Vučurević: Bizarna pitanja Gradskog odbora SNSD-a | Trebinje Live\nVučurević: Bizarna pitanja Gradskog odbora SNSD-a\nGradonačelnik Trebinja Slavko Vučurević rekao je da su pitanja koja je danas postavio Gradski odbor SNSD-a u vezi sa nefunkcionisanjem gradske vlasti i neispunjavanjem predizbornih obećanja, bizarna i da na njih treba da odgovori prethodna vlast.\nNakon današnje pres konferencije na kojoj su predstavnici Gradskog odbora SNSD-a postavili konkretna pitanja gradonačelniku u vezi sa njegovim /ne/radom u proteklom periodu, Vučurević je, između ostalog, naveo da se vode razgovori sa investitorima zainteresovanim za ulaganje u Trebinje.\n"Investitori veoma teško dolaze u ovaj grad zbog kriminalnih radnji prethodne vlasti", tvrdi Vučurević, ali ni ovaj put nije naveo ni jedan dokaz za takvu tvrdnju.\nGovoreći o tome šta je aktuelna vlast uradila do sada, Vučurević je, osim razgovora sa investitorima, podsjetio i na inicijativu Saveza opština i gradova Istočne Hercegovine da ova regije dobije grb, zastavu i humnu.\nOn je ocijenio da to nije separatizam, već potreba da, kako kaže, ovladuju onim što je njihovo.\n"Mnoge regije u Evropi imaju zastavu, grb i himnu. To je opšta praksa i ne znam što ne bi imala i Hercegovina. Ali, mi u Hercegovini imamo prečih pitanja koja ćemo uskoro pokrenuti, pa će oni koji postavljaju pitanja dobiti odgovor i prvi će znati šta radi Savez opština i gradova", rekao je Vučurević.


20-01-2020 06:30 Ratni izveštaji Sirija / Irak Izdvojeno Svet Planeta\nSistemi za protivvazdušnu odbranu ruske baze Hmejim u Siriji odbili su večeras napad dronovima, saopštilo je rusko Ministarstvo odbrane.\nNiko nije povređen tom prilikom.\nKako se navodi u saopštenju, ruski sistemi za protivvazdušnu odbranu u bazi Hmejim večeras su uočili tri male vazdušne mete na velikoj udaljenosti, kako se približavaju ruskom vojnom objektu, prenosi TASS.\nGranice NATO pakta i Ruske Federacije se menjaju! Više o tome čitajte OVDE.\nLAVROV PORUČIO: Smatramo da je konferencija bila veoma uspešna, libijski lideri pozvani na naš zahtev!


Strasbourg: Napadač u bijegu, vojska na ulicama – Fokus.ba\nStrasbourg: Napadač u bijegu, vojska na ulicama\nNa društvenim medijima počeli su se širiti snimci iz grada\nDvije osobe su poginule, a jedanaest osoba je u kritičnom stanju nakon pucnjave do koje je došlo u centru Strasbourga, javljaju AP i AFP. Informaciju je potvrdio ministar unutrašnjih poslova.\nAFP pak dodaje kako je napadač identificiran, ali da je i dalje u bijegu. Reuters dodaje kako je napadač od ranije poznat policiji, a sumnja se da se radi o terorističkom napadu.\nRegionale vlasti su potvrdile da je u gradu došlo do incidenta te kako opasna situacija i dalje traje. Ubrzo su se na ulicama Strasbourga našli policajci, specijalci i vojska, a predsjednik Macron je u grad u kojemu je do pucnjave došlo poslao i ministra unutrašnjih poslova.\nEmmanuel Foulon, novinar pri Evropskom parlamentu, napisao je da je došlo do panike u centru grada nakon pucnjave te da su se gradom rasporedili policajci.\nZamjenik gradonačelnika na svom Twitteru je građanima poručio da ostanu u svojim domovima, a na ostajanje u domovima je pozvala i lokalna policija.\nNa društvenim medijima počeli su se širiti snimci iz grada nakon napada, u kojima se vidi velik broj policajaca i vojske na ulicama.\nEvropski parlament je zaključan i niko iz njega ne može izaći, niti iko može ući, dok je zastupnicima Parlamenta stigla SMS poruka da ostanu na zatvorenim mjestima radi svoje sigurnosti.\nIzvor iz Evropskog parlamenta izjavio je Hini da su među ubijenima dvojica policajaca i jedan posjetitelj EP-a koji se zatekao na mjestu napada.


Rukovodilac: Dr Maja Gvozdenov, IMGGI\nUčesnici iz IMGGI: Dr Valentina Đorđević, dr Milan Kojić\nStaphylococcus aureus pripada koagulaza pozitivnim stafilokokama i predstavlja patogenu bakteriju u hrani koja izaziva infekcije kod ljudi i ubraja se među najznačajnije patogene u veterinarskoj medicini, što predstavljaja ozbiljan teret za javni zdravstveni sistem, dovodi do velikih ekonomskih gubitaka i biva pretnja za zdravlje životinja u mlečnoj industriji.\nOvaj projekat fokusiran je na S. aureus koji je prisutan na stočnim farmama i jedan od najčešćih uzročnika mastitisa kod goveda. Ukoliko se pravovremeno ne detektuje, infekcija uzrokuje znatne ekonomske gubitke i kontaminirane mlečne proizvode. Stoga je od ključnog značaja osigurati brzu, visoko osetljivu i specifičnu metodu detekcije S. aureus, koja će omogućiti bolje zdravlje stoke i poboljšanje procedura kontrole kvaliteta tokom proizvodnog procesa. Postojeće referentne metode za otkrivanje S. aureus (ISO-6888-1, ISO-6888-2) su specifične, ali dugotrajne, jer je za dobijanje rezultata potrebno do 4 dana.\nRazvoj našeg tehnološkog dizajna obezbediće inovativan pristup za detekciju S. aureus u mleku, zasnovan na interakciji S. aureus sa specifičnim supstratima, što rezultira fluorescentnim signalom. Uspešno dokazan koncept postaviće osnovu za razvoj pouzdanog, brzog, lako primenljivog i ekonomičnog testa za detekciju S. aureus u mleku, sa potencijalom za primenu u drugim mlečnim proizvodima.\nValentina Đorđević - naučni savetnik\nViši naučni saradnici:\nSara Trifunović, student doktorskih studija


Rusija navela „američku slabost“\n01-12-2021 18:03 Izdvojeno Svet Planeta\nAmerička strategija primene sankcija radi pokušaja pritiska na Moskvu naglašava krhkost pozicije Vašingtona u današnjem svetu i njegovu nesposobnost da toleriše zdravu konkurenciju, navodi Moskva.\nGovoreći za "Solovljev lajv", portparol Ministarstva spoljnih poslova Rusije, Marija Zaharova prokomentarisala je saopštenja Bele kuće da je spremna da uvede Moskvi novu rundu sankcija ako zemlja eskalira tenzije sa Ukrajinom.\n„Spremni smo za to. Dobro smo svesni šta leži u osnovi takvog pristupa – njihove nesposobnosti da održe konkurentnost, ako tako vide borbu, vidimo zdravu konkurenciju legalnim sredstvima“, rekla je ona.\nOna je optužila SAD da su postavile embargo kao jedno od svojih spoljnopolitičkih oruđa i nazvala ih Ahilovom petom Vašingtona.\n„Svesni smo da je ovo demonstracija njihove sopstvene slabosti i oni to moraju jasno da shvate“, istakla je ona.\nIzjave Zaharove usledile su ubrzo nakon što je sekretar za štampu Bele kuće DŽen Psaki izrazila spremnost Vašingtona da Moskvi uvede embargo ako bude potrebno usred izveštaja zapadnih medija da Rusija navodno planira da izvrši invaziju na susednu Ukrajinu u bliskoj budućnosti.\nGovoreći ranije u utorak na sastanku NATO-a u Letoniji, američki državni sekretar Entoni Blinken upozorio je da bi svaka agresija Moskve na Kijev mogla da rezultira „ozbiljnim posledicama“ i optužio rusku vojsku da sprovodi „neuobičajena kretanja trupa“ duž linije razgraničenja.\nSekretar za štampu Kremlja Dmitrij Peskov ranije je osudio tvrdnje u zapadnim medijima da Rusija planira invaziju na svog suseda kao puku „histeriju“ koja se rasplamsava i u anglosaksonskim i u ukrajinskim medijima. Prethodno je rekao da je „kretanje određene naše vojne tehnike ili jedinica vojske preko teritorije Ruske Federacije isključivo naša stvar“ i da ne predstavlja pretnju po njene susede.\nEmil Vlajki za Pravdu: "Srpski logori za silovanje"


DJELOVANJE OGRANIČENO: Manastire otuđuju samo u Crnoj Gori – Portal Luca\nSPC u Hrvatskoj ima pravo da gradi crkve, zgrade, povećava ili preuredjuje postojeće, ali samo u dogovoru sa nadležnim tijelima i prema zakonodavstvu ove države. Tamo gdje može, crkva pritiska i ucjenjuje državu, a gdje ne može, u tišini potpisuje sporazume i sarađuje bez ikakvog otpora\nrpska pravoslavna crkva nije vlasnik najvećih crkava u Beogradu: hrama Svetog Save, Saborne crkve, crkve Sveti Marko – čije se zemljište vodi kao državno bez obzira što je crkvi vraćen najveći dio imovine. SPC sa državom nije potpisivala nikakav ugovor, ali se vlada prema Zakonu o crkvama i vjerskim zajednicima. Za razliku od takve situacije u Srbiji, SPC u Crnoj Gori traži da svi manastiri pređu u njeno vlasništvo, kao da u potpunosti kontroliše izgradnju novih.\nPosljednja verzija temeljnog ugovora između države Crne Gore i Srpske pravoslavne crkve, a koju je prema očekivanjima vrha SPC trebalo da u Beogradu potpiše premijer Zdravko Krivokapić, sadržala je diskriminatorsku odredbu prema Crnogorskoj pravoslavnoj crkvi.\nKako je već pisala Pobjeda, usaglašena verzija ugovora o kojoj je u Beogradu raspravljao Krivokapić sa episkopima i patrijarhom Porfirijem sadržala je član u kojem se decidno navodi ,,da se ne može graditi niti jedan vjerski pravoslavni objekat u Crnoj Gori bez saglasnosti nadležnog arhijereja SPC“.\nTo faktički znači da bi za gradnju crkve ili hrama, recimo, Crnogorska pravoslavna crkva morala dobiti dozvolu od jednog od četiri episkopa SPC u Crnoj Gori, koji odbijaju da priznaju postojanje CPC!\nTačnije, Beogradska patrijaršija bi, jer je u međuvremenu ukinut Episkopski savjet i centralizovana SPC, donosila takve odluke. Znači, u Crnoj Gori, ukoliko se potpiše Temeljni ugovor, SPC traži da bude država u državi, da svi manastiri pređu u njeno vlasništvo, ali i da zabrani gradnju drugih. U drugim zemljama pozicija SPC je bitno drugačija, pa čak i u Srbiji.\nMinistarka kulture Srbije Maja Gojković uslišila je primjedbu partijarha Porfirija pa je nacrt Zakona o kulturnom nasljeđu vratila na doradu, iako je prošla javna rasprava. Posebna pažnja posvetiće se zaštiti kulturnog nasljeđa SPC na Kosovu – odnosno SPC je najveću primjedbu imao na član 102 ovog zakona po kojoj bi crkva na Kosovu od vlasnika bila svedena na korisnika imovine koju ima.\nMudrost ili lukavstvo\nMinistarka je ekspresno odgovorila da će izaći u susuret SPC, mada je to pravno neizvodljivo, a patrijarh je imao primjedbu što se u pomenutom nacrtu zakona pominje Vojvodina čak u šest članova, ali se ne pominje Kosovo.\nSa druge strane, imovina SPC ni u Srbiji nije konačno definisana, odnosno SPC nije na primjer stoprocentni vlasnik najvećih crkava u Beogradu: hrama Svetog Save, Saborne crkve, crkve Sveti Marko – čije se zemljište vodi kao državno bez obzira što je crkvi vraćen najveći dio imovine.\nTamo gdje može, crkva pritiska i ucjenjuje državu, a gdje ne može, u tišini potpisuje sporazume i sarađuje bez ikakvog otpora.\nPošto je u Srbiji prepoznata kao tradicionalna vjerska zajednica i priznaje joj se kontinuitet – SPC sa državom nije potpisivala nikakav ugovor, ali se vlada prema Zakonu o crkvama i vjerskim zajednicima. Prema njemu, crkva samostalno upravlja svojom imovinom, ona može graditi i stambene zgrade, proizvodne i druge objekte u skladu sa zakonom, ali su joj za sve potrebne dozvole organa koji regulišu ovu oblast.\nU Temeljnom ugovoru SPC zaključenim sa Hrvatskom takođe stoji da SPC ima pravo da gradi crkve, zgrade, povećava ili preuredjuje već postojeće ali samo u dogovoru sa nadležnim tijelima Hrvatske i prema zakonodavstvu ove države.\nPodsjećamo, SPC se ovim ugovorom i obavezala da je korisnik imovine, odnosno Hrvatska je SPC dala u vlasništvo, ali ne i u posjed matične knjige i arhivsko gradivo koje je sada u vlasništvu Hrvatske a oduzeto je za vrijeme jugoslovenske komunističke vladavine.\nKulturna i umjetnička baština SPC u Hrvatskoj i brojni dokumenti pohranjeni u arhivima i knjižnicama SPC u Hrvatskoj sačinjavaju dragocjeni dio cjelokupne kulturne baštine Hrvatske – precizira se u članu 16. ovog ugovora.\nNikada se SPC nije bunila javno ili tražila nešto više od prava propisanih ovim ugovorom.\nU Srbiji SPC ima onoliki uticaj na javni život koliko joj dopuštaju vladajuće strukture. Odnosno, uvijek se tu radi o uzajamnoj pomoći koja prvo kreće finansijski od države ka SPC, a završava se glasom iz SPC koji govori ono što državi treba pa se onda ta poruka pojačava kroz medije.\nDosadašnja praksa govori da su se patrijarsi oglašavali uglavnom kada je veliki novac bio u pitanju: gradnja hrama Svetog Save, pomoć za rekonstrukciju dijela Hilandara koji je izgoreo u požaru dok su za sitnije donacije, ispod milionskih, oglašavali i zahvaljivali lokalni eparsi.\nOstalo je zabilježeno i da je patrijarh Irinej uslišio molbu predsjednika Srbije i lično zamolio predsjednika Rusije Putina da se obrati okupljenim građanima ispred hrama Svetog Save – iako je te građane iz raznih krajeva Srbije dovela lično Vučićeva partija.\nA kakve su zakonske mogućnosti finansiranja SPC?\nVeć je poznato da SPC u Srbiji ne plaća porez, a poreske olakšiće su po članu 30 Zakona o crkvama i verskim zajednicama predviđene za one koji daju priloge i poklone crkvama. Srbija uplaćuje prenziono i socijalno osiguranje sveštenicima, a oni zauzvrat, mada ne piše u zakonu, čine potrebne protivusluge državi.\nKada se radi o finansiranju SPC u Hrvatskoj, Temeljni ugovor precizira da sveštenstvo iz budžeta Hrvatske dobija iznos od dvije bruto osnovice za plate javnih i državnih službenika pomnoženih sa brojem sveštenih osoba. Naravno, predviđeno je i da novoosnovane parohije u gradu ne mogu imati manje od 1.500, a na selu manje od 500 vjernika.\nUzimajući samo ove osnovne zakonske stvari u obzir, jasno je da su odnosi crkve i države, iako zakonski razdvojeni, u praksi isprepletani, ali i da SPC u Srbiji nikada nije padalo na pamet da u vlasništvo traži ono što je njeno ali na šta je država posebno osjetljiva jer je u te objekte uložila mnogo novca.


