoholizma sa kojim se borio, Kit postaje sve nesigurniji tokom svirke, a sve češće otvoreno priča o tome da ne može da se seti pesama koje je nekada sam napisao. Kako bilo, Mik Džeger je za sledeću godinu 2013. najavio veliku svetsku turneju, a Kit potvrdio da su probe u toku. Imajući u vidu da nešto stariji, otac rokenrola, Čak Beri i dalje svira, nakon što je među prvima uvršten u „Dvoranu slavnih rokenrola” i proslavio 85. rođendan, svira sredom u jednom klubu u Nju Orleansu.


𝗠𝗼𝗷𝗠𝗮𝗷𝘀𝘁𝗼𝗿.𝗵𝗿® - Cijena Renoviranje stana Rezovac\nRenoviranje stana Rezovac\nRenoviranje stana Rezovac, renoviranje stana cijena Rezovac, cijena renoviranje stana Rezovac, renoviranje stana cijena m2 Rezovac, renoviranje stana cijena po kvadratu Rezovac, stan renoviranje Rezovac, stan renoviranje cijena Rezovac\nTrebam ponudu uređenje potkrovlja 60 m2, bez centralnog grijanja. Rezovac\nTrebam ponudu za radove adaptacije kupaone. Rezovac\nTrebam ponudu za građevinske radove kompletne rekonstrukcije kuće. Rezovac\nTrebam postavu kamena rustikalnog (cigla 2 × 5 × 20) s fugiranjem. Rezovac\nTrebam ponudu za totalnu renovaciju kuće, što uključuje renoviranje kupaone (cijevi, pločice, sanitarija), kuhinje, dnevni boravak, potkrovlja i problema rješavanja pregradnog zida. Rezovac\nTrebam ponudu za krovni izlaz za uređeno potkrovlje, sa izolacijom i svim priborom za ugradnju u manjoj dimenziji (npr. cca 55 * 78). Rezovac


Burns: Kosovo ne smije postati zamrznuti sukob\n9. juli/srpanj, 2011.\nAmerički podsekretar za politička pitanja William Burns izjavio je u petak Dubrovniku da se Srbija "mora pomiriti sa stvarnošću Kosova".\nOn je na šestom Croatia Summitu, čija je tema perspektiva regiona i širenje EU, pozdravio "impresivne korake" koje Srbija pod predsjednikom Borisom Tadićem preduzima prema Evropi, prenosi agencija Hina.\n"SAD pozdravljaju pregovore pod pokroviteljstvom EU Prištine i Beograda, kao i postignute dogovore", rekao je Burns, koji je ukazao na problem sjevernog Kosova, rekavši da se severno Kosovo ne smije pretvoriti u "zamrznuti sukob".\nIako su pozvani na dvodnevnu konferenciju, u Dubrovnik nisu došli zvaničnici Srbije i Bosne i Hercegovine.\nZbog dolaska premijera Kosova Hašima Tačija, koji je i ove godine u Dubrovniku, niko od zvaničnika Srbije ni prošle godine nije učestvovao na Croatia Summitu.\nŠesti Croatia Summit pod nazivom "Nova decenija za Jugoistočnu Evropu - dovršetak tranzicije" nastavlja se danas, a glavne teme su pitanja investicija, sigurnosni izazovi na Sredozemlju i proširenje EU na region jugoistočne Evrope.


