U OVOM PERIODU POSTOJI VIŠE VRSTA INFEKCIJA: Dr Tiodorović otkrio kada ćemo imati NOVI PIK | Novosti.RS\nImaćemo novi pik sredinom sledeće nedelje, pa sve do kraja te nedelje, upozorava Tiodorović. Dodaje da o borbi za bolji život treba razmišljati i razgovarati kada budemo imali stabilnu zdravstvenu situaciju.\n22. 06. 2020. u 18:43\nApeluje da situacija može postati opasna jer mnogo ljudi ne nosi maske. Napominje da ćemo zbog najnovijih dešavanja novi pik imati najverovatnije sredinom sledeće nedelje pa sve do kraja nedelje.\nBranislav Tiodorović korona virus korona Korona virus koronavirus


Vesti Datum: 14.03.2021.\nGrađani Srbije žele da budu dobro informisani o zaštiti podataka o ličnosti, ali ne znaju dovoljno ni o svojim pravima, pokazalo je istraživanje javnog mnjenja o zaštiti ličnih podataka, čiji je rezultat danas predstavljen novinarima u organizaciji Misije OEBS-a u Srbiji, a prenosi Beta. Pokazalo se da građani smatraju da su im najpotrebnije informacije o tome ko može da im traži lične podatke i kome da se obrate u slučaju zloupotrebe, ali su nepoverljivi prema primeni Zakona o zaštiti ličnih podataka.\nPo rečima Slađane Brakus iz agencije TMG Insights koja je za OEBS sprovela to istraživanje, tek svaki treći građanin smatra da je dobro upoznat s ovom temom, dok polovini nisu dovoljno jasne informacije o tome.\n"Kao najodgovorniji za zaštitu podataka o ličnosti percipiraju se država i zakonodavni okvir (73,8 odsto), a zatim sami pojedinci (65,3 odsto), što pokazuje da je jaka svest o ličnoj odgovornosti", rekla je ona. Istraživanje je pokazalo i da građani mahom smatraju (76,5 odsto) da postoji visok rizik od ugrožavanja, odnosno zloupotrebe podataka o ličnosti.\n"Skoro 40 odsto građana navodi da ne zna da li su njihovi podaci o ličnosti bili ugroženi, svaki drugi smatra da nisu, dok oko 12 odsto njih navodi da jesu", rekla je ona.\nŠef Misije OEBS u Srbiji, ambasador Jan Bratu, rekao je da je u savremenom dobu koje nosi rizike, istraživanje bilo nužno da bi se utvrdilo koliko građani znaju i da bi im se bolje zaštitilo to pravo.\n"Ti podaci će pomoći Povereniku za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti da stvori nove politike koje će omogućiti zaštitu prava", rekao je Bratu. Najavio je za naredne dve godine aktivnosti i kampanje radi obuke građana Srbije o zaštiti prava na privatnost.\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, Milan Marinović, rekao je da je s premijerkom Anom Brnabić razgovarao o izmeni strategije za tu oblast, kojom će se omogućiti Povereniku da ima organizacione jedinice van svog sedišta u Beogradu. "Posebno se to odnosi na obradu podataka o ličnosti zbog toga što je ona složenija i građani je ne razumeju", rekao je Poverenik i najavio da će građani biti obaveštavani o zaštiti svojih ličnih prava.


Izveštaji o civilnim žrtvama - Kazaljka\nNaslovna/Novo/Globus/Izveštaji o civilnim žrtvama\nIzveštaji o civilnim žrtvama\nkazaljka Send an email 25.02.2022.\nKancelarija visokog komesara Ujedinjenih nacija za ljudska prava je danas saopštila da dobija sve više izveštaja o civilnim žrtvama u Ukrajini, koju je u četvrtak napala Rusija.\nPortparol Ravina Šamdasani je izjavila da su službenici UN potvrdili smrt 25 i ranjavanje 102 civila, uglavnom u artljerijskim i vazdušnim udarima. Brojevi žrtava su vrlo verovatno veći, rekla je Ravina Šamdasani.\nOna je izjavila da su UN “uznemirene zbog brojnih nasumičnih hapšenja” učesnika demonstracija protiv rata u Rusiji, javlja AP. Uhapšeno je više od 1.800 demonstranata, rekla je Ravina Šamdasani, ali je dodala da nije poznato koliko ih je možda već pušteno na slobodu.\nVisoki komesarijat UN za izbeglice je izneo podatak da je u Ukrajini više od 100.000 osoba primorano da napusti domove i da se procenjuje da će oko četiri miliona ljudi pobeći u druge zemlje, ako dođe do pogoršanja situacije.\nTužba protiv pokojnog urednika\nfoto dana: Ajla Dazdarević\nViše od 270 migranata čeka sigurnu luku nakon spašavanja u Mediteranu


Producenti filma o Srebrenici traže pare od - Srbije\nProducenti filma o Srebrenici traže pare od – Srbije\nM. K. 8. jula 2018. 07:47\nFoto: Michał Huniewicz - CC BY 2.0\nProducenti filma o stradanju u Srebrenici iz 1995, koji priprema nagrađivana rediteljka iz BiH Jasmina Žbanić, zatražiće finansijsku pomoć od Srbije, piše današnji Blic.\nOni, kako se navodi, planiraju da ponude Srbiji da uđe u koprodukciju projekta koji se bavi jednom od najbolnijih tema u njenoj skorjoj istoriji, a čiji je jedan od protagonista ratni komandant VRS Ratko Mladić, prvostepeno osuđen u Hagu na doživotnu robiju zbog genocida nad Bošnjacima u Srebrenici.\nGovoreći o pripremi filma o Srebrenici za bosanske medije Žbanić (44) je navela da joj je partnerka u tom projektu Demila Talić Gabrijel, koja živi u Australijiji i koja je bila producentkinja u njenom prethodnom ostvaranje „Za one koji ne mogu da govore“.\nPrema pisanju lista, projektovani budžet za film o Srebrenici, koji prema podacima sa portala Skrindejli ima radni naslov „Kvo vadis, Aida“, isnosi oko 4,5 miliona evra.\nNeke zemlje su se već, kako se navodi, uključile u rad na filmu kao što su Nemačka i Švajcarska, a na pomenutom portalu piše da ga je i Norveška podržala.\nEvropa izvlači „krunski dokaz“ protiv Srba pred odlučujuću bitku za…\nOtkud sada amandman o Srebrenici?\n„Nek se ljute, hoćemo istinu o Srebrenici“\nPutin: Zatvaranje granica s Ukrajinom dovelo bi do nove Srebrenice\nGlumačka podela još nije obelodanjena, pa ni to ko će igrati Mladića.\nLeklerk Rene pre 8 meseca\nA hoće li biti filma o Bratuncu i ostalim mestima gde ja stradao srpski živalj.\nBez stida i srama traže pae za lažne žrtve, a naš e prodane duše ne snimaju film o genocidu srba oko Sebrenice, niti adekvatno obeležavaju događaje, niti grade mauzolej, niti dovode stane državnike i turiste da se upoznaju genocidnim delovanjem muslimana i holanđana!\nOtvoreni granični prelazi između HR i BiH posle više sati\nMandić: Đukanović uradio sve što je mogao protiv Srba\nCG: Opozicija trraži formiranje tehničke vlade\nNVO: Srbi povratnici u FBiH u gorem položaju od migranata\nEU oštro osudila fizički napad u skopskom zatvoru\nSmenjen Lukač i oduzet mu čin\nGrčka policija počela da priznaje makedonske pasoše\nPremijer CG ne razume besmisleni poziv Veseljija\nDanas obeležavanje 22. godišnjice zločina u Potočarima\nGrujičić ne ide u Potočare, smatra da tamo nije poželjan\nNemački poslanik: Mi snosimo odgovornost za Srebrenicu\nNačelnik nepoželjan: Bio sam spreman da se poklonim žrtvama…


U Herceg Novom uhapšen Čeh po međunarodnoj potjernici: Osuđen na 12 godina ZATVORA!\nPonedjeljak, 11.11.2019 | 16:28\nAlen Kubu (51) državljanin Češke uhapšen je danas u Herceg Novom po međunarodnoj potjernici NCB Interpol Prag, saopšteno je iz Uprave policije.\nFoto: Ilustracija/ DeccanHerald\nU saopštenju se dodaje da se Kubu potražuje radi izdržavanja kazne zatvora u trajanju od 12 godina zbog krivičnih djela nezakonita trgovina opojnim drogama i psihotropnim supstancama, falsifikovanje administrativnih dokumenata i krijumčarenje droga.\n"Kubu je tokom 2014. godine pribavio falsifikovanu ličnu kartu na lažni identitet, kako bi koristeći tu ispravu učestvovao u organizovanju i krijumčarenju opojne droge metamfetamina iz Turske u Englesku", kazali su iz Uprave policije.\nU saopštenju se navodi da je po zahtjevu nadležnih policijskih službi Češke, crnogorska policija sprovodila aktivnosti na ciljanom traganju u saradnji sa Višim državnim tužilaštvom u Podgorici.\nUprava policije je saopštila i da su prilikom hapšenja, kod Kubua pronađene lažne isprave.\n"U toku je dalja kriminalistička obrada lica i komunikacija sa nadležnim policijskim i pravosudnim organima Češke", zaključuje se u saopštenju.


U organizaciji Crvenog krsta Sokobanja i osnovne škole "Mitropolit Mihailo", iz Sokobanje, 11.10.2008. godine, , sa pocetkom u 10 sati, održan je kros ucenika osnovne škole, od prvog do osmog razreda, sa sloganom "Dodi na start".\nAkcija je humanitarnog karaktera, startni brojevi su se kupovali i koštali su samo 50,oo dinara. Sav prihod od startnih brojeva bice podeljen ugroženoj deci na teritoriji opštine Sokobanja. Akciji se odazvalo oko 800 ucenika, od 1.100 koliko ih je upisano u osnovnu školu. Zamenik direktora škole, Tanja Nikolic, je zadovoljna odazivom, s obzirom da je mnogo ucenika u selima, a zadovoljna je i Milica Milenkovic iz Crvenog krsta.\nKros je bio zabavnog karaktera, svi su pobednici, ali su za svaku generaciju, za prva tri plasirana ucenika i za decake i za devojcice, spremljene zahvalnice za osvojena mesta. Druženje je potom nastavljeno na igralištu kod Gimnazije, uz muziku sa razglasa.\nTrke osnovaca pratila je dežurna ekipa Doma zdravlja, dok su saobracaj regulisali policijski službenici Policijske stanice Sokobanja.\nOsim što je kros održan u humanitarne svrhe, bio je i edukativnog karaktera, jer se deca uce da pomažu drugovima u nevolji i Crveni krst i osnovna škola zaslužuju sve pohvale za ovaj cin.