EK: Odobren novi program prekogranične saradnje za Hrvatsku, BiH i Crnu Goru vrijedan 57 miliona eur\nNaslovnica Bosna i Hercegovina EK: Odobren novi program prekogranične saradnje za Hrvatsku, BiH i Crnu Goru...\nBalkan – Evropska komisija usvojila je novi program prekogranične saradnje za Hrvatsku, BiH i Crnu Goru, vrijedan oko 67 miliona eura, od kojih se 57 eura miliona izdvaja iz Evropskog fonda za regionalni razvoj i Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA).\nProgram ima za cilj da poboljša kvalitet zajedničkih javnih usluga u regionu, promoviše razvoj održivog turizma i unaprijedi konkurentnost lokalnog biznisa.\nKomesarka za regionalnu politiku Korina Kretu, poručila je da “prekogranični programi pružaju konkretne mjere u cilju unapređenja kvaliteta života i nude nove ekonomske šanse i radna mjesta ljudima koji žive u pograničnim regionima Evropske unije i njenih susjeda”.\n“Ovi programi su prilika za regione da pronađu zajednička rješenja za prevazilaženje zajedničkih izazova”, ocijenila je Kretu.\nPet glavnih prioriteta programa su: poboljšanje kvaliteta usluga u oblasti zdravstva i socijalne njege, zaštita životne sredine, poboljšanje prevencije rizika i promocija energetske efikasnosti, doprinos razvoju turizma i očuvanju regionalne kulturne i prirodne baštine, unapređenje ekonomske konkurentnosti regiona i pružanje tehničke pomoći u cilju poboljšanja efikasnosti u upravljanju i sprovođenju programa.


Održan sastanak Radne grupe o unutrašnjem dijalogu o Kosovu i Metohiji\nBeta 30. oktobra 2017. 16:30\nU Vladi Srbije danas je održan sastanak Radne grupe za pružanje podrške vodjenju unutrašnjeg dijaloga o Kosovu i Metohiji s predstavnicima ministarstava.\nU saopštenju Kancelarije za Kosovo i Metohiju, čiji je direktor Marko Djurić, na čelu radne grupe razgovarano je o uključivanju organa i organizacija u unutrašnji dijalog, koji treba da se vodi na više nivoa, kroz koncentrične krugove, uz učešće najširih slojeva društva i svih relevantnih društvenih grupa.\n„Dijalog bi, kako je istaknuto, morao da podrazumeva odgovoran, realan i racionalan pristup temi Kosova i Metohije, koji bi Republici Srbiji omogućio da ostane na putu razvoja, a otklonio mogućnost nekih novih sukoba“, navedeno je u saopštenju.\nČlanovi Radne grupe usaglasili su da će se dijalog odvijati u formi okruglih stolova, konferencija, radionica i tribina, a prva od strukovnih rasprava, koja će okupiti profesore svih pravnih fakulteta u Srbiji, biće održan već sutra u Beogradu.\nTakodje, Radna grupa će omogućiti komunikaciju i putem svoje veb stranice i društvenih mreža, a na sastanku je usvojen i „vizuelni identitet ove radne grupe i procesa unutrašnjeg dijaloga“.\nRadna grupa za pružanje podrške vodjenju unutrašnjeg dijaloga o Kosovu i Metohiji obrazovana je odlukom Vlade Srbije 16. oktobra, a za njenog predsednika izabran je direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Djurić.\nZadatak Radne grupe je da pruža podršku nadležnim organima, organizacijama i telima u procesu vodjenja unutrašnjeg dijaloga o Kosovu i Metohiji, kao i da prati i koordinira aktivnosti koje nadležni organi državne uprave preduzimaju u procesu vodjenja unutrašnjeg dijaloga o Kosovu i Metohiji.\nRadnu grupu čine predstavnici svih ministarstava, Republičkog sekretarijata za zakonodavstvo, Generalnog sekretarijata Vlade, Kabineta predsednika Vlade i Kancelarije za saradnju s civilnim društvom.


Rafinerija modernizovana, gorivo evro kvaliteta - Gradjevinarstvo.rs\nRafinerija modernizovana, gorivo evro kvaliteta\n01.11.2012. | Tanjug\nU Pančevu će danas biti puštena u rad modernizovana Rafinerija, u koju je Naftna industrija Srbije (NIS) uložila više od pola milijarde evra. Kako je najavljeno, rafineriju će svečano pustiti u rad predsednik Vlade Srbije Ivica Dačić, a svečanosti će prisustvovati predsednik Srbije Tomislav Nikolić.\nPuštanju u rad postrojenja koje će NIS-u omogućiti potpuni prelazak na proizvodnju goriva evro kvaliteta prisustvovaće i ministarka energetike, razvoja i zaštite životne sredine Zorana Mihajlović.\nTom prilikom biće pušteno u rad postrojenje koje će NIS-u omogućiti potpuni prelazak na proizvodnju goriva evro-5 kvaliteta.\nGeneralni direktor NIS-a Kiril Kravčenko ove nedelje je izjavio da je program modernizacije rafinerijske prerade u Pančevu najkrupniji investicioni projekat u modernoj istoriji srpske ekonomije, napominjući da je u protekle tri godine u NIS investirano oko 1,5 milijardu evra.\nModernizacija Rafinerije je počela u 2009. godini, a prema zvaničnim podacima NIS-a u novom postrojenju ubuduće će se proizvoditi samo goriva evro-5 kvaliteta i to u količini koja će moći da podmiri potrebe domaćeg i tržišta regiona.\nNakon puštanja novog pogona Rafinerije u rad, emisija ugljen-dioksida biće 10 odsto niža od zakonom propisane granice.\nU okviru pančevačke Rafinerije, već je završena izgradnja rezervoara za skladištenje tečnog naftnog gasa, u šta je uloženo više od devet miliona evra, gde je omogućeno čuvanje najmanje 6.000 kubnih metara gasa.\nU okviru modernizacije Pančevačke rafinerije, od 2009. godine, izgrađeno je 28 objekata fabričke infrastrukture, najsavremenije trafostanice, komandna soba, uređaj za regeneraciju vodonika i sumporne kiseline, u šta je uloženo oko 90 miliona evra.\nNIS je započela i rekonstrukciju dunavskog pristaništa u Pančevu, koja bi trebalo da se završi sledeće godine i omogućiće otpremanje derivata Dunavom iz Rafinerije, po najmodernijim ekološkim i tehničkim standardima.\nRuski energteski gigant Gasprom kupio je NIS krajem decembra 2008. godine i za 51 odsto akcija tog preduzeća platio 400 miliona evra.\nIzgradnja zgrada, drugih objekata ili njihovih delova Sanacija i rekonstrukcija Investicije


Burzan: Etički kodeks osnovni postulat u radu novinara/ki - Sindikat medija Crne Gore\nBurzan: Etički kodeks osnovni postulat u radu novinara/ki\nPut do jedinstvenog Kodeksa bio je veoma težak\nOsnovni postulat u radu svakog novinara/ki treba da bude poštovanje Etičkog kodeksa, poručio je novinar i publicista Danilo Burzan i dodao da svi koji smatraju da su oštećeni u javnom informisanju treba to da rješavaju na odgovarajući institucionalni način.\nBurzan, kao dugogodišnji novinar, ističe da je put do tog jedinstvenog Kodeksa za sve novinare/ke u Crnoj Gori bio veoma težak.\nOn je naveo da ipak nije lako danas novinarima/kama da se snađu, posebno ako ne nailaze na podršku u redakciji u kojoj rade.\n„Mnogi su opterećeni time što moraju da poštuju određene okolnosti koje utiču i na njihovo opredjeljenje, ali mislim da generalno gledano najveći broj novinara/ki nastoji da bude u skladu sa medijskim Kodeksom“, kazao je Burzan.\nOn je poručio da novinari/ke ukoliko se pridržavaju Kodeksa i poštuju ga sigurno ne bi trebalo da nailaze na probleme, „makar kada se nađu sami sa sobom pred ogledalom“.\nKomentarišući tužbe koje se pokreću protiv novinara/ki, Burzan ističe da je pristalica toga da svi koji smatraju da su oštećeni u javnom informisanju treba to rješavaju na odgovarajući institucionalni način.\nSMCG: Promovišimo kritičko i odgovorno novinarstvo (video)


BalkanMagazin :: Srbija nastavlja da modernizuje svoje železnice sa ruskim partnerima\nsreda, 23. septembar 2015 06:55\nInfrastruktura železnice Srbije i RŽD International, kompanija Ruskih železnica, potpisali su Aneks 2.2 osnovnog ugovora o ruskom državnom kreditu za modernizaciju srpskih železnica, koji se odnosi na rekonstrukciji i modernizaciji tri deonice na Koridoru 10, ukupne dužine 46 kilometara. Radovi na deonicama Vinarci- Ðorđevo dugoj 15 kilometara i Vranjska Banja- Ristovac u dužini od 17,7 kilometara trebalo bi da počnu u prvom kvartalu naredne godine, a na pruzi Bujanovac-Bukarevac dužine 13,7 kilometara u trećem kvartalu. Remontom ovih deonica u potpunosti će biti zamenjeni donji i gornji stroj pruge i modernizovani sistemi za signalizaciju, telekomunikaciju i kontaktna mreža.\nVrednost radova je 26,4 miliona dolara, a biće finansirani ruskim kreditom, koji je namenjen srpskim železnicama ukupne vrednosti od 800 miliona dolara.\nUgovor su potpisali generalni direktor preduzeća Infrastruktura železnice Srbije mr Goran Maksić i generalni direktor RŽD International, Sergej Aleksejevič Pavlov.\nPotpisivanju ugovora u upravi Železnica Srbije prisustvovali su potpredsednica Vlade Srbije i ministarska građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović i novi predsednik Ruskih železnica Oleg Valentinovič Belozjorov, koji su pre toga otvorili rekonstruisanu deonicu Koridora 10, od Rume do Golubinaca, dugu 18 kilometara. Potpisivanju ugovora prisustvovao je i ambasador Ruske Federacije u Srbiji Aleksandar Vasiljevič Čepurin.\nZorana Mihajlović i Oleg Belozjorov (foto/Tanjug)\nPotpredsednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović je prilikom potpisivanja ugovora poručila da će Srbija ove godine modernizovati 130 kilometara pruga, kao i da će u naredne tri godine biti modernizovano ukupno 500 kilometara pruga.\n“Srbija nastavlja da modernizuje svoje železnice. Pre nedelju dana smo pustili u rad rekonstruisanu prugu Sopot- Kosmajski Kolačevac, gde je brzina povećana sa 30 na 120 km/h, a danas smo otvorili prugu Ruma -Golubinci, gde je takođe brzina povećana na 120 kilometra na sat,” rekla je Mihajlovićeva.\nMinistarka Mihajlović je navela i da je u saradnji sa ruskom stranom maksimalno ubrzana realizacija kredita za obnovu srpskih pruga i da je vrednost trenutnih projekata u železničkoj infrastrukturi 1,5 milijardi evra.\n“Srbija će uskoro imati modernu i razvijenu železnicu i zahvaljujući procesu reformisanja, dobiti razvijenu komaniju. U narednom periodu neće biti nikakvih kašnjenja u realizacijii projekata koji se finansiraju ruskim kreditom“, naglasila je ministarka Mihajlović.\nNovi predsednik Ruskih železnica Oleg Belozjorov, koji je po prvi put posetio Srbiju, rekao je da su rezultati saradnje srpskih i ruskih železnica već vidlivi i izrazio očekivanje da će ta saradnja biti nastavljena i nakon tri godine tokom kojih će ruskikredit biti realizovan.\n“Ovde već imamo rezultate i prespektviu, nemamo samo investicije već i zajedničku obuku i pokazali smo da umemo da radimo zajedno. Nadam se da ćemo razmotriti i naći nove projekte“, rekao je Belozjorov i zahvalio potpredsednici vlade na podršci u realizaciji projekata.\nDirektor Belozjorov je dodao i da su radovi na srpskim prugama važni za rusku kompaniju i da je zato odabrao da dođe u u Srbiji na jedno od prvih službenih putovanja od kada je na novoj funkciji.\nAmbasador Ruske Federacije u Srbiji Aleksandar Čepurin je istakao da železnica „ne samo da povezuje ljude već i daje impuls razvoju privrede. Stanje železnice u nekoj državi odslikava i stanje u kome se nalazi njena privreda.“\nKada je reč od obnovi delova Koridora 10 na severu Srbije, ukupne dužine 65,7 kilometara, već su otvorene deonice Sopot Kosmajski - Kovačevac i Ruma – Golubinci, a treća deonica Mala Krsna - Velika Plana, na kojoj kreću radovi na remontu, biće završena početkom oktobra ove godine. Ukupna vrednost radova na modernizaciji te tri deonice je 48,7 miliona dolara.\nSredstvima iz ruskog kredita u Srbiji će biti modernizovano ukupno šest deonica pruga na Koridoru 10 dugih 112 kilometara. Ukupna vrednost radova je oko 75 miliona dolara.\nDeonica Golubinci – Ruma\nRekonstruisanu deonicu, na kojoj je dosadašnje ograničenje iznosilo 30 kilometara na sat su pre potpisivanja ugovora dizel-motornim vozom ruske proizvodnje obišli potpredsednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović ambasador Rusije u Srbiji Aleksandar Čepurin, predsednik Ruske železnice Oleg Valentinović Belozjorov, čime je i označeno puštanje saobraćaja.\nOd februara do septembra 2015. godine Ruske železnic su izvele čitav kompleks radova na rekonstrukciji železničke infrastrukture desnog koloseka na deonici Golubinci - Ruma, koja je deo Panevropskog saobraćajnog Koridora H.\nU potpunosti su obnovljeni donji i gornji stroj železničkog koloseka u dužini od 19,7 kilimetara, zamenjeno je 7 skretnica, renovirano 5 putnih prelaza, izgrađeno 10,8 kilometara odvodnih kanala, 1,3 kilometara drenažnih sistema i stajalište Kraljevci.\nRekonstrukcija železničkog koloseka na deonici Golubinci - Ruma stvoriće mogućnost za bezbedno savladanje ove deonice pri brzini do 120 kilometara na čas, navedeno je u saopštenju Ruske železnice.\nPosle puštanja u rad desnog železničkog koloseka, kompanija RŽD Internešnl izvešće radove na levom koloseku te deonice, uključujući i rekonstrukciju putnih prelaza i izgradnju stajališta Kraljevci.