Preduzeće je jedan objekat prijavilo po prosečnoj ceni x površina, a drugi po fer vrednosti. Nekretnine vrednuju po nabavnoj vrednosti i to su prikazali po prosečnoj ceni, ali investicione nekretnine vrednuju po fer vrednosti i stoga su taj objekat prijavili po fer vrednosti. Da li postoji mogućnost jednu vrstu nekretnine prijavljivati po fer vrednosti, a druge po prosečnoj ceni zato što u Napomenama uz finansijske izvestaje stoji da se nekretnine vrednuju po nabavnoj vrednosti, a investicione po fer vrednosti? – MED III\nPreduzeće je jedan objekat prijavilo po prosečnoj ceni x površina, a drugi po fer vrednosti. Nekretnine vrednuju po nabavnoj vrednosti i to su prikazali po prosečnoj ceni, ali investicione nekretnine vrednuju po fer vrednosti i stoga su taj objekat prijavili po fer vrednosti. Da li postoji mogućnost jednu vrstu nekretnine prijavljivati po fer vrednosti, a druge po prosečnoj ceni zato što u Napomenama uz finansijske izvestaje stoji da se nekretnine vrednuju po nabavnoj vrednosti, a investicione po fer vrednosti?\nU skladu sa odredbama Pravilnika o Kontnom okviru nekretnine, postrojenja i oprema se iskazuju na računima grupe 02.\nNekretnine, postrojenja i oprema u obrascu Bilans stanja iskazuju se na poziciji:\nPostrojenja i oprema (AOP 0013)\nAvansi za nekretnine, postrojenja i opremu (AOP 0018).\nPravna lica koja u skladu sa Zakonom o računovodstvu primenjuju MSFI – Nekretnine, postrojenja i oprema priznaju se i vrednuju u skladu sa MRS 16, MRS 17, MRS 36 i MRS 40 i drugim relevantnim MSFI.\nPravna lica koja primenjuju MSFI za MSP – nekretnine, postrojenja i opremu priznaju i vrednuju u skladu sa Odeljkom 16, 17, 20 I 27 I drugim relevantnim odredbama tog standarda.\nU daljem odgovoru biće dato objašnjenje samo za poreske obveznike koji primenjuju MSFI, jer oni koji primenjuju MSFI za MSP svakako ne ispunjavaju uslov da prijave poresku osnovicu po fer vrednosti.\nPrema navedenim MRS, nekretnine, postrojenja i oprema mogu se podeliti u tri osnovne grupe:\nPrema tome, prema navedenim standardima pravno lice ima pravo da odluči kako će vrednovati nekretnine, a kako investicione nekretnine, pri čemu nema obavezu da ove dve vrste nekretnina budu vrednovane na isti način.


eKapija | Maribor postaje superračunarski centar Evrope - Kolika je snaga projekta vrijednog 840 mil EUR?\nMaribor postaje superračunarski centar Evrope - Kolika je snaga projekta vrijednog 840 mil EUR?\nOsam gradova izabrano je za domaćine prvih evropskih superračunara u okviru inicijative koju sprovode EU i grupa evropskih zemalja, a jedan od njih je i Maribor u Sloveniji. Pored Maribora superkompjuteri biće smješteni u Sofiji u Bugarskoj, Ostravi u Češkoj, Kajaniju u Finskoj, Bolonji u Italiji, Bisenu u Luksemburgu, Minjou u Portugalu i Barseloni u Španiji.\nSvrha računara je da pomognu istraživačima, industriji i biznisu u čitavom nizu oblasti, od projektovanja lijekova i novih materijala do borbe protiv klimatskih promjena, a postavljaju se u okviru Zajedničkog evropskog poduhvata za računarstvo visokih performansi – EuroHPC. U upravljanju superračunarskim centrima učestvovaće 19 od 28 zemalja, a ukupan budžet za taj projekat iznosi 840 mil EUR.\nPotpredsjednik za jedinstveno digitalno tržište, Andrus Ansip, izjavio je:\n- Ovi gradovi će dati našim istraživačima pristup superkompjuterima svjetske klase, strateškom resursu za budućnost evropske industrije. To je veliki korak napred za Evropu da dostigne slijedeći nivo računarskih kapaciteta, to će nam pomoći da napredujemo u tehnologijama orijentisanim ka budućnosti, kao što je Internet stvari, vještačka inteligencija, robotika i analitika podataka.\nClj je opremanje EU sa superračunarskom infrastrukturom svjetske klase do kraja 2020. godine. Slijedeći korak u projektu biće nabavka tri superkompjutera sposobnih da obavljaju 150 bilijardi računica u sekundi i pet računara sposobnih za četiri bilijardi računica u sekundi, navodi se u saopštenju Evropske komisije.\nOvo je pokazatelj da je Evropa svjesna da ujedinjenim projektom ima više šanse da konkuriše na svjetskoj digitalnoj sceni.