Velika Britanija i EU postigle trgovinski sporazum - 24.12.2020, Sputnik Srbija\nVelika Britanija i Evropska unija postigle su danas trgovinski sporazum o Bregzitu, kojim su definisali buduće odnose na tom polju. 24.12.2020, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, velika britanija, evropska unija (eu)\n16:26 24.12.2020 (Osveženo: 13:50 11.10.2021)\nVelika Britanija i Evropska unija postigle su danas trgovinski sporazum o Bregzitu, kojim su definisali buduće odnose na tom polju.\nSporazum je postignut samo nedelju dana pre kraja tranzicijskog perioda Bregzita i izlaska velike Britanije iz jedinstvenog tržišta EU i nakon više od četiri godine nakon što su Britanci izglasali izlazak iz Unije, prenosi Tanjug.\nNovi sporazum omogućiće Britaniji i EU da trguju bez posebnih tarifa i saradnju evropskih i britanskih policijskih snaga i sudskih tela, piše Gardijan.\nDodaje se da sporazum garantuje trgovinu sa „nultom carinom i nultom kvotom“ robe u vrednosti od 668 milijardi funti u 2019. godini, ali to znači i važne troškove za preduzeća jer se izvoznici suočavaju sa mnoštvom graničnih provera od 1. januara.\nKako se navodi, Velika Britanija je izašla iz Unije 31. januara ali je tokom 2020. godine uživala privilegije jedinstvenog tržišta, a Britanci su mogli slobodno da se kreću u državama Unije.\nDodaje se da će novi odnos Britanije i EU obeležiti povećanje papirologije za britanske kompanije, a Britanci više neće moći da se slobodno kreću EU.\nVelika Britanija mogla bi već 1. januara 2021. godine da se nađe na popisu zemalja za koje vrede razne restrikcije uslovljene pandemijom virusa korona.\nDžonson u pobedničkom maniru: Dogovor postignut\nBritanski premijer Boris Džonson podigao je ruke u pobedničkom maniru sa uspravljenim palčevima na slici koju je postavio na svom Tviter nalogu na kojem je napisao „Dogovor je postignut“.\nLajen: Imamo dobar i fer dogovor sa Velikom Britanijom\n„Napokon smo došli do dogovora“, poručila je predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen povodom postizanja trgovinskog sporazuma.\nU Briselu ocenjuju da je put do sporazuma bio „dug i krivudav, ali da se došlo do fer i izbalansiranog dogovora“.\nNa konferenciji za medije u Briselu, predsednica Komisije Ursula fon der Lajen napominje da se postignut sporazum o pravednom učešću na jedinstvenom tržištu, gde će se poštovati EU prava i standardi.\nOna dodaje da će se sa Velikom Britanijom nastaviti saradnja, kao sa „trećom zemljom“ u svim oblastima od zajedničkog interesovanja kao što su klimatske promene , bezbednost, transporta.\n„Zajedno ćemo uvek moći da uradimo mnogo više nego odvojeni“, kaže Lajenova.\nPostignuti sporazum osigurao je petoipogodišnji period „pune predvidljivosti“ za evropski ribolov, što je bila značajna tačak sporenja dve strane.


23-02-2019 08:08 Srbija Stav\nVreme je da ode vladar sa najdužim stažom u Evropi. Oborio je rekorde afričkih despota.\nPiše: Ajvor Roberts\nRuski predsednik Vladimir Putin, bjeloruski lider Aleksandar Lukašenko ili turski Redžep Taijip Erdogan – verovatno bi bili vaši najčešći odgovori. Ali, ta neslavna titula ipak pripada Milu Đukanoviću, predsedniku Crne Gore.\nMilo, kako ga nazivaju u regionu, već skoro 30 godina u maloj jadranskoj državi obavlja funkcije – predsednika, premijera ili vođe partije, zahvaljujući povremenom prebacivanju sa funkcije na funkciju. A sa 59 godina, on bi mogao da vlada još deceniju ili dve, i tako obori rekord koji su postavili „najdugovjekiji“ afrički despoti.\nIli se bar tako činilo do nedavno. Ovih dana, Đukanovićev ostanak na vlasti izgleda mnogo manje izvestan!\nNevolje su nastale kada se Milo razišao sa istaknutim crnogorskim biznismenom Duškom Kneževićem. U decembru su vlasti optužile Kneževića za niz malverzacija i oduzele mu imovinu. Problem je bio u tome što Knežević – vlasnik Atlas grupe, konglomerata bankarskih, osiguravajućih i zdravstvenih ustanova – nije bilo ko. U proteklih 25 godina, on je bio blisko uključen u najintimnije poslove vlade i zna, figurativno, ako ne i faktički, gde su „tela zakopana“.\nKnežević je odgovorio pokretanjem žestoke kampanje protiv Đukanovića i njegove porodice iz Londona. Nizom objava na društvenim medijima on je obelodanio skandalozne detalje koji dokazuju da korupcija i kriminal sežu do najviših nivoa vladajuće elite u Crnoj Gori.\nU jednom od najfrapantnijih otkrića, vidimo na snimku kako visoko pozicionirani funkcioner Milove stranke uzima nezakonitu donaciju od Kneževića. Biznismen je takođe naveo da je Đukanović vlasnik ogromne kič-vile u vrednosti od 10 miliona dolara (Đukanović je negirao Kneževićeve navode).\nNakon prvog susreta sa Đukanovićem sredinom devedesetih, kada sam bio ambasador u Beogradu, sećam se da sam izvestio London da je on drugačiji od većine lidera bivše Jugoslavije. Bio je blizak bivšem predsedniku Srbije Slobodanu Miloševiću, naravno. Ali je bio umereniji, razumniji, i veoma zainteresovan da interese Crne Gore stavi na prvo mesto. „Ovo je neko sa kim treba sarađivati“, rekao sam Londonu.\nTokom godina, činilo se da Đukanović ispunjava naša očekivanja. U ratu na Kosovu on se odrekao Miloševića i politike beogradske vlade i uspio da osigura da Crna Gora jedva i oseti posledice bombardovanja. Takođe, pokazao je ličnu hrabrost i političku spretnost nakon toga, vodeći svoju zemlju ka nezavisnoti od Srbije, a zatim, uprkos ogromnom otporu Rusije, i ka članstvu u NATO.\nPutinov odgovor je bio da pošalje specijalce kako bi organizovali državni udar na Đukanovića – zadatak koji su obavili jednako efikasno kao i pokušaj ubistva Sergeja Skripalja u Salisburiju.\nAli sa svim svojim dostignućima i uspesima, Đukanović sada pripada prošlosti.\nOn je veza Crne Gore sa davnom prošlošću, i vremenima bivšeg hrvatskog predsednika Franja Tuđmana, i Miloševića, da ne pominjemo bivšeg premijera UK DŽona Mejdžora, bivšeg ruskog predsednika Borisa Jeljcina i bivšeg američkog predsednika Bila Klintona. On spaja Crnu Goru sa periodom komunističke Jugoslavije, ratovima u Bosni, Hrvatskoj i Kosovu, optužbama za šverc cigareta i trgovinom narkoticima.\nProces pristupanja EU zahteva da zemlje kandidati dostignu stroge standarde kada je reč o određenim normama, vladavini prava, i propisa u pogledu korupcije. Pred Crnom Gorom je dugačak put da se izbori protiv kriminala i razvije kulturu transparentnog i odgovornog poslovanja. A za to će biti potreban lider koji je sposoban da ovo iznese, a ne neko čiji je moralni integritet doveden u pitanje.\nĐukanović unutar svoje partije ima odlične zamene, u vidu racionalnog Duška Markovića, te „zvezde“ novog talasa političara – Igora Lukšića.\nTransformacija Severne Makedonije, još jedne bivše konstitutivne republike Jugoslavije, tokom proteklih 18 meseci je odličan primer kako promena rukovodstva može promeniti imidž zemlje i pomoći u procesu njenog pristupanja EU.\nŠta je Milo uradio protiv Srbije i srpskog naroda, pročiajte OVDE.\nMilo, dosta je bilo…\nKNEŽEVIĆ ZAPRETIO MILU DA ĆE DA UMIRE NA RATE: Čuvam municiju za presudne bitke


O očekivanjima od Erste lige budućih šampiona u novoj sezoni govorio je predsednik Saveza hokeja na ledu srbije Marko Milovanović: – Očekujemo uspešnu sezonu kao što je to bio slučaj prethodnih godina za U8 i U10, a sve to zajedničkom zaslugom hokejaške zajednice – počeo je priču Milovanović i potom dodao: – Tokom pauze se razmatralo o dopunama i očekujemo veću ravnopravnost uvodjenjem “trakica” koje obeležavaju postave, time i veću neizvesnost na ledu. Takođe, poslednje dve nedelje ličnom inicijativom, a vođen analizom baze i trendovima većine IIHF članova diskutovalo se o izmenama propozicija takmičenja sa 4na4 (mali golovi) u 3na3 (regularni IIHF golovi). Cilj diskusije bio je podizanje kvaliteta koje zahteva veće klizačko angažovanje pojedinaca tokom igre kao i tehničke sposobnosti uz veći izazov za golmane svih timova. Većina klubova se nije složila i ne smatram to kao nešto negativno, jer svi koji rade u interesu hokeja treba da iznose svoje ideje. Uglavnom, promena neće biti, a diskusija će se nastaviti na ovu temu prvom prilikom kad klubovi budu spremni.\nCiljevi koji su pred ERSTE ligu budićih šampiona postavljeni od njenog osnivanja se neće menjati:- ERSTE liga budućih šampiona je razvojna liga. Osnovni cilj ovog projekta je izgradnja baze igrača koji će zavoleti hokej, a u budućnosti predstavljati timove i kasnije konkurisati za dres reprezentacije Srbije. Važno je pažljivo pratiti kvalitet rada svakog kluba tokom trenažnog i turnirskog procesa, pa detaljnom analizom usmeravati čitav razvojni program. Verujem da će deci i njihovim roditeljima biti zabavno na svakom turniru – zaključio je Milovanović.


Kakav dan za srpski fudbal... Još jedan višegodišnji reprezentativac rešio da VIŠE NE IGRA ZA "ORLOVE" - Sportal\nAntonio Rukavina Foto: Stare Slike\nP. L. - Vest objavljena: 20:34 - 06.03.2021\nMeđu njima ima onih koji su još puno toga mogli da pruže nacionalnom timu kao što je Luka Milivojević, ali je slučaj Antonija Rukavine drugačiji.\nIskusni defanzivac je kazahstanskim medijima izjavio kako je bilo dosta što se reprezentacije tiče i da je vreme da mesto ustupi mlađima.\nRuku na srce, od kvalifikacija za Svetsko prvenstvo u Rusiji na kojima je bio standardan, Rukavine nije ni bilo često u reprezentaciji.\nDa je presekao i odlučio da će se sada posvetiti samo klupskoj karijeri, Rukavina je potvrdio u razgovoru sa kazahstanskim novinarima.\n- Ne, igram poslednje godine karijere. Svaki igrač treba da bude svestan kada je dosta i da se penzioniše. Moramo da damo šansu mlađim igračima, rekao je Rukavina za kazahstanski Meta-Rejtings.\nLjubiša Tumbaković je često praktikovao igru sa trojicom u poslednjoj liniji i bez klasičnih bekova, dok su se na prvom Dragana Stojkovića Piksija našli Milan Gajić i Marko Petković koji igraju na poziciji Rukavine.\nRukavina je za nacionalni tim Srbije debitaovao 2007. u utakmici protiv Finske, a poslednji meč u reprezentaciji odigrao je u oktobru 2019. protiv Luksemburga u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo.\nEvropski fudbal Antonio Rukavina Fudbalska reprezentacija Srbije FSS


Ujedinjena Srpska pozvala je sve političke subjekte da objave sve svoje prihode i način finansiranja.\nCentralna tribina na Trgu Krajine\nIz ove stranke su saopštili da građani imaju priliku da se na sajtu stranke upoznaju sa njihovim izvorima finansiranja.\nNavode da Ujedinjena Srpska ostvaruje prihode isključivo od uplata članova stranke, te da objavljivanje izvora finansiranja političkih partija treba da postane osnovno pravilo u Srpskoj.\n- Nismo koristili novac građana, institucija ili budžeta za finansiranje stranačkih aktivnosti i predizborne kampanje. Zbog toga smo dobili veliku podršku građana, a dokaz za to je da smo jedini imali hrabrosti da organizujemo centralnu tribinu na Trgu Krajine. Sa zadovoljstvom konstatujemo da smo na trgu u centru Banjaluke okupili više ljudi nego druge partije na svojim završnim manifestacijama – navode u Ujedinjenoj Srpskoj.