Porezna uprava FBiH obustavila i zabranila fizički kontakt i rad sa strankama - Biznis Info\nYou are at:Home»Finansije»Porezna uprava FBiH obustavila i zabranila fizički kontakt i rad sa strankama\nPorezne uprave Federacije BiH izvjestili su porezne obveznike da pokušavaju da organiziraju obavljanje poslova u mjeri i na način kako je to moguće, kako bi zaštitili zdravlje svih građana.\n“Porezna uprava je u skladu s donesenim preventivnim mjerama i shodno zaključku Vlade FBiH obustavila i zabranila fizički kontakt i rad sa strankama, te zabranila ulazak u poslovne prostorije Porezne uprave Federacije BiH. To smo učinili i zbog toga što je zbog boravka lica zaraženog koronavirusom jedna naša cijela ispostava, odnosno svi njeni zaposlenici, rješenjem poslani u izolaciju”, navode iz Porezna uprave FBiH u saopćenju za javnost.\n“Shodno odredbama člana 14.b. Zakona o doprinosima propisana obaveza dostavljanja pisane obavijesti za ispostavu Porezne uprave, za obveznike koji nisu izvršili uplatu poreza i doprinosa zajedno sa isplatom plaće, može se dostaviti poštom ili prolongirati do prestanka vanrednog stanja, a ostaje obaveza kontinuiranog obavještavanja Porezne uprave o navedenom elektronskim putem (email). Sve pisane obavijesti koje su poslovne banke bile dužne dostaviti u periodu trajanja vanrednog stanja njih će dostaviti naknadno po ukidanju vanrednog stanja”, navode iz Porezne uprave FBiH u saopćenju za javnost.


Plativoo / Plativoo na Sinergiji\nSinergija Challange, koji se ove godine prvi put održavao u okviru Microsoftove konferencije Sinergija je takmičenje tehnoloških startapa i organizovan je u pomoć Kancelarije za informacione tehnologije i eUpravu Republike Srbije, Udruženja banaka Srbije i kompanije Microsoft.\nSamo takmičenje je bilo podeljeno u dve celine FinTech i GovTech od kojih je svaka celina imala po dva izazova. Platimatik je bio izazov koji je Plativoo prihvatio i na njega i više nego uspešno odgovorio. Zahtev je bio za kreiranjem takve platforme koja bi korisnicima omogućila lako povezivanje računa na trajne naloge koje kordinira Udruženje banaka Srbije.\nPlativoo je predstavio rešenje koje se lako uklapa u već postojeće funkcionalnosti naše platforme ali smo otišli i korak dalje i predstavili i još i naprednije mogućnosti – slanje računa korisniku direktno u e-bank aplikaciju. Više informacija o ovoj funkcionalnosti možete na nađete na našem blogu u tekstu PlativooEMBEDED i druge funkcionalnosti.


Gojković (POKS): Rijaliti podstiče brutalno nasilje kod mladih - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Gojković (POKS): Rijaliti podstiče brutalno nasilje kod mladih\nGojković (POKS): Rijaliti podstiče brutalno nasilje kod mladih\nPokret obnove Kraljevine Srbije (POKS) ponovo poziva Regulatorno telo za elektronske medije (REM) da donese odluku o ograničavanju emitovanja rijalitija zbog sve očiglednijeg destruktivnog ponašanja kod mladih.\n4Piše: Danas Online 25. februara 2021. 12.05\nŽika Gojković Foto: FoNet/Aleksandar Barda\n„Postoji direktna veza između rijaliti programa gde se nasilje promoviše i sve brutalnijih okršaja mladih. Prikazivanje ovih programa u kojima glavne uloge imaju kriminalci i starlete, neminovno dovodi do razaranja sistema moralnih vrednosti, koji čini temelj našeg društva“, naveo je predsednik POKS Žika Gojković u pisanoj iuzjavi.\nOn je dodao da je POKS više puta smo pokretao inicijative za zabranu rijalitija i ograničavanje njihovog emitovanja nakon ponoći, sa ciljem „da promoteri nasilja i nemorala ne postanu uzori našoj deci“.\nMladi, nasilje, poks, rijaliti, Žika GojkovićBeograd\nDSS i POKS potpisali Sporazum o zajedničkom delovanju\nPOKS: Veličanje kriminalca Kristijana Golubovića slika republikanske Srbije\nGojković: POKS će biti najveće iznenađenje na izborima\n25. februara 2021. u 12.35\nDa li je POKS protiv sadasnje vlasti, pitanje za gospodina Gojkovica: a) jeste b) nije c) nesto izmedju\n25. februara 2021. u 12.40\nostaje pitanje kaže:\n25. februara 2021. u 13.46\nkoliko „mladih“ uopšte gleda rijalitije, koje očigledno redovno gleda Gojković.\nNasilje vulgarnost primitivnost ne potiče od rijalitija nego od domaćeg vaspitanja, nasilja u porodici i naravno političkog nasilja kojie sporvode političari pripadnici vlasti i opozicije, koji se takmiče i primitivizmu, vulgarnosti, obmanama i lažima.\nIma li iko koga „nisu podstakli na nasilje“ sadašnje i prethodne lopurde koji bulazne po ceo dan po medijima umesto da su po zatvorima…\nOd drveta ne vidi šumu ,ili je ipak mislio na skupštinske prenose ?


Održana konferencija o Internetu - DIDS 2013 - Marketing Mreža\nDan internet domena Srbije (DIDS) održan je 18. aprila, u hotelu „Moskva“, u Beogradu, u organizaciji Registra nacionalnog internet domena Srbije (RNIDS).Četvrta godišnja konferencija DIDS 2013 bila je posvećena razvoju Interneta, kako u svetu, tako i na nacionalnim .RS i .SRB domenskim prostorima.\nPrvi blok pod nazivom „Regulisan, a ipak slobodan Internet“ bio je posvećen aktuelnostima na svetskoj internet sceni, a otvorio ga je Aleksandar Popović, v.d. direktora RNIDS-a novostima iz sveta, sa aprilskog ICANN skupa. Učesnik prve panel diskusije bio je prof. Michael Rotert, direktor Asocijacije nemačke internet industrije (ECO) i počasni predstavnik Evropske asocijacije internet provajdera (EuroISPA). U prvom bloku govorili su i Nevena Ružić, pomoćnica generalnog sekretara Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, kao i Dejan Petkov, tehnički direktor kompanije „Singi inženjering“. Moderator je bio Vladimir Radunović.\nDrugi blok, pod nazvanom „Globalno, a domaće!“ predstavljao je panel diskusiju domaćih internet stručnjaka koji su postigli značajan uspeh i izvan granica Srbije. Program je počeo video prezentacijom „Čiji je ovo brend?“ Lazara Džamića, našeg eksperta za digitalne medije koji radi kao Planning Director u kompaniji „Kitcatt Nohr Digitas“ iz Londona. U panel diskusiji učestvovali su dr Viktor Pocajt, direktor kompanije „Key to Metals AG“ iz Švajcarske, Rade Joksimović, direktor firme „EarnCoupon“ i autor softvera za WordPress Vladimir Prelovac, direktor „Prelovac Media“. Moderator panela bila je Dragana Vukajlović Krstović.\nU trećem bloku nazivanom „Uspešni, a na srpskim domenima“ predstavljene su domenske strategije velikih i uspešnih kompanija i institucija, kao i uspešni domaći pojedinci i projekti na nacionalnim internet domenima .RS i .СРБ. Nakon video prezentacije infografika „Prednosti .RS domena“, krenula je panel diskusija o domenskim strategijama, čiji je moderator bio Predrag Milićević. Govorili su Ana Marković, brend menadžer za digitalna i specijalna izdanja kompanije „Ringier Axel Springer“, Aleksandra Graovac, savetnik za odnose s javnošću predstavništva „Toyota Srbija“ i Oliver Subotić, upravnik Centra za proučavanje i upotrebu savremenih tehnologija Srpske pravoslavne crkve. Drugi deo trećeg bloka je bio je predviđen za prezentacije projekata na domaćim domenima, a moderator je bio Miloje Sekulić. Predstavljeni su projekti „Detozin“ Miodraga Ristića, portal „Životinje“ firme „Creative Media Art“, „Ćirilovanje“ Udruženja novinara Srbije,“Designed“ Udruženja „Srpska dizajn platforma“ i Organizacija „Standup.rs“.


POTPUNI ŠOK ZA TURISTE: Ajfelova kula zatvorena četvrti dan zbog štrajka! - Informer\nNezaobilazna turistička atrakcija i simbol Pariza, Ajfelova kula, zatvorena je danas, četvrti dan zaredom, zbog štrajka zaposlenih na održavanju tornja koji zahtevaju bolje uslove za rad\nZatvaranje kule razočaralo je turiste i mladence koji su planirali medeni mesec obilaskom te atrakcije.\nSindikat radnika saopštio je da zaposleni žele da budu uključeni u proces donošenja odluka o održavanju Ajfelove kule.\nČuvenu delo arhitekte Gustava Ajfelova godišnje poseti više od 5,5 miliona ljudi.\nAjfelova kula Ajfelov toranj zatvoren turisti štrajk\nZATVOREN AJFELOV TORANJ: Čuvari primetili sumnjivog čoveka s rancem!


Porez na automatsku pušku je 13.280 dinara, a za poluautomatsku 5.330 dinara, dodaje se u saopštenju.\nZa oružje namenjeno ličnoj bezbednosti, za koje je izdat oružni list za držanje oružja, odnosno kolekcionarska dozvola, porez je 3.600 dinara, a ukoliko je uz to izdata i dozvola za nošenje - 17.940 dinara.\nPrema Zakonu o porezima na upotrebu, držanje i nošenje dobara, obveznik poreza na oružje je osoba na koje glasi oružni list, odnosno kolekcionarska dozvola, kao i dozvola za nošenje oružja.\nOva obaveza plaćanja poreza nastaje danom izdavanja oružnog lista, odnosno kolekcionarske dozvole, kao i dozvole za nošenje oružja i plaća se u godišnjem iznosu za svaki komad oružja, navdeno je u saopštenjuu Poreske uprave.\nViše od 25 miliona prijava\nUnija psolodavaca Srbije: Poreske olakšice i za firme koje već postoje\nSmanjivanje poreskih opterećenja na zarade značajno će uticati na dalji rast srpske ekonomije


Hakerski 'izborni' napadi pod istragom\nInternet platforme su tokom izbornog dana dospjele u centar pažnje dijela javnosti zbog odluke Agencije za telekomunikacije da blokira aplikacije Viber i WhatsUp što je izazvalo žestoke reakcije dijela nevladinog sektora, ali i opozicionih političkih partija.\nStvar je otišla dotle da je predsjednik opozicione Socijaldemokratske partije Ranko Krivokapić o tome informisao Ambasadu SAD.\nKomunikacija preko ovih aplikacija je ubrzo ponovo omogućena, ali nakon zatvaranja biračkih mjesta u prvi plan su izbili problemi sa nekoliko sajtova medija i nevladinih organizacija na kojima su objavljivani izborni rezultati.\nGeneralni direktor za informatičku strukturu u Ministarstvu za informaciono društvo i telekomunikacije Kenan Duraković za RSE kaže da Ministarstvo u vezi ovih problema raspolaže svim potrebnim informacijama.\n"Tokom izbornog dana su stigle prijave da su izvšeni 'DDos' napadi i da su oboreni portali: CdM, Antena M, Demokratske partije socijalista i NVO Centar za demokratsku tranziciju koji je bio pod konstantnim napadima još od četvrtka, 13. oktobra i trajali su sve do 16. oktobra. Hakerski napadi nijesu prestali ni po okončanju izbora, jer je prvog sljedećeg dana, u dva navrata izvršen DDos napad na sajt RTCG", rekao je Duraković.\nSa takvim napadom se suočio sajt Radio televizije Crne Gore (RTCG) koji je izdržao izbornu noć, ali je pao sjutradan, o čemu je ova kuća obavijestila javnost.\nSpriječeno 2.500 napada na sajt RTCG\n"Uoči parlamentarnih izbora u Crnoj Gori, portal RTCG je poboljšao zaštitu od hakerskih napada. Zahvaljujući pojačanom firewallu spriječeno je 2.500 napada na sajt. Dan nakon izbora napadi su bili mnogo agresivniji, što je dovelo do obaranja portala. Cilj napada je bio sprječavanje javnosti da bude pravovremeno obaviještena", saopšteno je iz RTCG.\nNa pitanje – šta je država preduzela u smislu preventive i odbrane domaće internet mreže, odnosno, napada na sajtove – odgovorio nam je generalni direktor za informatičku strukturu u Ministarstvu za informaciono društvo i telekomunikacije Kenan Duraković.\n"Tim koji funkcioniše u okviru Ministarstva je prije, tokom i nakon izbornog dana preduzeli smo sve mjere u koordinaciji sa državnim organima, telekomunikacionim operaterima i provajderima kao i međunarodnim organizacijama kako bi se dalji napadi spriječili, a crnogorski portali nesmetano funkcionisali", rekao je Duraković.\nSajt nevladine organizacije Centar za monitoring i istraživanje nije pao tokom izborne noći, ali je u udarnom vremenu, kada su se objavljivali izborni rezultati bilo skoro nemoguće otvoriti njihovu stranicu.\nŠef posmatračke misije CEMI-ja Đuro Stojanović kaže da nijesu sigurni da li se radilo o hakerskim napadima ili jednostavno preopterećenosti sajta zbog velikog broja posjeta.\n"Mi nijesmo vidjeli napade sa niza IP adresa, što ne znači da napada nije bilo. Mi smo imali zagušenje od 21.30 do 22.30 časa, a drugi sajtovi su bili obarani tokom čitavog dana i noći. Ne želim da kažem da smo imali neku izvanrednu zaštitu u odnosu na druge, ali smo blagovremeno razmišljali o alternativnim načinima objavljivanja informacija. Televizije smo povezali direktno na naš server, tako da je javnost konstantno dobijala sve informacije", kaže Stojanović koji, kao naročito važno, postavlja pitanje – kome je to bilo od koristi, odnosno, kome je bilo važno da građane odsječe od informacija?"\nKenan Duraković navodi da u trenucima napada nije postojala mogućnost otkrivanja počinilaca.\n"Međutim, izolovane su IP adrese iz država sa kojih su napadi dolazili i one su proslijeđene istražnim organima kako bi se u najkraćem roku utvrdio identitet počinilaca", rekao je Duraković.