VREME JE ZA PROMENE: Devet razloga zašto vežbati sa ličnim trenerom - Strahinja Marković\nBy: ninar May 23, 2020 May 23, 2020\nOdgovori na pitanjalični trener, motivacija, novi sad, personalni trener, strahinja markovic, trener\nOd mnoštva prednosti u radu sa ličnim trenerom izdvajamo devet najvažnijih:\nU radu sa ličnim trenerom ćete raditi samo one vežbe koje su maksimanlo okrenute postizanju vašeg cilja, izbegavajući lutanje od jedne do druge vežbe za koju niste ni sigurni da li vam je korisna ili na koji način. Trener je tu da se pobrine da svaki deo vašeg treninga bude savršeno isplaniran, svrsishodan i od značaja za vaše rezultate, do kojih dolazite brže i lakše.\nUspešni muškarci i žene kojima je vreme novac i koji, kad već izdvoje vreme za rekreaciju, žele najkvalitetniji odnos između potrošenog vremena, energije i izvedenih vežbi. Mnogi koji vežbaju bez pomoći trenera u velikim fitnes centrima su sigurno svesni koliko vremena izgube u dodatnim aktivnostima (prijavljivanju, pozdravljanju, javljanju na telefon, šetkajući se ili čekajući da se oslobodi neka zauzeta mašina). Iskusan trener vodi računa o tome da vam vreme bude dragoceno.\nUkoliko ste apsolutni početnik u fitnesu, personalni ili usmereni treninzi su najbolje rešenje za vas. Odabirom pravih vežbi, ishrane i korisnim savetima lični trener će vam pomoći da vaše prvo iskustvo sa fitnesom bude uspešno. Dobar trener će vam laganim i jednostavnim vežbama pomoći da se oslobodite početnog straha od nepoznatog i da vrlo brzo uđete u fazu u kojoj je trening nezaobilazna stavka u vašem životu.\nPored toga što je trener posvećen isključivo vama u toku treninga, redovno vam je na raspolaganju i u periodima kada niste u prilici da vežbate , npr. Na odmoru ste, prekovremeno radite ili sl. Mogućnost da u svako doba dana pozovete svog ličnog trenera i pitate ga za savet za ishranu ili sportsku aktivnost koju praktikujete van fitness kluba, pospešuje vašu odlučnost da istrajete u postizanju svog cilja.