Uvoz polovnih vozila - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Ukoliko poneseni pričom da se ne plaća carina na uvoz polovnih automobila iz Evropske Unije, razmišljate o uvozu istog, moramo vas razočarati, čak i ako je auto kupljen ili proizveden u EU, ono prema čemu se određuje carina i šta je ključni ulov jeste poreklo delova koji se u automobil ugrađuju.\nPrema važećim propisima o poreklu robe, dozvoljeno je da željeni automobil sadrži maksimalno 40 odsto delova „bez porekla“ odnosno onih koji potiču iz zemalja van EU (kineskih, japanskih itd.).\nU zavisnosti od osnovnih karakteristika vozila visina carinske stope će iznositi do 2,5%, dok će PDV biti 20 procenata.\nPrilikom uvoza je potrebno priložiti sledeća dokumenta kako biste mogli da uvezete automobil po preferencijalnim carinskim stopama:\n– Izjavu na samoj fakturi (do iznosa od 6.000 evra) ili autorizaciju (nema ograničenja u vrednosti) ili Obrazac EUR 1 (takođe nema ograničenja u vrednosti).\nUkoliko carinici nisu u mogućnosti da na osnovu priložene dokumentacije nedvosmisleno potvrde da je vozilo proizvedeno sa normom EURO 3, dužni su da upute stranku na Agenciju za bezbednost saobraćaja koja će izdati konačnu potvrdu. Inače, u saobraćajnoj knjižici svakog automobila navedeno je da je (ukoliko jeste) proizveden u skladu sa normom EURO 3.\nAko to nije slučaj, kontrolu ispunjenosti tih uslova vršiće Agencija za bezbednost saobraćaja. Agencija za bezbednost saobraćaj izdaje ispravu o homologaciji za nova motorna vozila.\nNije moguće uvesti auto koji zahvaljujući naknadnoj dogradnji ispunjava normu Euro 3, već samo onaj koji je proizveden u skladu sa normom EURO 3.\nOno što svakako treba još da znate je i to da, vozila u našu zemlju mogu ući sa redovnim ili privremenim registracionim oznakama. Da biste započeli carinski postupak, vozilo prvenstveno mora imati važeću godišnju registraciju, a nakon toga ga morate prethodno odjaviti u inostranstvu. Vozilo koje je registrovano u inostranstvu, a koje podleže obavezi registracije u Srbiji morate u pisanoj formi prijaviti ulaznoj carinarnici. Za putničko motorno vozilo sa privremenom registracijom kojim lice prolazi preko granice ne podnosi se deklaracija za tranzit, odnosno, ne postoji obaveza prijave.\nPored ovih začkoljica, još jedna prepreka na koju nailaze oni koji žele da uvezu automobil ili neko drugo vozilo (polovno) jeste novo pravilo po kome bez uverenja o ispitivanju ispravnosti, vozilo ne može dalje u proces carinjenja.\nPreglede vrše, samo šest institucija u Srbiji, na 166 ispitnih mesta, zbog čega se stvaraju veliki zastoji i duže se čeka da se završi čitava procedura uvoza.\nInstitucije koje vrše preglede su:\n– Centar motornih vozila AMSS\n– Mašinski fakultet Niš\n– Mašinski fakultet Beograd\n– Centar za motore i vozila Vinča\n– Fakultet tehničkih nauka u Novom Sadu\n– Fakultet inženjerskih nauka u Kragujevcu\nStrani državljani i domaći državljani koji imaju u inostranstvu odobreno privremeno boravište do 6 meseci mogu doći u našu zemlju sa vozilom registrovanim u inostranstvu i koristiti ga za vreme dok traju razlozi njihovog boravka u našoj zemlji (godišnji odmor, poseta porodici i dr.), nakon čega su dužni da to vozilo izvezu prilikom napuštanja carinskog područja Srbije. Ova vozila mogu ostati na našoj teritoriji, sa ili bez prekida, šest meseci za svaki period od 12 meseci.\nPolufinalne i finalne utakmice turnira „Laćarak 2014“


Francuska: London je kriv za izbeglički talas preko Lamansa – Krstarica\nFrancuska: London je kriv za izbeglički talas preko Lamansa\nTanjug 15. novembra 2021. 10:39\nPARIZ – Francuski ministar unutrašnjih poslova Žerald Darmanin izjavio je da britanski zakoni o radu podstiču migrante da se odluče na opasan prelazak kanala Lamanš gumenim čamcima prema Velikoj Britaniji i da je Francuska ta koja trpi posledice neaktivnosti zvaničnog Londona.\nBritanska frustracija zbog broja migranata koji ilegalno prelaze Lamanš sa francuskih obala ponovo se pojavila poslednjih dana nakon što je prošle nedelje samo u jednom danu u južnu Englesku stiglo više od 1.000 izbeglica.\nMeđutim, Darmanin je poručio da odgovornost za ovakvu situaciju snosi Velika Britanija, prenosi Rojters.\n„Kada bi Britanci revidirali svoje (radno) zakonodavstvo – što su počeli da rade, ali nisu odmakli dovoljno daleko – ne bi bilo ljudi u Kaleu i Denkerku“, rekao je francuski ministar za TV CNjuz i dodao da britansko tržište rada funkcioniše „sa armijom rezervi, kako bi rekao Karl Marks, neredovnih radnika“.\nList Telegraf objavio je u nedelju da će britanski ministar unutrašnjih poslova Priti Patel tokom ove nedelje tražiti od Darmanina da Francuska zaustavi svaki čamac sa izbeglicama koje pokušavaju da pređu kanal Lamanš.\nFrancuska policija tvrdi da zaustavlja veliki broj ilegalnih prelazaka, ali da je to nedovoljno da se prekine izbeglički talas i upozorava da je broj izbeglica veliki, da je obala predugačka, a krijumčari veoma vešti u izbegavanju bezbednosnih prepreka.\nBritanija: U oluji Erven poginule dve osobe\nPolicija u Burkini Faso ispalila suzavac na nezadovoljne…\nBurkini Faso: Suzavcem na nezadovoljne građane\nAustrija: Pretnje kancelaru i clanovima vlade zbog kovid…\nSebastijan Lekornu: „Francuska voljna da razgovara o…


Zatler: Težiti smanjivanju međunarodnog prisustva u BiH | Srpskacafe\nPonedjeljak, 22.02.2021., 13:22 Ponedjeljak, 22.02.2021., 15:52\nŠef Delegacije EU u BiH Johan Zatler rekao je danas u Banjaluci u vezi sa pitanjem o potrebi zatvaranja OHR-a da je takvo međunarodno prisustvo nekompatibilno sa članstvom BiH u Uniji, te da na tom planu svakako treba težiti postepenom smanjivanju tog prisustva.\nZatler je izjavio novinarima da su posljednje najave zainteresovanosti Njemačke u vezi sa situacijom u BiH pozitivne jer pokazuju snažno angažovanje te zemlje kao jedne od glavnih članica EU.\n– To je pokazatelj da je EU najrealniji partner BiH, o čemu govori i dosadašnja podrška Evrope na saniranju posljedica virusa korona – rekao je Zatler uoči sjednice Parlamentarnog foruma za evropske integracije BiH, koja se održava u Narodnoj skupštini Republike Srpske.\nZatler je naglasio da je ovo “godina prilika”.\n– Primjetna je pažnja EU kada je riječ o BiH, ali i ona koja dolazi preko Atlantika. Treba iskoristiti prilike u smislu da se u zadatim rokovima ispuni 14 ključnih prioriteta za pristupanje BiH EU, odnosno reformi koje treba sprovesti. Realno, ima teških pitanja koja se neće rješavati preko noći, ali očekujemo snažniji angažman izabranih predstavnika kako bismo ispunili očekivanja na planu evropskih integracija – rekao je Zatler.\n– Pokušaćemo da vidimo kako parlamenti u BiH mogu da daju novi doprinos da se počne sa sprovođenjem evropskih preporuka prije dobijanja kandidatskog statusa BiH, ali i da se u tom smislu popravi atmosfera kada je riječ o političkom dogovaranju i napretku na evropskom putu – naveo je Crnadak.\n– Bilo kakvo gledanje kroz prste BiH ili zaobilaženje preporuka i zadataka bila bi nam medvjeđa usluga. Svima su potrebne reforme i ispunjavanje preporuka da bi ljudi osjetili poboljšanja u svakodnevnom životu – rekao je Crnadak.