EPS Distribucija preuzima merne uređaje, ormane i instalacije od korisnika – LIPE.rs\n8. januar 2021 – EPS Distribucija je danas saopštila da od svih korisnika sistema preuzima merne uređaje, merno razvodne ormane, priključne vodove, instalacije i opremu u merno razvodnim ormanima, napominjući da korisnici sistema nemaju nikakve troškove u vezi sa tim, kao i da će, u skladu sa Zakonom o energetici, EPS Distribucija urediti uslove preuzimanja ugovorom.\nObaveštenje i ugovor u dva primerka, kako se navodi u saopštenju, dostavljeni su ili će biti dostavljeni korisnicima sistema na adresu uručenja računa za električnu energiju, a jedan potpisan primerak ugovora potrebno je vratiti nadležnom ogranku EPS Distribucije u roku od osam dana na naznačenu adresu.\nEPS Distribucija potpisivanjem ugovora preuzima obavezu održavanja preuzete opreme i snosiće troškove budućeg održavanja mernih uređaja, merno razvodnih ormana, priključnih vodova, instalacija i opreme u merno razvodnom ormanu. Preuzimanje mernih uređaja i ostale opreme, objašnjava se u saopštenju, ne znači i istovremenu zamenu postojećih mernih uređaja, već se njihova zamena radi u skladu sa postojećim zakonskim propisima.\nUkoliko korisnici sistema ne potpišu ugovor o preuzimanju, ostaju odgovorni za ispravnost i održavanje opreme i mernih uređaja, što znači i da će snositi sve buduće troškove njihovog održavanja.\nInače, od ukupno 3.684.000 mernih mesta, EPS Distribucija je do sada preuzela opremu i merne uređaje na oko 600.000, a plan je da u ovoj fazi preuzme još oko 650.000 na teritoriji cele Srbije.\nThe post EPS Distribucija preuzima merne uređaje, ormane i instalacije od korisnika appeared first on podunavlje.info.\nPrevious Prijava poslodavaca za uključivanje u dualno obrazovanje do kraja januara\nNext ZZJZ: U Podunavskom okrugu 120 novih za dva dana, u Smederevu 68


Zar na prvom sastanku?! (FOTO, VIDEO)\nIzvor: Mondo, 13.Okt.2017, 05:57\nPlavokosa starleta šokirala u rijalitiju\nKlinka koja se u 16. godini, uz maminu i tatinu dozvolu, udala za starijeg glumca Daga Hačinsona Kortni Stoden, šokirala je gledaoce svojim izjavama u rijalitiju "Celebs go dating" (Poznati na sudaru), a emisija još nije ni emitovana.\nU trejleru emisije vidi se dojučerašnja gospođa Hačinson dok govori o laganju da bi se "uvukao u nečije gaće" i masturbaciji.\nNjeno učešće u emisiji je najavljeno ranije ove >> Pročitaj celu vest na sajtu Mondo << godine i tada je saopšteno da će napraviti haos. "Došla je kao furija i spopadala svakog. Kao da je poludela i da je baš briga ko šta misli", rekao je neimenovani izvor tabloidu "Sun".\nNa ovom sastanku je ipak mislila da "momak laže kako bi je... a to kod nje ne može!"


25.09.2020KONKURS „JUŽNIH VESTI" ZA NOVINARA U LESKOVCU (ROK: 11. OKTOBAR 2020)\n25.09.2020UČESTVUJTE NA UVODNOJ KONFERENCIJI PROJEKTA SOCIETIES\n25.09.2020JEDINI RENGENOLOG U DOMU ZDRAVLjA BUJANOVAC IDE U PENZIJU\n25.09.2020POMOGNIMO PORODICI RODOM IZ BUJANOVCA!\n25.09.2020ASFALTIRANA ULICA VOJVODE MIŠIĆA U MEDVEĐI, UREĐUJU SE PUTEVI U GAJTANU\nMERA OSLOBAĐANjA OD POREZA I DOPRINOSA NA PLATE\nBeograd - Mera oslobađanja od poreza i doprinosa na plate primenjivaće se od oktobra iduće godine.\nUSAID RASPISUJE KONKURS ZA PODRŠKU PROJEKTIMA LOKALNIH ORGANIZACIJA CIVILNOG DRUŠTVA (ROK: 30.04.2018)\nAmerička agencija za međunarodni razvoj (USAID) raspisuje konkurs za finansijsku podršku projektima lokalnih organizacija civilnog društva koje se bave uključivanjem građana u proces reformi i oblastima kao što su dobro upravljanje i odgovornost, mediji, razvoj zajednice i vladavina prava.\nGASIFIKACIJA NA JUGU SRBIJE\nPreševo, Bujanovac, Medveđa - Ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić izjavio je da se sa preduzećima „Jugorosgasom” i „Srbijagasom” alternativno razmatra gasifikacija na jugu Srbije.\nREŠENjE ZA SISTEM VODOSNABDEVANjA U SELU ŽBEVAC\nBujanovac - Meštani sela Žbevac, koje se nalazi u bujanovačkoj opštini, trebalo bi uskoro da dobiju vodovodni sistem koji ispunjava sve standarde, za razliku od trenutnog stanja gde većina seoskih domaćinstava nema vodu za piće.\n„VEČE USMENE TRADICIJE“ U MEDVEĐI - 19.12.2017\nMedveđa - Turistička organizacija opštine Medveđa organizuje drugu po redu manifestaciju „Veče usmene tradicije“ 28. decembra 2017. godine, sa početkom u 18 časova, u zgradi Kulturnog centra u Medveđi.\nJAVNI POZIV ZA DODELU ZELENIH INOVACIONIH VAUČERA\nEvropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) u Srbiji pokrenula je Program zelenih inovacionih vaučera. Zeleni inovacioni vaučeri u vrednosti od 4.000 EUR do 20. 000 EUR su bespovratna sredstva namenjena malim i srednjim preduzećima za pokrivanje do 90% troškova usluga istraživanja i razvoja u cilju povećanja resursne efikasnosti i lakše tranzicije prema zelenoj privredi.\nPREVENCIJA PROTIV ŠIRENjA ZARAZNIH BOLESTI\nMedveđa - Zahvaljujući pomoći Službe Koordinacionog tela Vlade Republike Srbije za opštine Preševo, Bujanovac i Medveđa opštini Medveđa, Veterinarska stanica u Medveđi će sprovoditi biosigurnosne mere zoohigijene u gazdinstvima na teritoriji opštine Medveđa.\n„BRANKOVCI” ZA DRUGARE MIGRANTE\nBujanovac – Povodom Međunarodnog dana migranata, bujanovačka Osnovna škola „Branko Radičević“ će danas na Karađorđevom trgu u Bujanovcu postaviti veliki humanitarni štand.\nKONKURS ZA DODELU „GLOBAL UGRAD“ STIPENDIJA (ROK 31.12.2017)\nStipendija Global UGRAD, koju dodeljuje Kancelarija za obrazovanje i kulturu Ministarstva spoljnih poslova Sjedinjenih Američkih Država, pruža priliku studentima osnovnih studija da provedu jedan semestar na univerzitetu u SAD.\nKRV NAM JE SVIMA ISTA\nPreševo – Zaposleni u Komesarijatu za izbeglice i migracije u Preševu imigranti, učestvovali su u zajedničkoj akciji dobrovoljnog davanja krvi.


Školstvo Archives - Page 3 of 20 - Pećinački Info Portal\nHome / Školstvo (page 3)\nŽARKO MRKAJIĆ IZ ŠIMANOVACA U SAVEZU ZA ŠKOLSKI SPORT SREMA\nFebruary 7, 2017\tŠkolstvo, Sport 0\nSavez za školski sport Srema (SŠSS) održao je u Vrdniku vanrednu sednicu skupštine na kojoj je usvojen novi Statut, koji je usklađen sa Zakonom o sportu. Nakon završetka vanredne Skupštine održana je sednica redovne godišnje Skupštine gde je usvojen izveštaj Nadzornog odbora, izveštaj o radu i finansijskom poslovanju za 2016. …\nVATROGASCI ODRŽALI PREDAVANJE “PONAŠANJE U VANREDNIM SITUACIJAMA” U KUPINSKOJ OSNOVNOJ ŠKOLI\nDecember 14, 2016\tŠkolstvo 0\n13. decembra u sali Osnovne škole “Dušan Vukaosović Diogen” u Kupinovu je održano predavanje na temu “Ponašanje u vanrednim situacijama – požar”. Predavanju koje su održali komandir PVJ Pećinci Milan Stanić i komandir DVJ Kupinovo Željko Jevtić šrisustvovali su svi učenici i zaposleni u kupinskoj školi. U uvodnom izlaganju komandir …\nOPŠTINA PEĆINCI RASPISALA KONKURS ZA DODELU STUDENTSKIH STIPENDIJA\nDecember 2, 2016\tDruštvo, Školstvo 0\nOpština Pećinci raspisala je konkurs za dodelu studentskih stipendija za školsku 2016/2017 godinu u trajanju od 10 meseci u toku sledeće kalendarske godine, u iznosu od po 9 hiljada dinara. Stipendiju po ovom konkursu mogu ostvariti studenti pod sledećim uslovima: -da su redovni studenti od druge do poslednje godine osnovnih …


Monika Beluči konačno pokazala 18 godina mlađeg dečka (FOTO) | Luftika\nMonika Beluči konačno pokazala 18 godina mlađeg dečka (FOTO)\nMonika Beluči (54) pojavila se na reviji “Šanela” na Nedelji mode u Parizu ruku pod ruku sa 18 godina mlađim dečkom Nikolasom Lefebvreom.\nItalijanska glumica dve godine uživa u romansi sa francuskim umetnikom kojeg je vešto skrivala od javnosti.\nMonika je na reviju došla u odevnoj kombinaciiji, koja se sastojala od crnih pantalona i topa preko kojeg je nosila dugački, kaput od tvida, dok se njen izabranik odlučio za prugasto sivo odelo, belu košulju i braon mokasine, prenosi Still.\nPar je reviju posmatrao u društvu čuvenog supermodela Naomi Kembel, koja se sedela do njih.\n“Postoji muškarac u mom životu”, rekla je u januaru 2017. godine, ostajući zagonetna.\nOvo javno pojavljivanje je napravilo potpunu pometnju, te su zaljubljeni golopčići definitivno bili zvezde večeri. Držeći se za ruke, sve vreme su se smeškali, te je sada sasvim jasno da je slavna lepotica u njemu pronašla svoju idealnu polovinu.\nInače, ovo je i prvi put od 2013. godine kada se razvela od Vinsenta Kasela, a da se u javnosti pojavila s novim dečkom. Glumački par iz 14 godina braka ima dve ćerke.\nMonika Beluči nema problema sa iskazivanjem svojih stavova, koliko god bili „šokantni“\noznakemonika beluči Nikolas Lefebvre novi dečko


Tanjug 9. maja 2021. 23:48\nJERUSALIM – Izraelska policija dala je zeleno svetlo za godišnju paradu povodom Dana Jerusalima, kojim Izraelci demonstriraju potraživanja nad celim spornim gradom, uprkos danima nemira i rastućim izraelsko-palestinskim tenzijama na svetiom mestu, javlja AP.\nParada danas treba da prođe kroz Stari grad Jerusalima, deo istočnog Jerusalima, koji je Izrael zauzeo i anektirao u Bliskoistočnom ratu istoku 1967. godine.\nŠetnja je odobrena usred aktuelnih sukoba između policije i Palestinaca u Starom gradu, epicentru dugotrajnog sukoba, i u obližnjem arapskom naselju u kojem jevrejski naseljenici pokušavaju da isele desetine Palestinaca iz njihovih domova, navodi AP.\nJuče pred zoru, nekoliko hiljada muslimanskih vernika iznova su se sukobili sa policijom na vratima kompleksa džamije Al-Aksa u Starom gradu.\nVideo zapisi na društvenim mrežama pokazuju kako Palestinci bacaju flaše vode i kamenje na policajce koji su na njih bacali šok bombe.\nAmos Gilad, bivši izraelski visoki odbrambeni zvaničnik, rekao je za Vojni radio da parada povodom Dana Jerusalima treba da bude otkazana ili preusmerena dalje od kapija Starog grada, rekavši da „bure baruta gori i može eksplodirati u bilo kom trenutku“.\nIzraelski javni emiter Kan preneo je da o konačnoj putanji parade još nije doneta odluka.