dom milana borjana\nI.H.R | četvrtak 28. oktobar 2021. 15:45h\nGolman Crvene zvezde Milan Borjan prošao je neverovatno težak životni put, koji je bio pun uspona i padova. Naime, on je u Oluji 1995. izbegao iz Knina sa porodicom i došli su u Beograd bez ičega.\nSnežana i Milan Borjan • Marko Metlaš / RAS Srbija\nIpak, nikada nije odustajao od svojih snova, pa je tako u tom periodu prodavao jagode i čajeve na buvljaku, kako bi zaradio novac za rukavice i sportsku opremu, jer je počeo da trenira fudbal.\nPosle 5 godina preselio se s prorodicom u Kanadu, gde su dobili papiri kao imigranti. Gotovo 20 godina kasnije, Borjan je ponovo u Beogradu, živi u toplini svog doma sa suprugom Snežanom i sinom Filipom.\nVrata svog doma otvorio je za emisiju "Lično, nezvanično", gde je otkrio neke detalje iz svog života, ali i omogućio snimanje kuće, koja ima bazen i lepo uređeno dvorište i divan enterijer, koji je oplemenjen lepim i udobnim nameštajem. U domu porodice Borja mogu videti brojne ikone, lepe umetničke slike, ali i poseban kutak za poklone, gde Borjan čuva najlpše uspomene.\nTu je prelistao i album sa slikama, gde su i rukavice koje je kupio od prodaje jagoda i čajeva na buvljaku.\n- Moja porodica je živela lepo dok smo bili u Kninu. Kad se desio taj rat 95-te, došli smo u Beograd bez ičega, mama je počela da radi na buvljaku, otac je imao neku trafikicu, ja sam tada počeo da igram fudbal i prodavao sam isto na buvljaku jagode, čajeve, da imam da kupim rukavice, da se obučem, stvarno je bilo teško vreme. Koliko god su se moji trudili da nam sve obezbede, dosta stvari nisu uspevali, jer je bilo mnogo teško vreme, jer smo sve izgubili. Tih pet godina od 1995. do 2000. živeli smo u blokovima i onda smo 2000. dobili papire da idemo za Kanadu kao imigranti. Moji su predali zahtev za Ameriku, Kanadu, Australiju i Zimbabve. Dobili smo za Zimbabve i Kanadu, i onda smo vagali gde ćemo i odlučili smo da idemo u Kanadu - evocirao je uspomene Borjan dok je pokazivao sobu za poklone, gde se izdvaja jedan\n- To mi je kum poklonio, baš kad smo se uselili, oduševio me je. Prelepo je nacrtao i odradio rad, zato sam stavio ovde na vidno mesto da svako ko dođe može da vidi - rekao je golman Zvezde.


Objavljeno 23. април 2018.\nSjajni mladi muzičari i izuzetan program napravili su poseban doživljaj brojnim posetiocima. Koncert je bio posvećen svima koji poštuju našu kulturu, miran suživot i prijateljstvo svih građana Beča. Povod je bio 100 godina od završetka Prvog svetskog rata, podsećanje na pale, ali i vrednosti mira i slobode. Koncertu je prisustvovao Episkop austrijsko-švajcarski gospodin Andrej, predstavnici ambasada Srbije – Goran Bradić, BiH -, pukovnik Duško Matić, Makedonije – Mile Milenkoski, Parlamenta grada Beča – Nemanja Damjanović, kao i veliki broj austrijskih i srpskih gostiju.\nKoncert je otvorio Mali hor Prosvjete koji vodi Vera Simić, dinamičnim intoniranjem Ode radosti, Male noćne muzike i Spletom srpskih melodija. Kao i uvek kada Mali hor nastupa – ovacije publike nisu izostale.


Tokom pandemije na sahrane se ceka nekoliko dana duze\nTanjug 17. novembra 2021. 15:18\nBEOGRAD – Na beogradskim grobljima koja su u nadležnosti JKP „Pogrebne usluge“ u oktobru je bilo nešto više od 1.900 sahrana, što je za oko 800 više u odnosu na oktobar prošle godine, kažu u tom preduzeću i dodaju da su iskoristili sve kapacitete kako bi se tokom pandemije korona što manje čekalo na sahrane.\nPre pandemije, na sahrane se čekalo dva do tri dana,kaže za Tanjug rukovodilac Infocentra JKP „Pogrebne usluge“ Marina Račić i dodaje da se taj rok u vreme najjačih talasa pandemije produžio na čekanje do pet dana, u zavisnosti od grobalja.\nKada je reč o kapacitetima JKP „Pogrebne usluge“ ona ističe da je ove godine završena je rekonstrukcija kapele u Deligradskoj ulici, da kada je bio veći broj umrlih da su sahrane obavljane i nedeljom, što nije slučaj u nregularnim okolnostima.\n„Tako je bilo u novembru prošle godine, martu i početkom aprila ove godine. Od aprila nismo sahranjivali nedeljom sve do oktobra, kada smo ponovo počeli. Ceo oktobar i prve nedelje novembra smo sahranjivali nedeljom.“, rekla je Račić.\n„Postoje oni koji poseduju svoja grobna mesta, kasete za smeštaj urni tako da se preminuli od korone sahranjuju u ta postojeća grobna mesta, što znači da to ne utiče na kapacitet samih grobalja“, objasnila je Račić.\nO tome da se na sahrane čeka građani sa kojima je Tanjug razgovarao uglavnom nisu upoznati uglavnom , a oni koji su bili u takvoj situaciji kažu da nisu čekali dugo, ali i da se na sahrane čekalo nekoliko dana i pre pandemije.