Ugledni profesori ustavnog prava predložene izmene srpskog Ustava nazivaju „krpljenjem“ i pripremom novih čistki u pravosuđu. Uvereni su da amandmani moraju biti povučeni. No vlast dalje gura ono što je naumila.\nU debati o izmenama Ustava koje je predložilo Ministarstvo pravde, javnost se podelila na vlast i sve ostale, dok međunarodna zajednica po već poznatom maniru „budnim okom prati proces“. Sva relevantna strukovna udruženja – Visoki savet sudstva, Državno veće tužilaca, Vrhovni kasacioni i nekoliko apelacionih i osnovnih sudova – od resornog ministarstva su već tražili da povuče tekst amandmana. Iz Ministarstva nonšalantno odgovaraju: „To je kao kad bi ministarstvo tražilo sudu da povuče neku presudu koju je doneo.“\nOštre reči koje razmenjuju predstavnici struke i Ministarstva kulminirale su na javnoj raspravi u Novom Sadu. „Tu je bilo elemenata nasilja, pretnji i uvreda. Bila je očigledno režirana situacija da nakon izlaganja sudije koja je postavila niz ozbiljnih pitanja Ministarstvu pravde oni se okrenu nekome ko će iz pozicije građana napadati sudije. To ne priliči akademskoj raspravi o Ustavu“, ocenjuje Milan Antonijević iz Komiteta pravnika za ljudska prava (YUCOM) za DW.\nUz komentar da je čaša prelivena i da je nipodaštavajući odnos ministarstva prema struci prešao u uvrede i pretnje, više sudijskih i tužilačkih udruženja napustilo je javnu raspravu u Novom Sadu, a da li će i trajno izaći iz tog procesa, kažu, odlučiće na sednicama njihovih upravnih odbora.\nU međuvremenu, sudije i tužioci reč su prepustili profesorima ustavnog prava. Njih petnaestoro, premda inače suprotstavljenih ideoloških stavova, složili su se u oceni da predložene izmene sadrže brojne nedostatke i umanjuju garancije nezavisnosti sudova i samostalnost javnih tužilaca, zbog čega predlažu da se ovaj tekst povuče.\nU osmočasovnoj raspravi pod nazivom „Javno slušanje profesora“, oni su brojnim argumentima sa različitih aspekata potkrepili već postojeće kritike na račun predloženih izmena sastava najviših sudskih i tužilačkih tela i načina izbora sudija. „Radi se o očevidnim istinama, o pitanjima koja su notorna s aspekta pravne struke“, ističe profesorka Olivera Vučić.\nStrah od novih čistki\nProfesor Ratko Marković dodaje da je umesto depolitizacije, Ministarstvo takvim tekstom nastojalo da u očuva mogućnosti uticaja. „Oni bi najradije da državni organi u kojima su predstavljeni – parlament, šef države, vlada s pozivom na narodnu suverenost – sudijama vremenski ograniče mandat, ne bi li se u njima umesto profesionalnog formirao poslušnički duh. Ovaj tekst pokazuje koliko se politika, bez obzira na to koja je stranka ili koja koalicija stranaka vodi, grčevito bori protiv sužavanja svojih moći“, napominje Marković, koji je i sam učestvovao u pisanju nekoliko ustava.\nProfesori su u svojim izlaganjima podsetili na štetu koja je pravosuđu naneta prethodnom reformom koja je usledila nakon usvajanja Ustava 2006. godine, a koja je građane koštala 2,5 milijardi dinara odštete nezakonito neizabranim sudijama. „Upravo zbog toga što je obavljena stranački pristrasno, ona je doživela potpuni krah“, podseća Marković.\nDanas se, kažu, pravosuđe ponovo nalazi pred sličnim izazovom. „Ne samo da nije bilo političke volje da se pravnim sredstvima pozovu na odgovornost oni koji su uništavali pravosuđe, nego se ta linija dalje nastavlja. Opet oni koji nemaju elementarnog znanja imaju jaku političku volju da disciplinuju pravosuđe i da zatru svako znanje građana o tome šta je vladavina prava“, kaže profesorka Jasmina Hasanbegović.\nPored zamerki na sadržaj, profesori prava izneli su i čitav niz primedbi na formu i proceduru donošenja amandmana. Tekst je, kažu, zanatski loše i aljkavo napisan. Nazivaju ga „krpežom Ustava“ i „pravnom svaštarom“, s obzirom na to da sadrži odredbe koje ne bi trebalo da budu deo Ustava, već zakona.\n„Iznova je, po ko zna koji put, obezvređena ustavnopravna nauka u Srbiji“, ocenjuje profesor Darko Simović. On je jedan od autora pravne analize Ustava iz 2006. godine koju je izradila radna grupa koju je formiralo upravo Ministarstvo pravde kako bi uobličila nacrt ustavnih promena. Toj radnoj grupi je 2014. zamrznut status, a tekst koji je sada Ministarstvo stavilo na raspravu s njihovom analizom, kažu, nema nikakve veze.\n„Prva stvar koju sam naučila, kad hoćeš da menjaš zakonsku normu, neka ti ruka zadrhti. Kako bi tek trebalo da drhti ruka svakom onom ko se zaputi da menja tekst Ustava”, ističe Bosa Nenadić, takođe bivša sutkinja Ustavnog suda. Ukazuje i da su amandmani u neskladu sa drugim načelima Ustava, pa i sa pojedinim ranije donetim odlukama Ustavnog suda koji je rekao da ministar pravde ne može da predlaže razrešenje sudija, što je sada ušlo u amandmane.\nMinistarstvo, osim toga, optužuju i za kršenje Ustavom predviđenog načina ustavnih promena i netransparentnost. „Ovo je prvi put da se ovako minorizuje jedna ustavna promena“, napominje Ratko Marković. Posebno kritikuje to što mediji nedovoljno informišu javnost o izmenama Ustava, napominjući da predloženi tekst nije čak ni objavljen u dnevnoj štampi. „Utisak je da cela stvari hoće ispod žita da se prokrijumčari“, dodaje Marković.\nAmandmani (ne)će opstati\nOd međunarodne zajednice koja, kako kažu, s pažnjom prati proces, i dalje nema zvaničnih ocena. Predstavnici Delegacije Evropske unije u Srbiji, Saveta Evrope, OEBS-a i ambasadori pojedinih zemalja koji su bili prisutni na „profesorskom času“ nisu davali komentare.\nProfesor Kosta Čavoški osvrnuo se na njihovo ćutanje. „Niko od stranih gostiju, koji nas neprestano upozoravaju šta bi trebalo da učinimo da budemo na evropskom putu, nije o tom tekstu rekao nijednu reč. Zar nije logično da za nekoliko dana pet-šest ministara pravde dođu kod ministarke, lupe je po prstima i kažu: nemoj to da radiš, to ne valja. Ne samo da niko nije došao, nego, uveravam vas, niko neće ni doći, zato što oni ne vode računa o vladavini prava nego o realpolitičkim okolnostima“, kaže Čavoški.\nIz Komiteta pravnika tvrde da je Generalni direktorat pri Evropskoj uniji koji se bavi pravosuđem pitanje ustavnih promena stavio kao jedan od prioriteta. „Verujem da će i ovi argumentovani komentari biti predmet mišljenja“, dodaje Milan Antonijević u razgovoru za DW. „Sve je jasnije da će ovaj tekst morati da se povuče i pretrpi veliku reviziju i da onda kroz pravi način donošenja izmena Ustava uđe u proceduru sa mnogo većim angažovanjem i Narodne skupštine i sa slušanjem profesora ustavnog prava.“\nZa sada ministarka pravde Nela Kuburović najavila je jedino da će tekst „pretrpeti određene korekcije“, ali ne i u kojoj meri. Javne rasprave biće organizovane još u Nišu i Beogradu, a rok za dostavljanje predloga ističe 8. marta. Ministarstvo pravde će nakon toga objaviti izveštaj o sprovedenoj javnoj raspravi, a tekst proslediti Venecijanskoj komisiji, bez čijeg pozitivnog mišljenja, kako je ranije najavljeno, amandmani neće ići u dalju proceduru.


Stoltenberg: NATO, a ne Moskva, odlučit će o prijemu Ukrajine | Kriza u Ukrajini News | Al Jazeera\nRusija je prebacila hiljade vojnika spremnih za borbu na granice s Ukrajinom, što je najveći broj ruskih trupa od ilegalne aneksije Krima 2014. godine, kaže generalni sekretar NATO-a.\nJens Stoltenberg na konferenciji za novinare s ukrajinskim ministrom vanjskih poslova Dmitrijem Kulebom (EPA)\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg izjavio je u utorak da će Alijansa, a ne Moskva, odlučiti o tome da li će se Ukrajina pridružiti tom vojnom savezu u budućnosti.\n“Na 30 saveznika NATO-a je da odluče kada će Ukrajina biti spremna za članstvo. Niko drugi nema pravo pokušati se miješati ili umiješati u taj proces”, rekao je on na konferenciji za novinare u Briselu s ukrajinskim ministrom vanjskih poslova Dmitrijem Kulebom, prenosi Tanjug, pozivajući se na Reuters.\nRusija sada “pokušava uspostaviti neku vrstu sfere utjecaja, u okviru koje nastoji odlučiti šta komšije mogu radti”, dodao je.\n‘Nećemo prihvatiti aneksiju Krima’\nStoltenberg je pozvao Rusiju da povuče trupe, koje Moskva nagomilava na granicama s Ukrajinom.\n“Posljednjih sedmica Rusija je prebacila hiljade vojnika spremnih za borbu na granice s Ukrajinom, što je najveći broj ruskih trupa od ilegalne aneksije Krima 2014. godine”, kazao je Stoltenberg.\nPrema njegovim riječima, Rusija mora okončati ovo vojno gomilanje i provokacije.\n“Podrška NATO-a teritorijalnoj cjelovitosti i suverenitetu Ukrajine je stabilna. Nećemo prihvatiti ilegalnu rusku aneksiju Krima”, rekao je Stoltenberg, prenosi Anadolija.\nUkrajinski ministar vanjskih poslova je kazaao da NATO i Zapad moraju djelovati brzo kako bi spriječili eskalaciju nasilja između Ukrajine i Rusije te da bi bilo od pomoći uvođenje novih sankcija Moskvi i dodatna vojna pomoć Kijevu.\nMjere koje će obeshrabriti Rusiju\n“Na operativnom nivou, potrebne su nam mjere koje će obeshrabriti Rusiju i koje će sadržati agresivne namjere. To bi mogla biti nova runda sankcija, koja bi podigla cijenu ruske agresije”, rekao je Kuleba.\nNavodi da bi od koristi bila i direktna podrška usmjerena na jačanje odbrambene sposobnosti Ukrajine, “jer Rusija ne štedi napore da spriječi treće zemlje da sarađuju s Ukrajinom u sektoru odbrane”.\n“Rusija naporno radi na tome da potkopa naše odbrambene sposobnosti”, zaključio je ukrajinski ministar.


Ministar Dačić razgovarao sa iranskim predsednikom Rohanijem\nutorak, 04. avgust 2015.\nDrugog dana posete Islamskoj Republici Iran delegaciju Republike Srbije primio je predsednik Irana Hasan Rohani. Poželevši dobrodošlicu, predsednik Rohani je izrazio nadu da će poseta ministra spoljnih poslova Ivice Dačića dati nov i svež impuls razvoju i unapređenju odnosa dve inače prijateljske zemlje.\nIranski predsednik preneo je spremnost za intenziviranjem ekonomskih odnosa i povećanjem trgovinske razmene. U razgovoru su prepoznate i ostale oblasti koje sadrže potencijal za unapređenje bilateralne saradnje, kao što su energetika, poljoprivreda, saradnja u oblasti kulture, univerzitetska sradnja, saradnja istraživačkih centara.\nMinistar Dačić je istakao duboko poštovanje za tradiciju i kulturu za nama prijateljsku zemlju. Zahvalio je za principijelnu poziciju kada je u pitanju nepriznavanje jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova i Metohije.\nPredsednik Irana osvrnuo se na postignuti sporazum o nuklearnom programu i dodao da je ovaj dogovor dokaz da pomoću pregovora mogu da se reše najkomplikovaniji problemi.\nŠef srpske diplomatije sastao se danas i sa ministrom industrije, rudarstva i trgovine Mohamadom Rezom Nematzadehom. U razgovoru je prepoznata potreba da se zajedničkim naporima podigne intenzitet ekonomskih odnosa, kako bi oni pratili dobre političke odnose. Pozdravljeno je ponovo aktiviranje Mešovite komisije, čije se zasedanje očekuje do kraja godine, kao i predstojeća poseta iranske privredne delegacije Srbiji.\nU razgovoru sa spoljnopolitičkim savetnikom vrhovnog lidera Velajatijem evocirane su uspomene na prošla vremena i Pokret nesvrstanih i razmenjena su mišljenja o najvažnijim međunarodnim događajima. Dogovoreno je sveukupno unapređenje saradnje.