Komentar: Kako se za održivost privrede bore zemlje EU | PC Press\nKomentar: Kako se za održivost privrede bore zemlje EU\n26. mart 2020. 27. mart 2020. PC Press\nNakon zelenog svetla Evropske komisije za fleksibilizaciju pravila o dodeli državnih potpora, vlade zemalja članica donose mere za potporu privredi. Zajednički se fokusiraju na potrebe zdravstvenog sektora kao i malih i mikropreduzća. U iščekivanju mera Vlade Srbije za pomoć privatnom sektoru, evo šta su vlade evropskih zemalja preduzele.\nU merama koje je donela Slovenija odlaže se plaćanje doprinosa za samozaposlene osobe od aprila do juna 2020. godine uz obvezu njihovog podmirivanja najkasnije do 31. marta 2022. Dva meseca odlaže se i rok za podnošenje godišnjih izveštaja za 2019. godinu kao i poreskih prijava obveznika poreza na dohodak. Banke treba da omoguće moratorijum na otplatu kredita od dvanaest meseci za poslovni sektor, a najavljuju se i iste mere za fizička lica. Zaposleni, koje su poslodavci zbog epidemije bili prisiljeni da pošalju kući, imaju pravo na naknadu u visini od 80% plate, koju isplaćuju poslodavci, a država će poslodavcima vratiti 40% isplaćene naknade. Mere uključuju i 20% niže cene struje za tri meseca. Za realizaciju tih mera Vlada priprema fond od tri milijarde evra. Prema mišljenju slovenačkih preduzetnika, te mere neće biti dovoljne za spas privrede. Šteta u privrednom sektoru biće ogromna i uticaće takođe na smanjenje prihoda države, zbog čega preduzetnici u Sloveniji smatraju da će država morati da smanji svoje rashode.\nU Belgiji se mere za održivost poslovnog sektora definišu na regionalnom nivou, a sprovode ih regionalne agencije za mala i srednja preduzeća. Realizacija i isplata mera na temelju podnesenih prijava očekuje se već u aprilu. Namenjene su delatnostima i aktivnostima koje su obustavljene ili su morale da budu otkazane, a u fokusu su hoteli, ugostiteljski objekti, turističke agencije, maloprodajni objekti i uslužne delatnosti. Belgijska vlada uvela je tromesečno oslobađanje od plaćanja poreza na dohodak, doprinosa i prireza kao i oslobađanje od naplate komunalnih naknada i ostalih nameta gradova i opština. Naplata najma prostora i dalje je na snazi jer je većina prostora u Belgiji u privatnom vlasništvu. Moratorijum na kredite takođe je na snazi 12 meseci. Parafiskalni nameti i obvezne članarine ukinuti su i pre krize, a preduzetnici ne plaćaju akontaciju poreza na dobit; ne postoji ni minimalna osnovica za doprinose za direktore. Jednostavan izlazak iz poslovanja, uključujući niske troškove likvidacije poslovanja, deo je uobičajenih uslova poslovanja u Belgiji i pre ove krize. Kao deo paketa aktuelnih mera za suočavanje s epidemiološkom krizom, belgijskim preduzetnicima omogućeno je da u ovom tromesečnom razdoblju PDV plate državi nakon naplate računa. To nije mera koja je tamo i inače na snazi, zbog čega belgijski preduzetnici neretko ispostavljaju račun tek nakon primljene uplate.\nU nastavku su navedene dodatne mere koje su donele regionalne vlade u Belgiji (Valonija, Flandrija i Grad Brisel):\nPreduzeća i samozaposlene osobe koji moraju potpuno da zatvore svoje biznise dobijaju jednokratnu premiju od 4.000 evra (Flandrija i Brisel) do 5.000 evra (Valonija), a jednokratnu pomoć od 2.000 evra (Flandrija i Brisel) do 2.500 evra (Valonija) oni koji su morali delimično da zatvore poslovanje.\nAko poslovanje i dalje neće biti u moguće nakon 4. aprila, može da se dobije finansijska pomoć od 160 evra za svaki izgubljeni radni dan (Flandrija).\nOmogućeno je stavljanje zaposlenih u status privremene nezaposlenosti, pri čemu ostaju zaposleni preduzeća, ali njihovu platu delimično pokriva regionalna valonska vlada. Ta mera važi za one biznise kojima je znatno pala poslovna aktivnost ili su prisiljeni da zatvore poslovanje.\nSubvencija troškova angažovanja konsultantske pomoći u iznosu od 50%, a maksimalno do 50 hiljada evra, kao pomoć u definisanju strategije za izlazak iz krize prouzrokovane epidemiološkom situacijom (Flandrija).\nDaće se dodatna zagarantovana sredstva regionalne vlade kako bi banke omogućile dodatne kratkoročne kredite za likvidnost pod povoljnim uslovima i uz odloženo plaćanje (Valonija).\nU Holandiji je takođe većina poslovnih aktivnosti zaustavljena. Procenjuje se da će za mere za održivost sektora malih i srednjih preduzeća holandska vlada iskoristiti fond od 90 milijardi evra koji, ako zatreba, može da poraste za dodatnih 200 milijardi evra. Ključne mere uključuju reprogram bankarskih kredita i odlaganje plaćanja kamata za tri do šest meseci. Plaćanje poreza i penzionog osiguranja odloženo je takođe za tri meseca. Samozaposlene osobe dobijaju jednokratnu pomoć u visini minimalne plate, čiji bruto u Holandiji iznosi 1.600 evra. Preduzetnici koji su zabeležili pad prihoda zbog zatvaranja poslovnih aktivnosti dobijaju automatski iznos od 4.000 evra, bez podnošenja zahteva. Zaposleni koji privremeno ne mogu da rade i poslati su kući, ali su još zaposleni u preduzeću, dobijaju do 90% plate najmanje tri meseca (uz mogućnost produženja dodatna tri meseca). Prijava za upotrebu tih mera prošlu nedelju je potpuno automatizovana kako bi se ubrzala dodela novca jer pristup tim sredstvima ima oko milion samozaposlenih Holanđana i oko 400 hiljada malih i srednjih preduzeća. Uz te mere koje donosi nacionalna vlada dodatne mere donose lokalne vlasti u holandskim gradovima – odlaganje plaćanja komunalne naknade za tri meseca, automatski, bez potrebe podnošenja prijave.\nU Velikoj Britaniji značajan je pritisak na vladu Borisa Johnson-a da uvede mere za potporu privredi kako bi se izbeglo masovno otpuštanje u poslovnom sektoru. Osim na donošenje mera, pritisak je usmeren na brzinu njihovog uvođenja jer neke od obveza uredno dolaze na naplatu, a preduzetnici ih zbog obustave ili ograničenja poslovne aktivnosti više ne mogu podmirivati. Paket pomoći povezan sa sufinansiranjem plata zaposlenih za mnoge je preduzetnike najvažnija mera, a za britansku vladu i najdelikatnija, stoga su još neka od pitanja vezana uz primenu te mere ostala nedefinisana. Ukoliko njom bude zahvaćen jedan posto zaposlenih u privatnom sektoru, njen trošak za britanski državni budžet za tri meseca sprovođenja iznosiće oko milijardu funti. Poznato je da će intervencija britanske vlade uključivati donaciju od 80% plate (a maksimalno 2.500 funti po zaposlenom), što bi trebalo omogućiti zadržavanje radnih mesta uprkos očekivanom padu prihoda. Taj potez mnogi smatraju velikim pomakom u socijalnim pravima u Velikoj Britaniji. Međutim, ta mera nije dostupna samozaposlenim osobama, kojih u Velikoj Britaniji ima oko pet miliona, što može biti presudno za opstanak brojnih slobodnih zanimanja. Vladine mere pomoći sektoru malih i srednjih preduzeća i dalje se razvijaju i dopunjuju. Nastale su kao reakcija na promenjenu zdravstvenu situaciju u zemlji i nužnost uvođenja mera koje je Johnson nastojao što duže da odloži. U Velikoj Britaniji takođe preduzetnici zagovaraju potporu u obliku nepovratne pomoći radije nego kredite i odlaganja. Deo sektora malih i srednjih preduzeća neće se izvući bez obzira na mere, a deo se prilagodio promenjenim uslovima na tržištu. Na primer, male destilerije orijentisale su se na proizvodnju dezinfekcionih sredstava za pranje ruku, pabovi su uveli dostavu hrane, a preferiranje bezgotovinskog plaćanja otvorilo je nove prilike za ulaganje u digitalno poslovanje.\nU Nemačkoj su nacionalna vlada i regionalne vlade donele mnogo mera potpore poslovnom sektoru koje će biti na snazi do kraja 2020. Uključuju poresko rasterećenje privrede, odnosno odlaganje obveze plaćanja PDV-a, poreza na dobit i poreza na dohodak. Mala preduzeća čije je poslovanje direktno pod uticajem krize (zatvoreno ili sa znatno smanjenim prihodom) mogu, na zahtev, ostvariti jednokratnu pomoć u sledećim iznosima:\n5.000 evra za preduzeća s pet i manje zaposlenih,\n7.500 evra preduzeća s manje od deset zaposlenih,\n15.000 evra preduzeća s manje od pedeset zaposlenih i\n30.000 evra preduzeća s do 250 zaposlenih.\nPreduzeća sa znatnim padom poslovne aktivnosti mogu smanjiti radno vreme zaposlenih za 60%, pri čemu se razlika u plati i doprinosima pokriva iz javnih izvora. Nemačka razvojna banka KFW omogućiće kreditiranje po hitnom postupku i uz posebno povoljne uslove za preduzeća u poteškoćama tako što će davati garancije u iznosu od 80% kredita koje će preduzetnicima odobravati komercijalne banke, bez gornje granice takvih kredita. Tako će država, ako preduzetnici ne budu mogli da vraćaju kredite, pokrivati rizik komercijalnih banaka. Preduzećima koja su morala da prekinu poslovnu aktivnost zbog epidemiološke krize biće omogućena nadoknada troškova nastalih kao posledica zatvaranja. Prema mišljenju preduzetnika u Nemačkoj, mere su donesene hitno i čine se odgovarajućima. Još preostaje i važna je njihova neodložna primena jer je većina delatnosti već znatno pogođena krizom. Maloprodajni sektor izgubiće najmanje jednomesečni prihod, a predviđa se pad BDP-a od osam posto, što je gore od situacije 2009, kad je Nemačka zabeležila pad BDP-a od 5,5%.\nItalijanski paket ekonomskih mera, nazvan “Cura Italia”, aktivira 25 milijardi evra nacionalnih sredstava. Sastoji se od pet stavki Vladine intervencije, pri čemu je na prvom mestu dodatno finansiranje nacionalnog sistema zdravstvene i civilne zaštite. Druga stavka, “teška” deset milijardi evra, odnosi se na pomoć održivosti radnih mesta i poslovnog sektora, od čega će 3,3 milijarde evra biti usmjereno na firme s jednim zaposlenim. Svi zaposleni, sezonski i ostali radnici za mesec mart dobiće jednokratni iznos od 600 evra kao naknadu za razdoblje u kojem nisu mogli da budu radno aktivni. Za jednokratne naknade onima koji nemaju pravo na ovaj iznos planiran je ukupan fond pomoći od 300 miliona evra, a za one koji su bili radno aktivni u martu planirana je premija od 100 evra (u slučaju da njihova godišnja primanja ne premašuju 40.000 evra). Treća intervencijska stavka paketa mera odnosi se na kreditni sistem i uključuje odlaganje otplate rata hipotekarnih kredita na maksimalno 18 meseci, bez kamata i dodatnih troškova (važi samo za kredite za kupovinu prve nekretnine), odlaganje otplate rata kredita za samozaposlene ili one koji su izgubili posao te jačanje državnog garantnog fonda. Mere nadalje uključuju odlaganje plaćanja poreskih obveza i doprinosa za zdravstveno i penzijsko osiguranje za 90 dana te odlaganje plaćanja premije za obvezno osiguranje za firme s prihodima do dva miliona evra. Odloženo je i plaćanje PDV-a za mart. Peta intervencijska stavka predviđa posebne mere za delatnosti koje su direktno pogođene krizom – turizam, transport, ugostiteljstvo, bioskopi i pozorišta, sport, obrazovanje, sajmove i događaje te teretni promet. U Italiji (i pre, a takođe sada, u jeku krize) na snazi ostaje obveza plaćanja parafiskalnih nameta i akontacije poreza na dobit, ali i italijanski preduzetnici očekuju da će osim tih mera biti potrebne dodatne, posebno za biznise s manje od deset zaposlenih čija je likvidnost diskutabilna u iduća tri-četiri meseca. Očekuje se da će dodatni paket mera biti definisan na temelju novca iz kase Evropske komisije.\nAutor: dr Mirela Alpeza, Ekonomski fakultet u Osijeku i CEPOR\nIntervencijske mere poljske vlade pod nazivom “Anticrisis Shield” namenjene su najpre sektoru malih i srednjih preduzeća čije je poslovanje suočeno s teškoćama zbog krize izazvane koronavirusom. Sprovođenje tog paketa mera omogućiće se novim zakonom koji bi trebalo da bude prihvaćen u poljskom parlamentu krajem ove nedelje. Zbog toga većina mera još nije poznata u javnosti, ali predviđa se da će za njihovo sprovođenje poljska vlada izdvojiti 46 milijardi evra. Novim merama mikropoduzeća, koja zapošljavaju manje od deset ljudi, biće oslobođena plaćanja doprinosa za tromesečno razdoblje, a veća preduzeća imaće beskamatno odlaganje plaćanja doprinosa i akontacije poreza na dobit (za mart i april – rok je jun). Preduzećima koja su morala da obustave poslovnu aktivnost država će finansirati 40% minimalne plate (koja u Poljskoj iznosi oko 600 evra bruto) i doprinosa za zaposlene. Onima koji budu suočeni s teškoćama u poslovanju (mereno padom prihoda od 50%) 40% minimalne plate, bez doprinosa, biće takođe pokriveno iz javnih sredstava. Takođe, za slobodna zanimanja (umetnike, novinare i slično) predviđena je naknada zbog nemogućnosti rada u visini od 80% minimalne plate. Moratorijum na otplatu kredita takođe će biti omogućen, ali uz odobrenje finansijske institucije. Plaćanje PDV-a odloženo je do 1. januara 2021. U Poljskoj članarina za privrednu komoru nije obvezna, kao ni minimalna osnovica za obračun doprinosa za direktore i članove društva.\nTagovi: Belgija, Covid-19, EU, Holandija, Italija, koronavirus, nemačka, Poljska, pomoć privredi, pomoć privrednom sektoru, privreda, Slovenija, Velika Britanija\n← Huawei predstavio P40 seriju telefona visoke klase\nBolje od bekstva: Pejzaži sa Marsa →