Veliko interesovanje za plivanje za Časni krst u Vojkovićima | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Veliko interesovanje za plivanje za Časni krst u Vojkovićima\nVeliko interesovanje za plivanje za Časni krst u Vojkovićima\nISTOČNO SARAJEVO – Za plivanje za bogojavljenski Časni krst u rijeci Željeznici, koje organizuje Srpska pravoslavna opština Vojkovići, do sada se prijavilo 16 učesnika, izjavio je Srni predsjednik Srpskog kulturno-umjetničkog društva „Vojkovići“ Ranko Skakavac.\n„Iako je prvobitno prijavljivanje učesnika bilo predviđeno do nedjelje, 14. januara, odlučili smo da produžimo mogućnost prijavljivanja do pred samo plivanje za Časni krst. Za sada imamo 16 učesnika, a siguran sam da će ih biti i mnogo više“, rekao je Skakavac.\nIz opštine Istočna Ilidža ranije je saopšteno da će Sveta liturgija biti služena sutra od 9.00 časova u Crkvi Svetog Petra Dabrobosanskog Zimonjića u Vojkovićima, a u 10.00 časova biće obavljen obred osveštanja vode.\nLitija ispred hrama ka mostu, na ulazu u Vojkoviće, polazi u 11.30 časova, a nakon toga će početi plivanje za Časni krst koje je organizovala Srpska pravoslavna opština Vojkovići u saradnji sa SKUD „Vojkovići“ i DŽudo klubom „Famos“.\nPrethodni članakPovrijeđeni mladić podlegao povredama\nNaredni članak„Jahorinke“ kreću po prve bodove u 2018. godini