Svedočenje sa palube iranskog tankera: Klečali smo pred britanskim puškama! - 31.07.2019, Sputnik Srbija\nSvedočenje sa palube iranskog tankera: Klečali smo pred britanskim puškama!\nKapetan tankera, koji je zbog prevoženja iranske nafte zaplenjen u Gibraltaru, kaže da su kraljevski marinci koristili brutalnu silu prilikom zaplene broda... 31.07.2019, Sputnik Srbija\n© REUTERS / Stringer .Tanker "Grejs 1" koji prenosi naftu u Gibraltaru\nKapetan tankera, koji je zbog prevoženja iranske nafte zaplenjen u Gibraltaru, kaže da su kraljevski marinci koristili brutalnu silu prilikom zaplene broda, prenosi britanski javni servis „Bi-Bi-Si“.\nRanije ovog meseca, britanske snage pomogle su u zapleni tankera gibraltarskim vlastima, koje su bile uverene da tanker prevozi naftu u sirijsku rafineriju, što je kršenje sankcija EU, a kapetan broda kaže da su marinci naterali posadu da kleči, dok su im puške bile uperene u potiljak.\nBritansko Ministarstvo odbrane saopštilo je da je zaplena broda izvršena „u skladu sa međunarodnim pravilima i normama“.\nOko 30 pripadnika 42. komande Kraljevskih marinaca 4. jula je, na zahtev Vlade Gibraltara zadržalo tanker „Grejs 1“, koji plovi pod zastavom Paname, podseća „Bi-Bi-Si“.\nKapetan broda, indijski državljanin, koji je tražio da ostane anoniman, rekao je da je radio vezom dobio zahtev od gibraltarske policije za ukrcavanje na brod. Međutim, pre nego što se bilo ko ukrcao, vojni helikopter sleteo je na tanker, što je, kako je kapetan rekao, veoma opasan potez. Iako se identifikovao, marinci su ga ignorisali i, uz povike „pažnja, pažnja“, uperili puške u njega.\n„Nije ih bilo briga ko sam... Propisi nisu poštovani... Posada broji 28 nenaoružanih ljudi... Bio sam šokiran, svi su bili šokirani“, rekao je kapetan novinaru „Bi-Bi-Sija“.\nNa njegovo pitanje ko su i zbog čega upadaju na brod sa tako grubom silom, marinci su mu samo odgovorili da oni to mogu da urade i da je uhapšen.\nKapetan je pristao da razgovara sa novinarima „Bi-Bi-Sija“ pod uslovom da ostane anoniman, jer mu je tako preporučila indijska Visoka komisija. Na pitanje da li je išta sa njegovim brodom ili teretom bilo nelegitimno, kapetan odgovara da je sledio procedure kompanije, kao i da nije znao za sankcije EU protiv Sirije.\nBritansko Ministarstvo odbrane saopštilo je da je upad na „Grejs 1“ „standardno ukrcavanje“ i da su se marinci „držali najviših profesionalnih standarda“. Kraljevska policija Gibraltara saopštila je da su marinci radili prema naređenjima nadređenih i da su upotrebili „minimalnu silu“ kako bi obezbedili da policija može da se ukrca na brod, sprovede istragu i preuzme kontrolu nad brodom.\nGibraltarska Vlada saopštila je da ima dokaze koji su u suprotnosti sa onim što je rekao kapetan broda i da će uskoro izaći pred javnost sa zvaničnim saopštenjem. U izjavi se navodi da je Vlada imala razloga da veruje da „Grejs 1“ prevozi iransku naftu do sirijske rafinerije „Banijas“, za koju zvaničnici EU tvrde da pruža finansijsku podršku sirijskoj Vladi. Rafinerija je pod sankcijama EU od 2014. godine, prenosi „Bi-Bi-Si“.


Milan Antonijević, izvršni direktor Fondacije za otvoreno društvo, rekao je da je civilno društvo igralo vrlo konstruktivnu ulogu u dosadašnjem procesu evropskih integracija, te da Poglavlje 23 predstavlja “tešku kategoriju” u putu ka EU.\nMeđutim, skrenuo je pažnju na to da vlast osniva svoje nevladine organizacije, koje prave “mimikriju civilnog društva” i iznose suprotne stavove od stavova organizacija koje se godinama bave ovim temama, čime oduzimaju veliku energiju civilnom društvu. “Ako se unose šumovi u komunikaciju, nećemo biti na dobrom putu”, rekao je Antonijević i naglasio da od toga treba odustati.\n“Dolazimo do nečeg što zove dvrostruka mera vladavine prava u EU, a u vezi sa pregovaračkim procesom”, naglasila je Miščević i rekla da Srbija pokušava da nađe najbolje moguće ostvarivo rešenje u tri velike podgrupe – reformi pravosuđa, borbi protiv korupcije i zaštiti osovnih prava.\n“Zato je potrebno revidirati akcioni plan jer ovaj koji sprovodimo ne odgovara nastavku procesa. Neke su mere uspešno sprovedene, neke su itekako u docnji pa pokušavamo da nađemo period koji je realan za njihovo ostvarenje”, rekla je Miščević\nNe treba napraviti dokument koji je lep na papiru, rekla je ona i dodala da ciljeve nije moguće 100 odsto ostvariti, pošto je reč o setu mera na 400 stranica – već da je potreban dokument koji će u najvećoj meri biti sprovodiv, ostvariv i kredibilan kao nastavak mape puta u reformisanju ovog segmenta vladavine prava.


PREDUZEĆA IZ SRPSKE NA SAJMU TEHNIKE U BEOGRADU – Novosti Plus\nNAUKA I TEHNOLOGIJA NOVOSTI EKONOMIJA Poslednje vijesti Region\n21 Maja, 2019 21 Maja, 2019 Kristina Prole\t0 Comments\tBeograd, Sajam tehnike\nNa Međunarodnom sajmu tehnike i tehničkih dostignuća, koji je danas otvoren u Beogradu, učestvuju i privrednici iz oblasti metalske i elektroindustrije iz Republike Srpske. Na 63. vodećoj regionalno razvojno tehnološkoj manifestaciji prisutno je više od 600 direktnih i indirektnih izlagača iz više od 30 zemalja sa četiri kontinenta.\n“Sajmovi su prilika da se potencijalnim kupcima pokažu novi proizvodi i nove tehnologije, da se uporede sa drugima i da se ugovore određeni poslovi”, rekao je Đurić.\nOn je dodao da se u okviru sajma održava nekoliko pratećih manifestacija, što privrednicima iz Srpske pruža mogućnost da čuju nešto novo i da svoje proizvode uporede sa drugima.\n“Mala i srednja preduzeća jesu kičma moderne ekonomije”, rekao je on, naglasivši značaj saradnje Vlade Srbije sa evropskim partnerima na razvoju malih i srednjih preduzeća.\nNa sajmu, na štandu od 85 metara kvadratnih, predstavljene su četiri kompanije iz Republike Srpske – Fabrika alatnih mašina “Novi Jelšingrad”, “Alf-om” i “Tri best” iz Banjaluke, te “Elker” iz Ljubije, dok je više od 20 firmi predstavljeno putem kataloga.\nOvogodišnji 63. Međunarodni sajam tehnike i tehničkih dostignuća, na Beogradskom sajmu, trajaće do petka, 24. maja\n← “KAROLINA NOJBER” na festivalima u Novom Sadu i Jajcu\nTVRĐAVA KASTEL UVRŠTENA U TURISTIČKE BISERE BALKANA →


U Njemačkoj pronađena lista sa 5.000 imena planiranih za odstrel - Klix.ba\nPlan terorista U Njemačkoj pronađena lista sa 5.000 imena planiranih za odstrel\nU Njemačkoj pronađena lista sa 5.000 imena planiranih za odstrel\n9.9.2017. u 10:06\nSlužbenici njemačkih sigurnosnih agencija su tokom pretresa kuća i radnih mjesta dvojice osumnjičenih za terorizam u gradu Rostock u pokrajini Mecklenburg-Vorpommern pronašli listu sa više od 5.000 imena potencijalnih meta napada, uključujući više od stotinu političara, pišu danas lokalni mediji.\nNjemački dnevnik Die Welt pozivajući se na sigurnosne izvore, piše da se vjeruje da je jedan od osumnjičenih, koji je bivši policajac i suspendovan je sa dužnosti, koristio svoj službeni računar za potragu adresa političkih neistomišljenika.\nVlasti su saopštile da je policija 28. augusta pretresla kuće policajca i još jedne osobe osumljičene za planiranje otmice i ubistva političara zbog svojih stavova prema imigraciji.\nIz kancelarije saveznog tužilaštva navodi se da su osumnjičeni, koji su strahovali da će politika prema izbjeglicama osiromašiti Njemačku, prikupljali hranu i municiju, te da su počeli sa planiranjem napada.\nPrema pisanju lista, nema nikakvih indikacija o mogućem praćenju osoba navedenih na listi ili konkretnim planovima za ubistva.


Crippled Corner: THE SYSTEM\nTHE SYSTEM Michaela Winnera slikao je Nicolas Roeg i crno-bela fotografija u ovom filmu je jedna od najvibrantnijih u njegovom opusu. Po scenariju Petera Drapera sa kojim je radio film I'LL NEVER FORGET WHAT'S'ISNAME ponovo okuplja Olivera Reeda u glavnoj ulozi i snima veoma uspeo angry young man film, smešten u milje "galebova" u jednom britanskom letovalištu koji svoje ljubavi obustavljaju pred leto, i kreću da jure turistkinje, s tim što ovog puta glavni junak upoznaje jednu s kojom se stvari komplikuju, a čini se da posle sezone nema kome da se vrati.\nNeki elementi ove teme su univerzalni i podsetili su me na literarno remek-delo Zorana Ferići NA OSAMI BLIZU MORA, naročito to stavljanje ranijih odnosa na "hold" jer kreće nova turistička sezona.\nRoegova kamera je pokretljiva, slika je bogata, Winnerov mizanscen je razigran, Reed je harizmatičan, stav filma je buntovnički. Sve je baš kako treba, i ni nalik onome kakva je Winnerova kasnija reputacija - ne kod mene, već u britanskoj kulturi.\nIpak, THE SYSTEM nije postigao uspeh i istorijski značaj koji zaslužuje što delimično može objasniti Winnerov zaokret, ali ovo je odličan, sporadično impresivan i drzak film koji kanališe generacijsko nezadovoljstvo i lutanje.