Pandemija uticala na poslovanje kosovskih preduzeća, povećanje nezaposlenosti i položaj žena - Kosovo Online\nPandemija uticala na poslovanje kosovskih preduzeća, povećanje nezaposlenosti i položaj žena\n9. Jun 2021. • 20:12\nKosovski tim Ujedinjenih nacija objavio je novi pregled o uticaju koji je koronavirus izvršio na kosovska domaćinstva i preduzeća u kome se navodi da je broj nezaposlenih koji nisu dobili nikakvu institucionalnu pomoć povećan kao i broj preduzeća koja su pretrpela gubitke i ističe da je u domaćinstvima najveći teret pao na žene.\nUNDP je sa UN Vomen i UNFPA sproveo treću procenu socijalno-ekonomskog uticaja u martu ove godine koja je još jednom pokazala da žene, osim socijalno-ekonomskih efekata koje koronavirus ima na sve grupe, nesrazmerno osećaju veći pritisak. Žene se suočavaju sa nezaposlenošću, ekonomskim siromaštvom, gubitkom dohotka a više preduzeća u vlasništvu žena u poređenju sa preduzećima u vlasništvu muškaraca teško se nosi sa pandemijom i drugim ekonomskim uticajima.\nBroj nezaposlenih se povećao u odnosu na prethodni izveštaj, 11 odsto ispitanika je u martu 2021. godine izjavilo da je izgubilo posao, u poređenju sa 8 odsto u maju 2020 godine. Većina onih koji su ostali bez posla još uvek nisu dobili novčanu pomoć ili naknadu za nezaposlene od institucija ili opština.\nIako su neplaćene, kućni rad uglavnom obavljaju žene pa je pandemija nesrazmerno više opteretila žene. Dvostruko više žena prijavilo je povećane sate provedene na kućnim poslovima 16 odsto, u poređenju sa muškarcima 8 odsto a čak 51 odsto muškaraca je izjavilo da se uopšte ne bave kuvanjem.\nUticaj pandemije na mentalno zdravlje se smanjio u odnosu na prethodni izveštaj. Smanjen je broj građana koji su se žalili na uticaj koronavirusa na psihološko zdravlje – njih 23 odsto je izjavilo da je njihovo mentalno zdravlje bilo ugroženo u martu 2021. u poređenju sa 36 odsto u novembru 2020. Godine. Tesna veza između pandemije i nasilja u porodici i dalje je vidljiva, što se vidi i u prethodne dve procene. Preko polovine ispitanika potvrdio je da se porodično nasilje povećalo od širenja pandemije za čitavh 52 odsto u poređenju sa 59 odsto u novembru 2020 godine.\nPandemija je negativno uticala na kosovska preduzeća sa značajnim uticajem na njihovo poslovanje. Nakon restriktivnih mera 56 odsto preduzeća potpuno je prekinulo svoje aktivnosti u maju 2021. godine a 41 odsto preduzeća proglasilo je finansijski uticaj pandemije veoma negativno.\nOhrabruje činjenica da su preduzeća na Kosovu sigurnija u svoje sposobnosti za snalaženje u martu 2021. u poređenju sa novembrom i majem 2020 godine.\nUNDP žene Kosovo korona virus ekonomija nezaposlenost nasilje u porodici\nKosovska policija u istrazi porodičnog nasilja zaplenila ilegalno oružje\nKosovska policija je saopštila da je u istrazi porodičnog nasilja, za koje je osumnjičen muškarac iz Mamuše, pronašla i zaplenila veću količinu ilegalnog oružja.\nNezaposlenost 2020. na Kosovu bila 24,6 odsto, pandemija pogoršala stanje\nVučić: Ovo je put spasa za narod iz Gračanice


Srbiju volimo - "Sirijada" u selu Božetići na Zlataru\nZlatarska sirijada“ održava se u selu Božetići, opština Nova Varoš, 28. avgusta. Manifestacija obuhvata izložbu zlatarskog punomasnog sira i stručnu ocenu njegovog kvaliteta.\nOrganizatori manifestacije su Opština Nova Varoš, Turističko-sportski centar ''Zlatar'' i HO „Stara Raška“.\nZvaničan program počinje svečanim otvaranjem u 12.00 časova, zatim sledi kulturno-umetnički program i dodela nagrada. Od 15.00 časova nastavlja se narodno veselje kod crkve u etno selu Štitkovo. Zvaničan deo manifestacije obuhvata dodelu nagrada najboljim proizvođačima zlatarskog sira, poljoprivrednom domaćinstvu sa najvećim brojem muznih krava, najmlađem bračnom paru na selu u opštini Nova Varoš, kao i domaćicama za najbolje ocenjene heljdopite.


Viking ProTech NewGen ( 225/50 R17 98Y XL ) letnja auto guma | ePonuda.com\nViking ProTech NewGen ( 225/50 R17 98Y XL ) letnja auto guma cene\ncena 8.182,00 din\nTrenutno nemamo slike za Viking ProTech NewGen ( 225/50 R17 98Y XL ) letnja auto guma\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Viking ProTech NewGen ( 225/50 R17 98Y XL ) letnja auto guma po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Viking ProTech NewGen ( 225/50 R17 98Y XL ) letnja auto guma na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Letnje auto gume cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Viking Letnje auto gume, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Viking ProTech NewGen ( 225/50 R17 98Y XL ) letnja auto guma sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Viking ProTech NewGen ( 225/50 R17 98Y XL ) letnja auto guma. Pre kupovine, podatke za Viking ProTech NewGen ( 225/50 R17 98Y XL ) letnja auto guma proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Microsoftov najnoviji patent ima displej na poleđini tableta – BiGportal.ba\nMicrosoftu je nedavno odobren patent koji opisuje uređaj poput Surface tableta, koji na poleđini ima displej. Kompanija ima dosta ideja kada su u pitanju uređaji sa više displeja, ali najnoviji patent opisuje model koji se dosta razlikuje od Andromeda uređaja o kome je u prošlosti bilo dosta glasina.\nPatent opisuje “reflektivni displej”, koji bi mogao biti primarni ili sekundarni ekran na patentiranom uređaju. U pratećim skicama, Microsoft pokazuje model koji izgleda kao Surface tablet sa prikačenom tastaturom, a na poleđini gde je uobičajeno prazan prostor sada se nalazi ekran sa tekstom “Metallic Writing Surface”.\nReflektivni displej ima nekoliko slojeva, koji daju utisak da displej oblast izgleda isto kao i metalna površina na poleđini uređaja, ali isto tako omogućava da svetlo selektivno bude emitovano sa displeja. Jedna od mogućih upotrebnih vrednosti ove karakteristike jeste prepoznavanje unosa dodirom uz pomoć prsta ili olovke.\nKao i uvek kada su u pitanju patenti, nije poznato da li će i kada Microsoft implementirati displej na poleđini nekog od svojih budućih tableta.


Vesti online / Vesti / Ex YU / Gvozdena zavesa pada na Srbe\nĐ.Barović, I.Kozarski - LJ.Ivanović A\nGvozdena zavesa pada na Srbe\nPrva avio-baza NATO-a na Zapadnom Balkanu biće izgrađena u albanskom gradu Kučova, koji je u komunističko vreme nosio naziv Staljin. Ta odluka je doneta nakon što je Severnoatlantski savet 11. jula rešio da izgradi bazu u rumunskoj Krajovi, a Bugarska je još u decembru tražila od SAD da razmeste stalni vojni kontingent na njenoj teritoriji, što je u kontekstu NATO strategije da gvozdenom zavesom odeli Srbiju i Srpsku od ruskog uticaja.\nKao što su "Vesti" pisale, tokom svedočenja pred Odborom američkog Senata za oružane snage, 9. marta ove godine, komandant snaga NATO u Evropi general Kertis Skaparoti je rekao da je jačanje ruskog uticaja u Evropi najveći problem na civilnom i vojnom planu.\nOn je rekao da Rusija koristi odnose s čelnicima Republike Srpske za podrivanje institucija BiH. General Skaparoti naglasio je da Rusija pokušava da spreči evroatlantski put pojedinih zemalja, a na pitanje koja je zemlja najveći problem odgovorio je - Srbija.\nEdi Rama presrećan\nPrema rečima albanskog premijera Edija Rame, Severnoatlantski savet odobrio je da NATO investira više od 50 miliona evra samo za prvu fazu modernizacije vazduhoplovne baze u Kučovi.\nAlbanija gotovo da nema ratno vazduhoplovstvo. Ono se sastoji od 11 lakih transportnih helikoptera, istina naoružanih, i četiri transportna aviona, a reč je o kineskoj varijanti sovjetskih dvokrilaca AN-2 projektovanih 1947. godine. Rama tvrdi da su u toku direktni pregovori sa SAD kako bi se dodatno modernizovali vazduhoplovni kapaciteti.\nNa pitanje da li je to Srbija ili Republika Srpska, rekao je: "Srbija, kao država, ali uopšte srpska populacija na Balkanu." Komandant NATO-a je istakao da je potreban veći vojni i diplomatski angažman u regionu.\nPlanovi Majka Pompea\nAmerički državni sekretar Majk Pompeo dva meseca kasnije u svedočenju pred Spoljnopolitičkim komitetom Senata rekao je da Rusija nastoji vrlo agresivno da ojača svoje pozicije na Balkanu igrajući na kartu hibridnog sukoba, baš kao u Ukrajini, uz medijsku podršku, potkupljivanje lokalnih zvaničnika i energetsko vezivanje.\n- Tome moramo da se suprotstavimo i za to će biti opredeljen dodatni novac, ljudstvo i drugi resursi u planiranju budžeta - rekao je senatorima Pompeo.\nIpak, senatori su ukazali da je nacrt budžeta za 2019. godinu srezao troškove za misije i operacije na Zapadnom Balkanu, uključujući Albaniju, Makedoniju i BiH.\nPompeo je na to odgovorio da će "Rusi brzo videti da SAD ne zanemaruju Balkan".\nMinistarka građevine Zorana Mihajlović za narednu godinu je najavila gradnju prve deonice auto-puta Niš - Merdare - Priština. Ta trasa spojila bi auto-put od Albanske luke Drač do Prištine sa glavnom mrežom balkanskih auto-puteva do krajnjih tačaka: Istanbula i bugarskih luka Varna i Burgas.\nAuto-put Drač - Priština nije ekonomski pravdao sebe i u Rusiji smatraju da je reč samo o kopnenoj vezi kojom bi NATO preko Niša brzo mogao da stigne na Istok Balkana. Srbija je potpisala sporazum koji NATO-u dozvoljava slobodno kretanje po našoj teritoriji.\nI Srpska problem\nProšle nedelje sa sastanka u Pantagonu o redovnom petogodišnjem planiranju jedna od poruka upućena preko medija glasila je da bi "jačanje vojnog prisustva na Zapadnom Balkanu doprinelo miru i stabilnosti".\nPritom, na skupu je rečeno da baza Bondstil na Kosovu ima svrhu odvraćanja sukoba Srba i Albanaca, ali da nema strateški značaj za SAD.\nZato se razmišlja o bazi u Tuzli (bivši aerodrom JNA kod Živinica) ili Brčkom, jer se BiH percipira kao glavna neuralgična tačka na Zapadnom Balkanu. Glavni argument je da bi baza u BiH osujetila napore Srpske da se otcepi.\nProblem je što Bosna nije članica NATO-a, a predsednik RS Milorad Dodik odlučno odbacuje i pomisao da bi mogla to da postane.\nSAD bi da zatvore Bondstil\nNa skupu u Pentagonu je zaključeno da Bondstil uprkos veličini ima suviše nedostataka. Danijel Server sa Univerziteta "Don Hopkins" objašnjava da Bondstilu nedostaje pista duža od tri kilometra, a da bi izgradnja odgovarajuće bila teška s obzirom na topografiju.\n- Pentagon već dugo želi da zatvori Bondstil, jer ne služi američkim interesima i ne možemo ni da pretpostavimo da ćemo uvek biti dobrodošli na Kosovu - istakao je Server, inače albanski lobista, funkcioner Stejt departmenta u administraciji Bila Klintona i član američkog pregovaračkog tima u Dejtonu, nimalo naklonjen srpskim interesima.\nRumunski predsednik Klaus Johanis izjavio je po povratku sa samita u Briselu 11. jula da je NATO pristao da napravi stalnu bazu za 400 vojnika u Rumuniji, navodno zbog zabinutosti ove zemlje posle ruske aneksije Krima.\nJohanis je rekao da će Alijansa multinacionalnu brigadu u Krajovi, formiranu prošle godine, unaprediti u stalnu bazu. Od ulaska u NATO 2004. godine Rumunija je NATO-u na raspolaganje stavila luku Konstanca, baš kao i Bugarska Atiju kod Burgasa, ali tamo nema stalno stacioniranih kontingenata NATO, jer Amerika ne želi da izloži velike brodove u dometu ruskih protivbrodskih raketa sa Krima. Plan Pentagona je da u Rumuniji bude stalno stacionirano 1.600 vojnika, a 2.500 u Bugarskoj.\nBugari su dali na korišćenje i aviobazu Graf Ignjatijevo blizu Plovdiva u koju su prebačeni vazduhoplovni kapaciteti armije SAD iz Nemačke. U planu je proširenje još tri baze: u Jambolu, Slivenu i Velikom Trnovu.\nU Grčkoj NATO koristi luku Suda, na Kritu.\nNiko nas neće napasti\nSagovornici "Vesti", stručnjaci iz oblasti odbrane i bezbednosti, tvrde da gradnja aviobaze u Albaniji ne predstavlja potencijalnu pretnju.\n- I Srbija je preko Partnerstva za mir značajno unapredila veze s NATO. U ovom trenutku nemamo informacije da se neka susedna država sprema da nas napadne, a tu mislim i na Albaniju. Albanska vojska je 1997. počela da obučava i naoružava teorističke grupe koje su zatim prebacivane na Kosovo. Do danas se to nije promenilo. Međutim, za Srbiju je osnovni bilateralni problem to što Albanija priznaje nezavisnost Kosova - ističe Zoran Dragišić, profesor na Fakultetu bezbednosti u Beogradu.\nVojni analitičar Aleksandar Radić objašnjava da je reč o nacionalnim centrima koje NATO sufinansira u gradnji zbog zajedničkih potreba.\n- Uostalom, ni baza Bondstil na Kosovu nije u vlasništvu NATO, već Kfora, a pritom u pokrajini postoje mnogo veće baze - naglašava Radić i dodaje da ne treba praviti famu od gradnje vojnog aerodroma u Albaniji.\nOn objašnjava da će NATO delom finansirati izgradnju te aviobaze, jer je Albaniji potrebno da ima pristojnu strukturu, pošto je postojeća veoma zastarela.\n- Tom logikom može se reći da NATO isto planira i u Srbiji. Naime, Turska je kao punopravna članica NATO-a donirala Srbiji 10 miliona evra za obnovu aerodroma u Lađevcima (civilnog dela) - naglašava Radić.\nSRBIJA Ni rat ni mir: Šta sledi na Kosovu?\nSRBIJA NATO se zahvaljuje Bugarskoj zbog Kosova\nEX YU Vijesti: Za Engleze je Bar u Albaniji\nEvo kako da za samo 2 sekunde otkrijete da li je...