Nova regulativa za dronove u CG do kraja 2021. - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Nova regulativa za dronove u CG do kraja 2021.\nDanas Online/RTCG16.12.2020. 23:46\nU zemljama Evropske unije 31. decembra počeće primena nove regulative za dronove, kojom će biti zamenjena dosadašnja nacionalna rešenja.\nKako navodi RTCG, jedna od ključnih novina je to da će operatori koji su registrovani u jednoj državi članici moći, pod određenim uslovima, da lete i u drugim članicama bez obaveze dodatne registracije.\nNova EU regulativa o dronovima biće preneta u crnogorski sistem do kraja 2021. godine, saopštili su u Agenciji za civilno vazduhoplovstvo.\nPrema novim rešenjima, kako se ističe u saopštenju, zavisno od nivoa rizika, definisane su tri glavne kategorije za operacije dronovima: Otvorena, Posebna i Sertifikovana.\n„Otvorena kategorija obuhvata operacije dronovima koje su manjeg rizika i ne zahtijevaju odobrenje. Ukoliko nije zadovoljen neki od uslova za otvorenu kategoriju, kao na primjer letenje izvan vidokruga pilota ili na visini iznad 120 metara, operacije se klasifikuju kao posebna kategorija. Za ovu kategoriju je potrebno odobrenje od nadležnih vlasti ili podnošenje Izjave, dok pilot mora imati odgovarajuće kompetencije. Letenje iznad skupova ljudi, prevoz ljudi ili prevoz opasnih materija dronovima označeni su kao operacije visokog rizika i obuhvaćene su sertifikovanom kategorijom, na koju se primjenjuju i najstroža pravila“, objašnjavaju u Agenciji, a prenosi RTCG.\nU sklopu ovih osnovnih kategorija postoje potkategorije, koje u najvećem delu zavise od operativne mase ili težine drona.\n„Novom regulativom Evropska unija nastavlja misiju kreiranja što veće sigurnosti u oblasti upravljanja dronovima. Za operatore dronova ovo će, najjednostavnije rečeno, značiti nekoliko koraka. Prvi je registracija svih dronova koji su teži od 250 gr, kao i onih koji su lakši od 250 gr ako su opremljeni kamerom ili drugim senzorom za snimanje ličnih podataka. Drugi korak je da operatori pre leta treba da provere zone u kojim mogu leteti, jer će svaka zemlja članica moći da zabrani letenje u zonama aerodroma ili, na primer, zaštićenih prirodnih područja“, navode iz Agencije za civilno vazduhoplovstvo Crne Gore.\nKako dodaju, dron sve vrieme leta treba da bude u vidnom polju pilota i moći će da leti do 120 metara visine. Izuzeci od ovog pravila su mogući uz prethodno odobrenje. Piloti dronova moraće posebno da vode računa o zaštiti privatnosti, pitanju koje je prepoznato kao veoma važno novom EU regulativom. Piloti dronova, zavisno od kategorije operacija, moraće da završe određene obuke.\nŠta je CE oznaka\nVažna novina je i za projektovanje i proizvodnju dronova. Dronovi koji se budu plasirali na tržište moraće da imaju znak usaglašenosti, CE oznaku.\n„Ova oznaka će biti, zavisno od tehničkih karakteristika drona, u rasponu od C0 do C6. Za operatore dronova postojećih tehničkih karakateristika i koji nemaju ovu oznaku predviđen je dvogodišnji tranzicioni period do 1. januara 2023. godine, do kada mogu obavljati određene kategorije operacija. Nakon tog datuma, zavisno od usklađivanja sa zahtevanim uslovima, postojeći dronovi bi mogli biti korišćeni i u kategorijama operacija koje se smatraju rizičnijim“, navodi se u saopštenju Agencije.


Moskva: Dodela nagrada na III Međunarodnom konkursu „Bajke naroda Rusije i sveta očima dece“ - Diplomatic portal\nVesti iz Ministarstva spoljnih poslova Republike Srbije Moskva: Dodela nagrada na III Međunarodnom konkursu „Bajke naroda Rusije i sveta...\nMoskva: Dodela nagrada na III Međunarodnom konkursu „Bajke naroda Rusije i sveta očima dece“\nPrezentacija knjige „Bajke Srbije”,koje je svojevremeno zapisao i sačuvao od zaborava Vuk Stefanović Karadzić,održana je u Centralnom izložbenom holu „Manježa” u Sankt Peterburgu. Knjigu je preveo i priredio bivši ruski ambasador u SR Jugoslaviji Valerij Jegoškin, uz podršku Ambasade Republike Srbije u Moskvi i Diplomatske akademije Ministarstva inostranih poslova Ruske Federacije, kao i Ruske akademije umetnosti.\nKnjiga je ilustrovana crtežima koji su pobedili na III Međunarodnom konkursu „Bajke Srbije očima dece”, a u okviru projekta „Bajke naroda Rusije i sveta očima dece”, koji je organizovao Savez pedagoga – umetnika RF. Na konkursu je učestvovalo oko 3.500 učenika ruskih škola iz celog sveta i svi su imali priliku da pročitaju naše najlepše narodne bajke.\nO knjizi su govorili priređivač i prevodilac Valerij Jegoškin i prvi savetnik u Ambasadi Republike Srbije Ranko Pavlović.\nNakon kulturno-umetničkog programa u izvođenju KUD-a „Zlatna kapija” iz Moskve, usledila je dodela nagrada, tj. medalja i plakata učesnicima konkursa, u kojoj su pored organizatora učestvovali i prvi savetnik naše Ambasade Ranko Pavlović i službenik počasnog Konzulata Republike Srbije u Sankt Peterburgu Nemanja Živković.