EU ministri sutra o Zapadnom Balkanu i zategnutosti na severu Kosova - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » EU ministri sutra o Zapadnom Balkanu i zategnutosti na severu Kosova\nŠefovi diplomatija Evropske unije će sutra u Luksemburgu razgovarati o odnosima sa Zapadnim Balkanom, u svetlu susreta visokog predstavnika EU Žozepa Borelja s vođama iz regiona u UN, a „razmotriće i prilike na severu Kosova“, navodi se u pripremnom dokumentu zasedanja.\nPrema izvorima Saveta ministara EU u Briselu, Borelj bi trebalo da sažeto izvesti ministre inostranih poslova Unije o stanju na Zapadnom Balkanu i porukama koje je dobio od lidera tog regiona, uključujući i nedavni samit EU-Zapadni Balkan u Sloveniji.\nU Evropskoj uniji je, po rečima evropskih diplomatskih izvora, ozbiljnu zabrinutost izazvala i poslednja akcija kosovske policije i sukob sa srpskim civilima na severu, tako da je visoki predstavnik Borel izjavio da „nasilni incidenti na severu Kosova odmah moraju prestati… jer su neprihvatljivi, jednostrani i neusaglašeni potezi koji ugrožavaju stabilnost“.\nBorelj je u Njujorku dobio potvrdu od američkog državnog sekretara Entonija Blinkena za stav EU da se svi sporovi moraju rešavati kroz dijalog Beograd-Priština, kao i da SAD podržavaju proširivanje EU na Zapadni Balkan.\nFrancuski predsednik Emanuel Makron je posle samita na Brdu kod Kranja izjavio da bi o odnosima Unije sa Zapadnim Balkanom mogli eventualno da se „dotaknu“ i šefovi država ili vlada EU na zasedanju 21. i 22. oktobra u Briselu.\nSamit na Brdu kod Kranja se završio bez jasne poruke EU o izgledima partnera na Zapadnom Balkanu da se u neko dogledno vreme pridruže Uniji.\nNemačka kancelarka Angela Merkel je posle samita predočila da ne misli da je svrsishodno utvrđivanje nekih datuma za članstvo za partnere sa Zapadnog Balkana, već da to treba da usledi „kad budu ispunjeni uslovi“.\nFrancuski predsednik Emanuel Makron saopštio da će EU uskoro održati „suštinsku raspravu o geopolitici Unije i proširivanju“, u situaciji kad među članicama Unije postoji podeljenost oko jasnijih izgleda i koraka za uključivanje Zapadnog Balkana u EU.\nMakron je stavove Francuske, ali i još nekih članica Unije, obrazložio tako što je rekao da „moramo najpre temeljito preobraziti funkcionisanje EU, jer je to već teško sa postojećih 27 članica“.\nMakron je naglasio da „Unija mora odrediti svoje spoljne granice i razmotriti politiku i odnose prema susedima, a posebno prema Rusiji i Turskoj“, što drugim rečima znači da se sagleda kad i pod kojim uslovima bi se „granice Unije“ mogle proširiti i na Zapadni Balkan.\nAngela MerkelEvropska unijaKosovo i MetohiijaŽozep BoreljLuksemburg\nJeremić o Vladeti Jankoviću: Ne želim da spekulišem o individualnim rešenjima\nPredsednik Narodne stranke Vuk Jeremić je, povodom informacija da...\nPolitika • danas 11:31\nPokret Ne davimo Beograd saopštio je danas da su...\nTadić: Odluka o kandidaturi za predsednika u najskorije vreme\nLider Socijaldemokratske stranke Boris Tadić rekao je da će...


Konašenkov: Većina plaćenika u Ukrajini je eliminisana\nTanjug 2. juna 2022. 11:47\nMOSKVA – Portparol ruskog Ministarstva odbrane general major Igor Konašenkov rekao je da je većina plaćenika u Ukrajini eliminisana u zoni borbenih dejstava zbog niskog nivoa obučenosti i nedostatka iskustva.\n„Stotine ukrajinskih plaćenika u Ukrajini ubijeno je preciznim raketama velikog dometa, čim su stigli na vojne poligone i u jedinice. Međutim, većina je ubijena u borbama zbog slabe obučenosti. Komandanti jedinica Oružanih snaga Ukrajine i Nacionalne garde, u čijim sastavima su bili i plaćenici, u nastojanju da smanje gubitke svoje vojske, ne štede strance“, poručio je Konašenkov, prenosi Sputnjik.\nNaveo je da je broj stranih plaćenika u Donbasu smanjen sa 6.600 na 3.500 ljudi, a da je od početka maja priliv stranih plaćenika u Ukrajinu praktično prestao.\nDodao je da su vazdušno-kosmičke snage Rusije pogodile 21 položaj ukrajinske vojske, uključujući komandne centre bataljona „Kraken“ i „Azov“ u području Harkova.


Izvor: B92, 15.Jan.2021, 19:54\nAmbasadorka Kine u Srbiji Čen >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << Bo izjavila je da joj je velika čast što je sa predsednikom Srbije dočekala vakcine kineske kompanije.\nVučić je naglasio da je ponosan na odnose Srbije i Kine i rekao da će se nastaviti zajednička borba protiv virusa.\n"Vakcine smo dobili preko bilateralnih ugovora. Preko Kovaksa nismo još dobili nijednu vakcinu, ali dobićemo, Oliver Varhelji je dobar čovek. Mi moramo da mislimo i na jesen, biće nam potreban i Kovaks program i drugi", rekao je predsednik Srbije.\n"Za sedam, osam dana ću da se vakcinišem ja. Važno je da nisam bio prvi, da kažu sebe si spašavao. Mnogo važnije je da vakcinu prime stariji ljudi", naveo je predsednik Srbije.\nVučić je istakao da se Srbija bori pre svega za zdravlje svojih građana, a onda i za očuvanje ekonomije.\nPredsednik će avion "Er Srbije" dočekati na aerodromu u 9.50 časova...Predsednik Srbije Aleksandar Vučić dočekaće sutra na aerodromu ''Nikola Tesla'' avion "Er Srbije" kojim će u Srbiju iz Kine biti dopremljena ogroman broj vakcina kompanije ''Sinofarm''...Kako je saopštila Služba za saradnju...\nIzvor: Blic, 16.Jan.2021, 00:05\n13:34: Srbija bi mogla biti regionalni lider: Mladi vazduhoplovci sve bl...\n13:33: Detalji akcije u Bileći: "Lovac" naciljao i osobe koje su već o...\n13:31: VIDEO: Lamborghini Sian\n13:31: UEFA sumnja na novo nameštanje mečeva u Srbiji\n13:30: Protest na planini Baba zbog otvaranja kamenoloma\n13:29: Američki reditelji nagradu dodelili filmu „Zemlja nomada“\n13:29: Zeman: Nastaviću sa pritiskom na vladu da Češka uveze vakcinu ...\n13:29: Belgijanac neće kao Đoković: Mnogo je strogo\n13:29: Nemanji je potrebna pomoć da bi otišao na operaciju: Do prvog m...\n13:29: "Krvava Meri" ili "Kuga"\n13:28: Obraćanje predstavnika Narodne stranke\n13:28: AUSTRALIJA: Ben Vejn podigao Feniksa, Velington u 90. minutu do p...\n13:28: CRNA GORA: Budućnost glanca pehar - bod u Nikšiću za petu titu...\n13:27: BRAZILCI GRADE JOŠ VEĆU STATUU ISUSA: Biće visoka 43 metra, a ...


Državna duma: Bi-Bi-Sijev film o ruskim navijačima je provokacija - Sputnjik Srbija\n22:45 04 Decembar 2020\n09:51 17.02.2017 Preuzmite kraći link\nSve laži Bi-Bi-Sija o ruskim navijačima\n„Čista provokacija. Štaviše, od 2010. godine, kada je naša zemlja dobila pravo da organizuje Svetsko prvenstvo, mediji, a posebno zapadni, konkretno britanski mediji, potrudili su se da stvore negativnu sliku o ruskom fudbalu, uglavnom zato što su izgubili pravo da bude domaćini Svetskog prvenstva“, istakao je Gazajev.\nRanije je poslanik Državne dume Igor Lebedev u komentaru za televiziju „360“ saopštenja o filmu Bi-Bi-Sija nazvao pokušajem da se diskredituje Svetsko prvenstvo u fudbalu 2018. godine.\nNa britanskoj televiziji Bi-Bi-Si 17. februara premijerno je prikazan dokumentarni film u kojem su ruski navijači predstavljeni kao krivci za nerede tokom Eura 2016. godine u Francuskoj. Ambasada Rusije u Londonu saopštila je da je cilj filma da se uništi želja za odlaskom u Rusiju na Svetsko prvenstvo 2018. godine.\nUčite ruski jezik i volontirajte na Svetskom prvenstvu\nFudbal, Svetsko prvenstvo u fudbalu, film, Bi-bi-si


Leđa | doktor.rs\ndoktor.rs » Tekstovi tagovani sa leđa\nSvi tekstovi označeni sa Leđa\nDugoročan efekat vežbanja na zdravlje leđa\nKada je u pitanju prevencija bolova u leđima, povoljan efekat vežbi koje jačaju leđne i trbušne mišiće zadržava se čak godinu dana po prestanku redovnog vežbanja.\nAko su leđa vaša slaba tačka i s vremena na vreme patite od bolova u ovoj regiji sigurno ste često dobijali savet da treba da vežbate i da ojačate leđa? Ali kad već imate osetljiva leđa, kojim sportom treba da se bavite?\nSvaka osoba može dobiti bolove u leđima, bez obzira na telesnu masu\nSvaka osoba na ovoj planeti može imati bolove u leđima, bez obzira na pol, godine, telesnu masu ili količinu fizičke aktivnosti koju svakodnevno praktikuje. U krajnjem slučaju, osobe koje boluju od anoreksije mogu imati ozbiljne povrede kičmenih pršljenova i rebara usled manjka mišićnog tkiva.\nOdržavanjem preporučene telesne težine, na osnovu Vaše visine, je jedan od veoma bitnih faktora kada je u pitanju bol u leđima. U posebnom riziku su vikend sportisti, ljudi koji preko nedelje vode pasivan život a vikendom žele da nadoknade aktivnost, pa dolazi do povreda i pojave bolova u leđima.\nUdobna obuća i fizička aktivnost kao početak borbe protiv bolnih leđa\nRedovno i pravilno fizičko angažovanje celog organizma, balansirana snaga mišića leđa, ramenog pojasa, vrata, ruku i nogu doprineće pravilnom stavu tela i smanjiti faktore za nastanak bilo kog bolnog sindroma kičme. Bbavite se rekreativno fizičkom aktivnošću koja Vam najviše prija.\nPonedeljak, 26. mart 2012. Ceo tekst\nNeaktivan život ali i nepravilno vežbanje može ugroziti naša leđa\nDanašnji način i ritam života ljudi u gradskim sredinama često primora ljude da budu neaktivni ili nedovoljno aktivni većinu radnog dana. Sedenje u kancelariji, automobilu, statični poslovi znaju narušiti normalnu posturu i oslabiti mišiće koji kasnije dovode i do strukturalnih poremećaja leđa.\nMišićni disbalans je glavni faktor pojave bola u leđima\nBolovi u leđima su, pored glavobolje, bolovi koje tokom života oseti barem jednom svaka osoba na ovom svetu. Bolovi su najčešće poreklom od mišićnog tkiva, tj. mišićni disbalans je glavni krivac ya nastanak svih poremećaja vezanih za našu kičmu i leđa.\nNa osnovu velikih statističkih istraživanja pokazalo se da čak 8 od 10 osoba tokom svog života iskusi neprijatne bolove u leđima, gornjem delu kod lopatica, srednjem delu ili najčešće u lumbalnom delu leđa. Bolovi u leđima su veoma česti i veoma lako dolazi do narušavanja mišićne strukture leđa.