Radeta (SRS): Vlada se na pogrešan način bavi ekologijom, a EU želi da protera Kineze (VIDEO)\nBeta 3. juna 2021. 14:10\nPotpredsednica Srpske radikalne stranke (SRS) Vjerica Radeta ocenila je danas da se vlada Srbije na pogrešan način bavi pitanjem ekologije, ali da Evropska unija ima „skriveni cilj“ kada je reč o tome i da želi da „otera“ kineske kompanije iz Srbije.\n„Svaki dan gledamo u režimskim medijima da gradski ili republički organi počinju da grade infrastrukturne objekte i da je zbog toga potrebno poseći neko stablo, a onda na plaćeničkim medijima gledamo da dolaze aktivisti i da zasade umesto jednog, devet stabala. To je predstava“, kazala je Radeta na konferenciji za novinare u centrali SRS.\nGovoreći o, kako je navela, skrivenom cilju EU da otera kineske kompanije iz Srbije, Radeta je rekla da svako zna koliko je značajno što su Kinezi preuzeli RTB Bor i Železaru Smederevo.\n„Da li treba da povedu računima o filterima – treba. Da li treba da se u pitanje dovedu poslovi 5.000 ljudi – ne treba“, naglasila je Radeta.\nRadeta je ocenila da za rešavanje ekološkog pitanja nije potrebno da Srbija uzima „nepovoljne kredite“ kod Evropske razvojne banke, Svetske banke ili novac iz IPA fondova EU i dodala da ti pozajmljivači uslovljavaju trošenje novca.\n„Mi tražimo od Vlade Srbije, ako mora da uzme kredit za ove potrebe, da uzme od onoga ko neće uslovljavati kako će se kredit trošiti. Džabe nam drveće i zelenilo ako su nam zemlja i vazduh zagadjeni“, dodala je ona.\nIstakla je da problem zagadjenih reka mogu čišćenjem da reše lokalne samouprave, da pitanje 3.100.000 septičkih jama treba odmah rešiti, kao i da treba proširiti kanalizaciju za 11.000 kilometara i sprovesti kišnu kanalizaciju.\nRadeta je naglasila da Srbija ne sme da postane zemlja u kojoj će se odlagati opasni otpad iz EU.\n„Vlast treba da podseti prijatelje iz EU, koji nisu prijatelji, da je Srbija zagadjena osiromašenim uranijumom koji smo dobili tokom agresije NATO“, rekla je Radeta.\nGovoreći o Zakonu o rodnoj ravnopravnosti i Izmeni i dopuni Zakona o zabrani diskriminacije, koje je usvojila Skupština Srbije, Radeta je kazala da veruje da će ih Ustavni sud oglasiti neustavnima.\n„(Ministarka za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog) Gordana Čomić je na ime evropskih vrednosti prevarila Vladu Srbije, Skupštinu i predsednika Srbije (Aleksandra Vučića), koji su potpisali ova dva štetna zakona“, ocenila je ona.\nRadeta je navela da su skoro svi mediji „ostali slepi“ na zahtev SRS za utvrdjivanje ustavnosti tih zakona, ali je dodala da ta stranka nije jedina s takvom inicijativom, već su i neki advokati.\nZamenik predsednika SRS Aleksandar Šešelj u sredu je predao zahtev Ustavnom sudu da ispita ustavnost ta dva zakona jer smatra da njima uvodi represija, a da se za „pravilnu gramatiku i govor na srpskom jeziku uvode kazne koje mogu biti i do dva miliona dinara“.


Federalna vlada smanjila izdvajanje za stranke - CIN\nOd početka godine Vlada Federacije Bosne i Hercegovine je za finansiranje sedamnaest političkih partija i koalicija odobrila 1,75 miliona KM.\nSvake godine Vlada iz budžeta kvartalno isplaćuje novac političkim strankama i koalicijama. Tako je u prvom kvartalu ove godine, u februaru, strankama isplaćeno 875.000 KM, a isti iznos je izdvojen i krajem aprila, za drugi kvartal.\nOve godine Vlada je za finansiranje političkih stranaka i koalicije u budžetu FBiH planirala potrošiti ukupno 3,5 miliona KM, što je za milion KM manje nego prethodne godine.\nSredstva namijenjena za finansiranje političkih stranaka i koalicija raspoređuju se tako da se 30 posto od planiranog budžeta raspoređuje na jednake iznose za sve parlamentarne stranke, a preostalih 70 posto prema broju poslanika i delegata koje pojedine stranake imaju u Parlamantarnoj skupštini FBiH.\nSocijaldemokratska partija BiH, koja u Parlamantu FBiH ima najviše poslanika i delegata, dobila je do sada 415.658 KM. Slijedi Stranka demokratske akcije sa 282.164 KM, Hrvatska demokratska zajednica BiH sa 187.934 KM, Savez za bolju budućnost sa 156.524 i Narodna stranka radom za boljitak sa 101.556 KM.\nStranka za BiH je dobila 93.702 KM, Hrvatska demokratska zajednica 1990 70.146 KM, Hrvatska stranka prava BiH i Savez nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) su dobili po 54.440 KM a Demokratska narodna zajenica (DNZ) 46.588 KM.\nPo 38.734 KM dobile su Stranka demokratske aktivnosti (A-SDA), Bosanska stranka (BOSS), Naša stranka, HKDU Demokršćani, Demokrtatski narodni savez, Liberalno demokratska stranka i Socijaldemokratska unija, dok su nezavski kandidati Spomenka Mićić i Amel Hadžiabdić dobili po 7.852 KM.\nCentar za istraživačko novinarstvo (CIN) je u junu prošle godine objavio priču o izdvajanju novca za finansiranje političkih partija. Tada je u oba entiteta izdvojeno 7,7 miliona KM za ovu svrhu.


Počinje mesec japanske kulture u Novom Sadu - Kulturni kišobran\nFestival bluz bendova - vodeća imena bluz muzike na jednom...\nKulturna stanica Svilara ovog vikenda, 2. i 3. novembra biće lokacija za Japansko-srpski festival filma, koji je po prvi put u Novom Sadu, zahvaljujući saradnji organizatora festivala i tima „Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture“.\nTema ovogodišnjeg festivala je „Stvaraoci i dela“, a Novosađane očekuju kratkometražni filmovi japanskih i srpskih autora i filmovi nastali na ovim područjima, što omogućava povezivanje dve zemlje i njihovih kultura.\nProgram će biti otvoren u 18 sati radionicom „Izazivanje kreacije” autora Marca Nektana. U 18.30 počinje prvi filmski blok i biće prikazana tri filma: „Autumn Waltz“ Ognjena Petkovića, „No one but I know“ Daisuke Kamijo i „Tvo Grim Ravens“ Mihajla Dragaša, koji će nakon projekcija odgovarati na pitanja publike.\nPosetioci će imati prilike i da pogledaju izložbu „Zapisi pred san“ mlade umetnice i viteškinje TKV, inspirisane knjigom Sei Šonagon „Zapisi pred san“, dvorske dame carice Sadako iz perioda Heian – zlatnog doba japanske kulture.\nJapanska kultura, Novi Sad


U užičkoj galeriji Reflektor izložba Refleksije - Kreativna Srbija®\nUžička galerija Reflektor predstavlja „Refleksije“ zajedničku izložbu Teodore Vojinović i Marka Jozovića. Kako se u objavi galerije kaže, kokreacija ova dva autora predstavljena je kroz niz instalacija, skulptura i crteža koji koriste prirodu kao osnovnu polazišnu tačku i čovekovog uticaja na nju. Simbioza ta dva elementa se reflektuje kroz interaktivnu instalaciju pod nazivom “Prepoznavanje”.\nTema je ugrožavanje prirode čovekovim delovanjem, „sa jedne strane konstruktvno, univerzalno shvatanje sa druge destrukcija“.\nPostavlja se pitanje, da li se u tom paralelnom odnosu ogleda svaki pojedinac kroz jednu vrstu Gordijevog čvora, ili se kolektivna svest diže na viši nivo. Ako se postavimo u ulogu posmatrača za sada oni obitavaju u jednoj paradoksalnoj simbiozi, kažu autori, inače Čačani koji su završili Fakultet primenjene umetnosti, smer primenjeno vajarstvo odnosno grafički dizajn.\nIzložba će biti otvorena za javnost od ponedeljka 5. aprila do četvrtka 15. aprila, bez zvaničnog otvaranja, uz poštovanje svih epidemioloških mera.\nGalerija Reflektor nalazi se u Užicu, ulica Miloša Obrenovića 11.\nFoto: Galerija Reflektor\nPročitaj i ovo: Užice: slabosti i snage privrede\nOd 1. marta do 1. aprila 2021. godine Narodna biblioteka Užice neće raditi sa korisnicima, zbog...\nMladi grafički dizajner i ilustrator Uroš Savić po završetku fakulteta, 2008. godine, osnovao je Sfumato studio...\nPokrenut 2013. godine, visoki festival visoke etno mode, Ethnopoeia, međunarodna je revija dizajnerki iz Istočne Evrope....


Mercedes više neće prodavati dizel automobile u SAD - Auto Republika\nKraj jedne epohe za Mercedes u SAD, obzirom da su najavili da prestaju sa prodajom dizel modela u ovoj zemlji.\nOla Kelenius, šef razvojnog odeljenja Mercedesa, razlog vidi u pre svega nezainteresovanosti američkog kupca za ovaj tip motora. Kalenius je u razgovoru sa novinarima izjavio da su dizel modeli činili svega 3% prodaje Mercedesa u SAD.\nJoš jedan razlog je neslaganje nemačkog premium proizvođača sa EPA odnosno američkom Agencijom za zaštitu okoline, kojoj je trebalo mnogo vremena da izda sertifikat za dizel motore kod nove E klase. Pregovori između EPA i Mercedesa nisu dali rezultate, te je kompanija iz Štutgarta definitivno odlučila da više ne nudi modele sa dizel motorima u ovoj državi.\nAmerikanci je trebalo da dobiju dizel agregate u C klasi i SUV modelu GLS, ali će ostati samo sa benzinskim motorima, i eventualno plug-in hibridnim pogonima. Jedini model koji će se naći u prodaji sa dizel motorom u SAD jeste komercijalno vozilo Sprinter koje se inače i proizvodi na američkom tlu, u državi Južna Karolina.\nNedavno je Ola Kelenius potvrdio i da Mercedes ukida V6 agregate i menja ih rednim „šestacima“, pre svega zarad ušteda u proizvodnji motora, a više o tome možete pročitati ovde.\ntags: američko tržište dizel motori izdvojeno mercedes mercedes c klasa Mercedes GLS\nprevious Šef Porschea: Budućnost je u električnim vozilima\nnext Alfa Romeo bez profita u 2017. godini


NOVI SAD – „Ciklonizacija“ je već počela pripreme za ovogodišnju sezonu borbe protiv komaraca. Stručni timovi ovog preduzeća su na terenu uz Dunav, a helikopter i bespilotne letelice opremljeni geopozicioniranim HD kamerama i GPS sistemima snimaju sve izlive u Novom Sadu, Somboru, Apatinu i Bačkoj Palanci.\nPrethodnih dana vodostaj Dunava je dostigao kotu punjenja izliva koji su najproduktivnija izvorišta komaraca. S druge strane ovo je vreme kada vegetacija uz reku ne ometa dobru preglednost i omogućava nam da iz vazduha snimimo i najmanju vodenu površinu. Snimanje se obavlja iz helikoptera „Hiler“ i dve bespilotne letelice „Mosquito observer“, a svi podaci i orto-foto snimci smeštaju se u baze podataka jedinstvenog Geografskog informacionog sistema „Ciklonizacije“. Na taj način se ažuriraju i dopunjavaju karte i snimci koje su napravljeni tokom mapiranja izvorišta komaraca prošle godine.\nSve ovo je preduslov za uspešnu borbu protiv komaraca. Prikupljeni podaci daju nam mogućnost da predvidimo u svakom momentu koja će se izvorišta komaraca aktivirati i da delujemo preventivno. Preventivnim delovanjem i uništavajnem komaraca biološkim preparatima u fazi larvi čuvamo životno okruženje, a pre svega štitimo zdravlje svih građana jer ne dozvoljavamo stvaranje kritične brojnosti komaraca za širenje zaraznih bolesti.\nOvaj sistem u „Ciklonizaciji“ razvijan godinama i ne zaostaje za sistemom koji se koristi u Nemačkoj i drugim razvijenim zemljama, a u celosti se primenjuje od prošle sezone kada je i pokazao svoju neophodnost i efikasnost.


MI6 planirao ubistvo Miloševića, plan primenjen na Dajanu?! | vesti-info.rs\nHomeTEMA DANAMI6 planirao ubistvo Miloševića, plan primenjen na Dajanu?!\nMI6 planirao ubistvo Miloševića, plan primenjen na Dajanu?!\n13. septembra 2017. TEMA DANA\nBeograd — Bivši pripadnik MI 6 Ričard Tomlinson tvrdi da je Slobodan Milošević bio meta te britanske obaveštajne službe koja je za to razradila poseban plan.\nOčevici nesreće u tunelu, u kojoj je stradala princeza Dajana, tvrde da su pre nezgode videli zaslepljujuća svetla „To je samo jedna u nizu jezicih slučajnosti između plana atentata naMiloševića i smrti lejdi Dajane“, tvrdi Tomlinson.