Uhapšeno šest osoba, zaplijenjena veća količina cigareta i novca – Prva.ba\nPripadnici Agencije za istrage i zaštitu BiH uhapsili su danas u akciji pod kodnim nazivom “Skuter” šest osoba osumnjičenih za krivična djela organizovani kriminal i nedozvoljeni promet akciznih proizvoda, te zaplijenili veću količinu cigareta bez akciznih markica i novca, kao i druge predmete koji su upotrijebljeni za činjenje krivičnog djela, saopšteno je iz Tužilaštva BiH.\nAkcija je sprovedena po nalogu Tužilaštva BiH na području Tuzle, Kalesije i Zvornika, a usmjerena je na više osumnjičenih lica koja su pod istragom da su se kao organizovana kriminalna grupa duži period bavili neovlaštenim prometom cigareta bez akciznih markica, koje su prodavali na teritoriji BiH.\n“Na ovaj način osumnjičeni su pribavili novčanu korist u većem iznosu u vidu neplaćenih indirektnih poreza i akciza na štetu budžeta BiH. Prilikom pretresa na više lokacija otkrivena je i zaplijenjena veća količina cigareta bez akciznih markica, koje su bile namijenjene za prodaju na crnom tržištu, kao i određena količina novca”, navodi se u saopštenju.\nNakon završetka operativnih aktivnosti, postupajući tužilac donijeće odluku o daljim aktivnostima u predmetu.\nPripadnici Sipe, u saradnji sa pripadnicima ministarstava unutrašnjih poslova /MUP/ Republike Srpske i Tuzlanskog kantona, od ranih jutarnjih časova sprovode akciju “Skuter” u okviru borbe protiv organizovanog kriminala i nedozvoljenog prometa akciznih proizvoda.


Srećko Trifković po izlasku iz zeničkog zatvora uhapšen zbog ubistva Šijana – Fokus.ba\nPredat MUP-u RS-a\nUbijeni Damir Ostojić sa suprugom\nDamir Ostojić ubijen je 5. septembra 2018. godine\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) Zeničko-dobojskog kantona uhapsili su po zahtjevu MUP-a Republike Srpske S.T. sa Pala koji je osumnjičen za krivična djela teško ubistvo Damira Ostojića i pokušaj ubistva njegove supruge Sandre Jošić iz Banjaluke, izjavila je Srni portparol MUP-a RS-a Danica Gnjatović.\nGnjatovićeva je istakla da su uhapšenog preuzeli i transportovali pripadnici Jedinice žandarmerije Banjaluka.\n“Osumnjičeni je predat u prostorije Uprave MUP-a Srpske za organizovani i teški kriminalitet gdje se nad njim sprovodi kriminalistička obrada. Nakon završene kriminalističke obrade lice će uz izvještaj o počinjenim krivičnim djelima biti sprovedeno u nadležnost Posebnog Odjeljenja Republičkog javnog tužilaštva za suzbijanje organizovanog i najtežih oblika privrednog kriminala na dalje postupanje”, naglasila je Gnjatovićeva.\nTrifković se u zeničkom KPZ-u nalazio sve od hapšenja u oktobru prošle godine zbog sumnje da se može dovesti u vezu s ubistvom sarajevskih policajaca Adisa Šehovića i Davora Vujinovića. Po izlasku iz zatvora odmah je uhapšen i predat banjalučkoj policiji.\nSrna nezvanično saznaje da je uhapšen Srećko Trifković. Damir Ostojić ubijen je 5. septembra 2018. godine.\n#izdvojeno#Damir Ostojić Šijan#srećko trifković\nPrvoosumnjičeni za ubistvo sarajevskih policajaca pušten na slobodu\nTužilaštvo RS zatražilo pritvor za Srećka Trifkovića\nOsumnjičeni za ubistvo Damira Ostojića predat tužilaštvu


Sjeverna Makedonija: Borba protiv krijumčara droge uz pomoć DEA ,uhapšen šef policije - Kosova.Info\nHome SRB-BIH Sjeverna Makedonija: Borba protiv krijumčara droge uz pomoć DEA ,uhapšen šef policije\nUmješanost američke Agencije za borbu protiv droga (DEA) u nedavnom suzbijanju trgovine drogom na sjeveru Makedonije jasan je signal da lokalni tužioci i policija nisu na pravom mjestu, rekao je za Radio Slobodna Evropa Ljubomir Gjurđevski, bivši direktor makedonske policije.\nU petak, 9. aprila, na osovini puta Prilep-Rozoman na jugozapadu zemlje, policija je u saradnji sa američkom agencijom DEA tokom rutinske kontrole zapljenila 200 kilograma marihuane, a koja na crnom tržištu dostiže vrijednost do skoro milion dolara.\nDEA nije komentarisala tok istrage i osobe umješane u ovaj šverc, ali su u izjavi novinskoj agenciji MIA lideri DEA istakli posvjećenost „Pomaganju institucijama u bavljenju drogom“.\n„Nastavićemo da podržavamo severnu Makedoniju u otkrivanju, odvraćanju i eliminisanju organizacija koje se bave trgovinom drogom,“ rekao je on. Bivši direktor policije Ljubomir Gjurđevski sumnja da je u ovoj operaciji policija izostavljena, posebno nakon oštre reakcije glavnog tužioca za organizovani kriminal i korupciju Vilme Ruskovske na otkrivanju jedne akcije.\n„Umješanost ove američke agencije je jasan signal da ovdje ne ide dobro u smislu borbe protiv droge“, rekao je Lubomir Gjurđevski, bivši direktor policije.\nBaškim Seljmani (Bashkim Selmani), stručnjak za pravna pitanja, rekao je za Radio Slobodna Evropa da su za neefikasnost institucija odgovorne političke stranke koje su, prema njegovim rečima, putem različitih grupa upravljale ili opojnim drogama ili drugim nezakonitim radnjama.\n“VMRO (makedonska opoziciona stranka) je počinila kriminalno delo u vezi sa problemom marihuane, kao što znamo kroz bolnice, dok je SDSM (vladajuća makedonska stranka) unapredila pitanje marihuane. Intervencija – DEA je simbolika ili dokaz da su ove dve stranke, kao i država na pogrešnom putu, jer imamo institucionalni kriminal i ovde je problem, dok je intervencija DEA više kao upozorenje nego spašavanje“, kaže Seljmani.\nU Skoplju je uhapšen 21 trgovac narkoticima. U drugoj operaciji koja je unapred izvedena u nekim oblastima Skoplja, izražena je zabrinutost zbog njenog otkrivanja.\nPolicija je zaplenila 80 hiljada evra, 300 hiljada denara i 600-700 grama heroina, ali nije uspela da uhvati glavne vođe trgovaca ljudima. Operacija je trajala skoro dvije godine, na osnovu izjava tužioca Vilme Ruskoske, koja je također izašla sa sumnjom da je među grupom bilo pripadnika policije koji su vođe kriminalne grupe i tako obavjestila o policijskoj operaciji koja nije uspjela.\n„Nekima je postalo jasno da je blizina političara na vlasti kriminalnim grupama, posebno na polju organizovanog kriminala, na takvom nivou da čak prijeti i sistemu bezbednosti“, kaže Gjurđeski, koji sumnja da je rad policije povezan takođe hapšenjem šefa policije u gradu Prilepu, umješanog u narko-grupe, odnosno u posljednjoj operaciji gde je zaplenjeno 200 kilograma marihuane.


igor todorovic Архиве - Stranica 4 od 9 - KKK Radnički Kragujevac\nLider Druge lige Srbije za košarkaše, kragujevački Radnički, dočekaće u nedelju, 23. februara, od 17 časova u „SBB Jezeru“ imenjaka iz Beograda i ekipu koja je Kragujevčanima nanela jedan od ukupno dva poraza u tekućoj sezoni.\nPročitajte višeKošarkaši Radničkog odlučni u nameri da naplate dug imenjaku\nKošarkaši Radničkog u Nišu traže nastavak pobedničke serije\nU nešto neuobičajenom terminu, u utorak od 18 časova i 30 minuta, košarkaše Radničkog očekuje gostovanje niškom Fair Playu u meču 18. kola Druge lige Srbije. Desetak dana nakon sigurne pobede nad Konstantinom u „SBB Jezeru“, Kragujevčani će odmeriti snage sa još jedim niškim timom, u utakmici u kojoj će takođe imati ulogu favorita.\nPročitajte višeKošarkaši Radničkog u Nišu traže nastavak pobedničke serije\nKošarkaši Radničkog na „vrućem“ gostovanju u Leskovcu\nNiz dobrih rezultata na startu 2020. godine košarkaši Radničkog pokušaće da produže na gostovanju leskovačkom Zdravlju, u utakmici 16. kola Druge muške lige Srbije. Kragujevčani bi pobedom na „vrućem“ terenu u Leskovcu napravili ogroman korak ka plasmanu u Košarkašku ligu Srbije.\nPročitajte višeKošarkaši Radničkog na „vrućem“ gostovanju u Leskovcu


Ministarstvo zdravlja RS zabranilo besplatne ljekarske preglede u Banjaluci! - ZOS radio\nMinistarstvo zdravlja RS zabranilo besplatne ljekarske preglede u Banjaluci!\nOrganizaciji “Balkan Medical Travel” i timovima ljekara turske “Liv” bolnice, koji su organizovali u šest gradova u BiH besplatne preglede i konsultacije za sve građane u Mobilnoj klinici, danas je u Banjaluci zabranjena realizacija projekta, saopšteno je iz „Balkan Medical Travela”. Iz Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite RS to potvrđuju, pojašnjavajući da je zabrana uslijedila zbog kršenja Zakona o zdavstvenoj zaštiti.\nIako je ranije „Balkan Medical Travel“, kako navode, dobio dozvolu uprave Grada Banja Luka za održavanje projekta i saglasnost za lokaciju na parking kod Galerije, jutros su inspektori Ministarstva zdravlja Republike Srpske donijeli odluku da ne dozvole besplatne preglede građana.\nIz Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite RS kažu da su tek danas dobili dopis „Balcan Medical Travela“, dakle, istog dana kada su pregledi najavljeni.\n-Pregledi jesi zabranjeni jer je riječ o kršenju Zakona o zdravstvenoj zaštiti, potvrdila je za portal Istinito portparolka resornog ministarstva Nataša Aleksić.\nU članu 3. spomenutog Zakona propisano je da se zdravstvena djelatnost, koja je djelatnost od opšteg interesa za Republiku Srpsku, može obavljati samo u javnim i privatninm zdravstvenim ustanovama po medicinskoj doktrini i uz upotrebu medicinske tehnologije, te da istu mogu obavljati zdravstveni radnici i zdravstveni saradnici pod uslovima i na način koji je propisan Zakonom i propisima donesenim na osnovu tog Zakona.\nDirektor “Balkan medical Travela” Minet Musić izrazio je razočarenje navodnom odlukom Ministarstva zdravlja RS, istakavši da su u ovom slučaju oštećeni samo građani koji su masovno aplicirali za besplatne preglede.\n-Takođe, ljekari volonteri su doputovali iz eminentne “Liv” bolnice iz Turske da pomognu našim građanima da riješe određene zdravstene probleme, ali to očito nekome u vlasti nije odgovaralo – rekao je Musić.\nInače, projekt Mobilne klinike otvoren je jučer u Bihaću gdje je na gradskom trgu pregledano 50-tak građana. Biće nastavljen u Zenici, Tuzli, Sarajevu i Mostaru u periodu od 1. do 4. novembra.\nCilj projekta je da se građani u što većem broju pregledaju i obave konsultacije sa medicinskim stručnjacima iz različitih oblasti.\nU svakom gradu će biti odabrana po jedna osoba koja će dobiti besplatni detaljni pregled organizma u “Liv” klinici u Turskoj sa plaćenim smještajem, navode iz „Balkan Medical Travela”.\nPrevious articleČedo Jovanović hitno prebačen u bolnicu i operisan\nNext articleUčenica iz Tešnja najmlađa političarka u Finskoj