HIP-Petrohemija preduzela brojne mere povodom širenja koronavirusa (COVID-19)\nHIP-Petrohemija nastavlja da posluje u uslovima vanrednih okolnosti, u skladu sa donetim merama Vlade Republike Srbije i povećanim merama zaštite u kompaniji. Kako bismo sprečili širenje koronavirusa (COVID-19) i umanjili rizik po zaposlene svakodnevno preduzimamo mere da bismo zaštitili svoje zdravlje i zdravlje kolega.\nU kompaniji su precizno definisani načini prevencije, ali i načini reagovanja u slučaju pojave zaraze korona virusom. HIP-Petrohemija kontinuirano prati preporuke zdravstvenih stručnjaka i nadležnih državnih organa, na osnovu kojih se blagovremeno preduzimaju sve neophodne sanitarne i bezbednosne mere u cilju da se sačuva zdravlje zaposlenih. Dodatno su pojačane higijenske mere, dezinfekcija prostora, nabavljene su zaštitne maske i rukavice, kao i dodatne količine sredstava za dezinfekciju ruku.\nU cilju bezbednosti i zaštite zdravlja zaposlenih nakon proglašenja vanrednog stanja, uvedenih zabrane kretanja i ukidanja javnog prevoza doneta je odluka da se proces rada organizuje uz minimalno angažovanje zaposlenih. Smenski rad je umesto u tri smene od po 8 sati organizovan u dve smene od po 12 sati. Deo zaposlenih je upućen na korišćenje preostalih dana godišnjih odmora za 2019. godinu i na rad od kuće, a prvenstvo je dato zaposlenima starijim od 60 godina i roditeljima dece do 12 godina.\nZa zaposlene koji putuju iz Beograda do Pančeva i iz Zrenjanina do Elemira i nazad obezbeđen je organizovani prevoz autobusima, a za zaposlene iz Pančeva, nakon ukidanja gradskog saobraćaja, obezbeđen je kombi prevoz.\nUkinuta su službena putovanja u inostranstvo, a zaposlenima je naloženo da sastanke obavljaju elektronskim sredstvima komunikacije.\nNa snazi su posebne mere za eksterne poslovne partnere i izvođače radova, a do daljeg su zabranjene sve posete i obilasci proizvodnih pogona koji nisu neophodni.\nČitavim procesom upravlja petrohemijski Tim za pripravnost i reagovanje na HSE događaje, koji je formiran sa ciljem da planira aktivnosti, prati situaciju i rešava svakodnevne probleme sa kojima se suočavaju zaposleni u novim okolnostima izazvanih koronavirusom. Zaposleni HIP-Petrohemije se o aktuelnoj situaciji u vezi sa koronavirusom svakodnevno informišu putem internih kompanijskog glasila Informator i putem svojih rukovodilaca, a u cilju unapređenja komunikacije kreirana je posebna sekcija na našem intranet portalu.\nHIP-Petrohemija kao društveno odgovorna kompanija u potpunosti je posvećana cilju da se sačuva zdravlje zaposlenih i nastavlja da prati sve preporuke zdravstvenih stručnjaka i nadležnih državnih organa o sprečavanju širenja koronavirusa.


Press Online :: Tenis :: "Prosto je – znam da će Tim izgubiti od Nadala"\n"Prosto je – znam da će Tim izgubiti od Nadala"\nGinter Bresnik, trener Dominika Tima, očigledno koristi pesimizam kako bi dodatno motivisao svog pulena.\nBesnik je prošle nedelje rekao da Tim neće stići do polufinala Rolan Garosa, pošto mu na putu stoji Novak Đoković, ali je Dominik odgovorio maestralnom partijom i pobedom karijere u tri seta.\nSada, pred okršaj sa 'kraljem šljake' Rafaelom Nadalom u borbi za veliko finale, Austrijanac tvrdi da zna da Tim neće pobediti 'Bika sa Maljorke'.\n"Uvek verujem da je Dominik sposoban, ali protiv Nadala je izraziti autsajder jer se igra na terenu na kome se Rafael oseća najkomotnije. Naravno da želim da se to desi odmah, da pobedi Nadala, ali prosto znam da se to neće dogoditi u petak, ali to je u potpunosti u redu. Uživam u procesu. Ne možete siliti određene stvari, već prosto morate pustiti da se dogode", rekao je Bresnik u intervjuu za 'New York Times'.\nPedsetšestogodišnji trener poznat je po strogoći i izuzetno napornim treninzima.\n"Oduvek sam govorio Timu – 'Slušaj, ne pripremam te za letovanje, već za rat i džunglu, ili stavite bilo koji drugi primer. Zvuči loše i ružno, pošto tenis nije rat, ali nemate šanse za uspeh u našem sportu ukoliko ste slabi na fizičkom ili mentalnom planu", istakao je Bresnik.\nTim i Nadal će na Filip Šatrije negde oko 16 časova, odnosno odmah po okončanju okršaja između Endija Marija i Stana Vavrinke, a to će im biti četvrti susret u poslednjih mesec i po dana.\nŠpanac vodi u ukupnom skoru 4-2, s tim da je Austrijanac trijumfom u Rimu (6:4, 6:3) pokazao da može da se nosi sa Rafom.


MEDIJI CIVILNOG DRUŠTVA Arhive - UžiceMedia\nUžice Media - 5. maja 2022.\nPortal Užicemedia bio je deo istraživanja sprovedenog u cilju poboljšanja informisanja u lokalnoj sredini, i pozivamo vas da učestvujete u našoj završnoj anketi i odgovorite na još nekoliko pitanja o sprovedenim aktivnostima i rubrici "Na zahtev čitalaca".\nGRAD UŽICE Raspisani konkursi za medije, mlade, OCD\nUžice Media - 5. marta 2022.\nGrad Užice raspisao je ovih dana konkurse za sufinansiranje projekata za proizvodnju medijskih sadržaja, projekte za omladinu, OCD i druge. Za medije opredeljeno 19 miliona dinara iz gradskog budžeta.\nOBIČNI I USPEŠNI LJUDI Zaslužuju prostor u medijima\nNadežda Tošić - 5. februara 2022.\nObični i uspešni ljudi, treba da su u centru pažnje medija, kažu građani Užica u anketi koju smo sproveli tokom minule jeseni. Najveći broj ispitanika se opredelio za rubrike u kojima bi dominantni bili obični i uspešni, jer misle da bi na taj način mogli da zainteresujemo više ljudi i da ubuduće imamo više pratilaca, kako na portalu, tako i na ostalim društvenim mrežama.\nUžice Media - 1. decembra 2021.\nAnketa je namenjena poboljšanju informisanja u zajednici i potrebama razvoja lokalnih medija. Pozivamo vas da na taj način učestvujete u kreiranju našeg sadržaja, da ukažete na teme koje Vas najviše zanimaju, kako bi upravo njima posvetili više pažnje.


Anić trijumfovao na Kipru - Povezane vesti - Naslovi.net\nAtletičar Radničkog, Lazar Anić osvojio je prvo mestu u skoku u dalj na ekipnom takmičenju, Prvenstvu Evrope teće lige u gradu Limasol na Kipru. Kragujevčanin je skokom od 7,83 metra doneo repreznetaciji Srbije maksimalnih 16 bodova. Atletska… »\nAtletska reprezentacija Srbije vodeća je posle prvog dana Evropskog ekipnog prvenstva treće lige u Limasolu, a veliki broj bodova selekciji koji predvodi Edin Zuković doneli su Novopazarci Elzan Bibić i Teodora Simović, kao i Sjeničanin Asmir… »\nAtletičari i atletičarke Novog Pazara osvojili su četiri zlatne, srebrnu i tri bronzane medalje na dvodnevnom Prvenstvu Srbije za starije pionire i pionirke u Sremskoj Mitrovici. Saima Murić je prvog dana takmičenja pobedila na 1.500 metara… »\nLazar Anić pobedio na Kipru\nVeliki park 21.06.2021\nAtletičar Lazar Anić, član Radničkog iz Kragujevca, pobedio je u disciplini skok u dalj na Kupu Evrope u Limasolu na Kipru. Na Kipru se održava ekipno atletsko takmičenje – Prvenstvo Evrope treće lige a naša reprezentacija se bori za ulazak u… »\nRitam grada Kg 21.06.2021\nAtletičar član „Radničkog” iz Kragujevca pobedio je u disciplini skok u dalj na Kupu Evrope u Limasolu na Kipru. Na Kipru se održava ekipno atletsko takmičenje – Prvenstvo Evrope treće lige a naša reprezentacija se bori za ulazak u drugu… »\nLIMASOL-Na Evropskom timskom prvenstvu u atletici ,koje je održano proteklog vikenda na Kipru,reprezentacija Srbije bila je najuspešnija sa osvojenih 570 bodova. Nakon prvog dana takmičenja i 21 discipline, od ukupno 40 zemlja Srbija je vodila sa 300… »\nNOVI PAZAR – Novopazarski srednjeprugaš Elzan Bibić osvojio je danas drugo mesto u trci na 3.000 metara na Evropskom ekipnom prvenstvu treće lige u Limasolu, čime je doprineo plasmanu Srbije u viši rang. Bibić, koji je odlukom selektora Edina… »\nNovopazarski srednjeprugaš Elzan Bibić zauzeo je danas drugo mesto u trci na 3.000 metara na Evropskom ekipnom prvenstvu treće lige u Limasolu, čime je doprineo plasmanu Srbije u viši rang. Bibić, koji je odlukom selektora Edina Zukovića na deonici… »\nBBC News pre 37 minutajoš 37 povezanih\nAKTUELNO: Broj preminulih od kovida prešao 8.000, sve više bolnica ponovo u crvenim zonama\nRTV pre 14 minutajoš 21 povezana


Muzika spaja različite kulture i nacije: Drugi Pocket Globe u Edjšegu - Volim Novi Sad\nMuzika spaja različite kulture i nacije: Drugi Pocket Globe u Edjšegu\nDva koncerta, vrhunski džez umetnici i prva slušaonica global-etno-džez muzike – drugi ciklus kvalitetnih muzičkih sadržaja, Pocket Globe, ponovo je u kulturnoj stanici Eđšeg.\nPrvi koncert zakazan je za 17. novembar u 20.21 čas, a nastupiće Jovićević/Miklós/Wójcinski trio. U njihovom sastavu prepliću se kulture tri različite zemlje: Jasna Jovićević na duvačkim instrumentima (Srbija), Silvester Miklos na bubnjevima (Mađarska) i Ksawery Wojcinski na kontrabasu (Poljska). Oni u muziku unose svežinu svojom originalnošću i slobodnom formom, a poznati su po improvizaciji, kompoziciji i savremenom pristupu kamernoj džez muzici. Njihov prvi album proistekao je iz džez radionica na kojima su učestvovali prošle godine, u okviru programa Artist in Residence (Umetnik u gostima), a kompozicije sa tog prvenca Novosađani će čuti upravo na Pocket Globe-u.\nUlaznica za ovaj koncert je 300 dinara, a kartu možete kupiti na sledećem linku: http://bit.ly/JMWtrio\nKarte će biti u prodaji i na ulazu u KS Eđšeg.\nVeć naredne večeri, 18. novembra, stiže još jedan trio, koji takođe donosi zvuke džeza. Wabi trio sačinjen je od trojice virtuoza: Sava Botić – električni klavir, Daniel More – bas i Nemanja Tasić – bubnjevi. Za sebe kažu da inspiraciju pronalaze u prirodi koja je neujednačena i zauvek promenljiva i da teže da prikažu lepotu u prolaznosti, neuređenosti i jednostavnosti. Koncert počinje u 20.21 čas.\nUlaznica za ovaj koncert je 200 dinara, a kartu možete kupiti na sledećem linku: http://bit.ly/WABItrio\nPrvo izdanje Pocket Globe slušaonice sa razlogom će predvoditi poznati novosadski kolekcionar svetske, dobre muzike – DJ Killo Killo. Pored višegodisnjeg iskustva u puštanju muzike poseduje i istančan ukus i sposobnost da iznenadi slušaoca svojom neverovatnom selekcijom i originalnošću. Muzika sa različitih strana sveta, dobra zabava, đuskanje i uživanje biće 30. novembra, takođe u 20.21 čas.\nUlaz na prvu Pocket Globe slušaonicu je slobodan.\nInformacije o drugom ciklusu Pocket Globe-a možete pronaći i na sledećem linku: https://www.facebook.com/events/470547516891045/\nPocket Globe ima za cilj da Novosađanima predstavi velika imena aktuelne svetske muzičke scene, kada govorimo o etno, džez i eksperimentalnoj muzici, a koja donose spoj različitih nacija, kultura, muzike, instrumenata. U prvom ciklusu održana su tri koncerta u kulturnoj stanici Eđšeg, koja su programski bila povezana sa „bratskim”, beogradskim festivalom Todo Mundo.\nDzez muzikaedjesgkukturna stanica edjsegmuzikaPocketglobe\nPrevious Post Predstava Scene iz bračnog života 8. decembra u Novom Sadu\nNext Post EXIT fondacija pokreće Zelenu Я:Evoluciju od pošumljavanja Fruške gore u partnerstvu sa Delegacijom EU


DOBRA ODLUKA!? Saša Janković izbacio iz pokreta DEMOKRATE i Živkovića\nAugust 21, 2017 ŽURNAL\nPokret slobodnih građana saopštio je da obustavlja planove o izbornoj saradnji sa Demokratskom strankom (DS) zbog toga što je predsednik DS Dragan Šutanovac, kako se navodi u saopštenju, javno ponudio Aleksandru Vučiću saradnju na izmenama Ustava.\n“U stanju prikrivene diktature pod fantomkama, time se suštinski učestvuje u lažiranju demokratije i simulaciji dijaloga. Građani Srbije imaju pravo da znaju ko stoji sa koje strane. Beskrajne političke kombinatorike moraju biti zamenjene čvrstim i principijelnim stavovima u koje se gradjani Srbije uvek mogu pouzdati. Niko nema pravo da se kocka njihovim poverenjem”, navodi se u saopštenju.\nTaj pokret je izrazio žaljenje zbog, kako se navodi, “zaokreta predsednika DS”, ali i ponovio da je jedini dijalog koji će ikada imati sa Aleksandrom Vučićem isključivo “razgovor o mirnoj predaji vlasti”.\nPredsednik Pokreta slobodnih građana Saša Janković je ocenio da potez predsednika DS “predstavlja kršenje prvog principa i uslova saradnje opozicije – da nema neposredne niti posredne saradnje sa vlašću Srpske napredne stranke”.\n“Predsedništvo Pokreta je jednoglasno odlučilo da u takvim okolnostima Pokret ne može da nastavi razgovore o saradnji. Šutanovac je, između ostalog, izjavio da će demokrate svoj predlog ustavnih izmena poslati ‘predsedniku’ Aleksandru Vučiću i da debata treba da počne prvo na nivou eksperata”, dodaje se u saopštenju.\nGostujući u Novom danu, Šutanovac je rekao da je Politički savet DS prošle godine dobio zadatak da uradi izmenu dela Ustava koji se tiče pravosudnog sistema i da je taj predlog prezentovan pre dva meseca. On je, između ostalog, rekao i da ne postoji neslaganje sa Jankovićem.