Arhiva - Ruski radnik govori preko mobilnog telefona tokom svečanog započinjanja radova na gasovodu Severni tok u zalivu Portovaja, oko 170 kilometara severozapadno od Sankt Peterburga, Rusija, 9. aprila 2010.\nEnergetska kriza bez presedana u Evropi će se pogoršati tokom ove zime na severnoj hemisferi, povećavajući verovatnoću racionisanja električne energije i zastoja postrojenja, upozoravaju analitičari industrije.\nA sa skokom cena prirodnog gasa, koje će podići račune u domaćinstvima i proizvođačima, neki strahuju da bi integrisani energetski sistem Evropske unije mogao da doživi slom, pri čemu bi zemlje članice bloka pribegle gomilanju zaliha koje imaju, što bi izazvalo još jednu ružnu političku svađu unutar EU.\nTeri Bros, profesor na Sijons Po u Parizu i bivši stručnjak za naftu i gas u francuskom ministarstvu ekonomije, kaže da sumnja da bi to moglo biti ono što stoji iza ruskog usraćivanja dopunske isporuke prirodnog gasa kupcima iz EU, odnosno da zvaničnici u Kremlju nastoje da izazovu političke sporove između 27 država članica bloka oko snabdevanja energijom i proizvodnje električne energije.\n"Mislim da je to možda razlog zašto Kremlj malo više gura ovu energetsku krizu", rekao je on u podkastu za Natural ges vorld, nezavisnu veb stranicu posvećenu globalnim pitanjima gasa. "Imamo mehanizam solidarnosti unutar EU, tako da bi trebalo da budemo u poziciji da isključimo industriju negde kako bismo bili sigurni da je stanovnicima i dalje toplo u svojim domovima na drugim mestima", rekao je on.\nU normalnim vremenima sve funkcioniše glatko sa mehanizmom energetske solidarnosti EU, koji daje prednost domaćinstvima nad proizvođačima, kaže Bros, koji je predstavljao Francusku u Međunarodnoj agenciji za energiju (IEA). On, međutim, upozorava da ćemo tokom narednih hladnih meseci "možda videti veoma tešku primenu ovog mehanizma solidarnosti". Kao primer, on pita: "Hoćemo li isključiti neke francuske industrije da bismo zagrejali Nemce? Ili ćemo isključiti neke nemačke industrije da bismo zagrejali Francuze"\nMeđunarodna agencija za energetiku i evropski zakonodavci optužili su ruski energetski gigant Gasprom da namerno ne čini dovoljno da poveća isporuke prirodnog gasa Evropi. Bros je u tvitu od utorka naveo:\n"Za novembar, dnevni izvoz gasa iz Rusije u Evropu je do sada opao za 14 odsto u odnosu na oktobar", koji je sam po sebi bio rekordno nizak mesec.\n"Realnost je da kroz Ukrajinu postoje naftovodi sa dovoljnim kapacitetom za snabdevanje Evrope. Rusija je dosledno govorila da ima dovoljno gasa da bi to mogla da uradi, pa ako je to tačno, onda bi trebalo, i trebalo bi da to urade brzo kroz Ukrajinu", rekao je nedavno Amos Hohštajn, viši savetnik za energetsku bezbednost u Stejt departmentu SAD.\n"Rusija je saopštila da ima dovoljno gasa da zadovolji evropske energetske potrebe", rekao je zvaničnik Stejt departmenta za Glas Amerike. "Može i treba da obezbedi dodatne isporuke preko postojeće mreže gasovoda, uključujući Ukrajinu. Odbijanje da to učini ugrožava evropsku energetsku bezbednost i dovodi u pitanje ruske motive za uskraćivanje tog snabdevanja".\n"Zabrinuti smo da je skladište gasa malo i da je tržište nedovoljno snabdeveno u poređenju sa prethodnim godinama", dodao je zvaničnik. "Nivoi skladištenja gasa koji su niži od normalnog ilustruju važnost diversifikovanih snabdevanja energijom za ispunjavanje ciljeva energetske bezbednosti Evrope. Aktivno se angažujemo na poboljšanju energetske bezbednosti naših evropskih partnera i saveznika".\nMeđunarodna agencija za energetiku takođe je pozvala Rusiju da poveća izvoz gasa. "IEA veruje da bi Rusija mogla da učini više kako bi povećala dostupnost gasa u Evropi i obezbedila da se skladišta popune do odgovarajućeg nivoa u pripremi za predstojeću zimsku grejnu sezonu", navodi se u nedavnom saopštenju.\nOgromni skokovi cena prirodnog gasa u velikoj meri su uzrokovani porastom potražnje u Aziji izazvanom pandemijom i malim zalihama u Evropi, koja je u jednom trenutku prošlog meseca zabeležila novi rekord postavljen kada su novembarski veleprodajni ugovori za prirodni gas porasli za skoro 400 odsto od početka godine. Cene električne energije takođe rastu jer se prirodni gas koristi širom kontinenta za proizvodnju značajnog procenta električne energije.\nNeki evropski političari tvrde da Kremlj namerno pogoršava energetsku krizu u Evropi kao taktiku pritiska na EU da ubrza sertifikaciju upravo završenog gasovoda Severni tok 2, koji zaobilazi Ukrajinu i ide od Rusije do Nemačke ispod Baltičkog mora. Vašington je dugo upozoravao da će Severni tok 2 učiniti EU još više zavisnom od Rusije u pogledu svojih energetskih potreba.\nAli drugi dele Brosovu sumnju koju Kremlj testira kako bi video da li može da stvori uslove za političku borbu između država članica EU oko snabdevanja energijom. Oni brinu da će zemlje članice odbiti da zatvore svoje industrije kako bi osigurale da domaćinstva u drugoj zemlji ostanu topla - energetski nacionalizam koji bi odražavao način na koji su se države EU bavile zdravstvenim nacionalizmom na početku pandemije koronavirusa, zbog čega su neke zemlje članice blokirale izvoz zaštitne opreme, zaliha kiseonika i inkubatora.\nNezavisno od Moksve, Evropa bi i dalje bila suočena sa rastom cena energije zahvaljujući globalnoj potražnji i nižoj od očekivane proizvodnji solarne energije i energije vetra. U Britaniji je više od pola tuceta dobavljača prirodnog gasa propalo u poslednja dva meseca, što je posledica povećanja cena gasa i vladinog ograničenja koliko mogu da naplaćuju potrošačima.\nBritanski potrošači će se suočiti sa povećanjem cena koje će dostići nekoliko stotina dolara po domaćinstvu. Britanski zvaničnici razmatraju mogućnost da nekim od najvećih britanskih kompanija za maloprodaju energije ponude zajmove koje podržava država kako bi im pomogli da prebrode buru cena.\nDruge evropske vlade takođe razmatraju kako da intervenišu na energetskim tržištima kako bi domovi bili topli i osvetljeni, a fabrike radile tokom zime. Oni se takođe plaše domaćih političkih posledica naglih skokova troškova u domaćinstvima i razmišljaju o milijardama dolara pomoći.\nDržave članice EU podeljene su oko toga šta bi trebalo da bude njihov kolektivni odgovor na skok cena energije, pri čemu neke zemlje žele radikalnu reviziju regulative, a druge se čvrsto protive.\nDrugi veruju da bi države članice trebale da zastupaju sopstvene domaće pravne lekove. Više od 20 država članica ima, ili planira, direktnu podršku dohotku, državnu pomoć i smanjenje poreza kako bi pomogle svojim preduzećima i domaćinstvima da prežive oluju cena i nestašicu snabdevanja.\nDopisnica Glasa Amerike iz Stejt departmenta Sindi Šejn doprinela je pisanju ovom izveštaju.


Dodik sa Putinom: Saradnja u interesu RS i Rusije – Visegradlive.com\nHome / RS - BIH / Aktuelnosti RS - BIH / Dodik sa Putinom: Saradnja u interesu RS i Rusije\nDodik sa Putinom: Saradnja u interesu RS i Rusije\n2. Juna 2017.\tAktuelnosti RS - BIH, Svijet 54 Views\nSANKT PETERBURG – Milorad Dodik, predsjednik RS, u petak je s ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom razgovarao o razvoju saradnje RS i Rusije, za koju su konstatovali da je u obostranom interesu.\nDodik i Putin sastali su se u Sankt Peterburgu u Rusiji, na marginama Međunarodnog ekonomskog foruma, na kojem je, uz ostalo, najavljen proces izgradnje specijalne ekonomske zone Rusije i Srbije, u kojoj bi, kako je naglasio Dodik, nesumnjivo bilo mjesta i za Republiku Srpsku.\n“Ovdje smo pričali o tome ima li zastoja i kako se razvijaju projekti koje smo započeli. Razgovarali smo i o tome da smo mi u Banjaluci u okviru naše crkve pokrenuli izgradnju Ruskog pravoslavnog centra, a Putin je to sa posebnim odobravanjem prihvatio. To je bila prilika da mu kažem kako očekujemo da u nekoj fazi izgradnje i on posjeti ovaj centar”, rekao je Dodik.\nDodik je naglasio da je Putin, uprkos silnim obavezama koje ima, našao prostora i vremena za sastanak na kojem je bilo govora o ovim temama zajedničke saradnje.\nKazao je da je sastanak bio prilika da zahvali predsjedniku Putinu i na kontinuiranom i konstruktivnom odnosu Ruske Federacije “na globalnom i multilateralnom planu vezano za primjenu i poštovanje međunarodnog prava”.\nDodik je, između ostalog, na forumu najavio da će u ovom ruskom megapolisu biti otvoreno i predstavništvo RS.\n“U svakom slučaju, RS je ovdje poznata. Kod velikih ruskih kompanija se zna šta je Srpska i uspješna akvizicija koju smo imali s njima o tome govori. Isto tako i podrška koju imamo ovdje u Sankt Peterburgu od gospodina Georgija Poltavčenka (gubernatora Peterburga) je ozbiljna pretpostavka da RS bude ovdje još snažnije prisutna i da se pokaže na pravi način”, istakao je Dodik, dodajući da mu je posebna čast što godinama dobija poziv na forum.\nDodik je ocijenio da RS zadržava pažnju važnih ljudi u Rusiji, “što je veoma važno imajući u vidu njen politički status u Bosni i Hercegovini”.\n“Nama je to veoma važno, posebno za RS koja je okružena problemima vezano za politički status u samoj BiH i poimanju drugih sa Zapada”, rekao je Dodik na marginama foruma.\nOn je naglasio da Rusija ne oklijeva ni da na nivou Vijeća sigurnosti UN-a uvijek iznese relevantne informacije i o tome obavijesti Vijeće, te da ne dozvoljava da se percepcija RS u Vijeću sigurnosti “poremeti zbog laži nekih visokih predstavnika”.\nGovoreći o značaju Međunarodnog ekonomskog foruma, Dodik je zaključio da je riječ o smotri, prije svega, ekonomske moći Rusije.\n“Rusija na globalnom planu postaje jedna od najvažnijih zemalja i nema svjetske teme u koju nije uključena. I sasvim je normalno i potrebno da RS bude ovdje”, istakao je Dodik.\nDodik se u petak susreo i sa Antoniom Guteresom, generalnim sekretarom UN-a, kao i sa Dimitrijem Rogozinom, potpredsjednikom Vlade Rusije, sa predsjednikom Parlamenta Sankt Peterburga Vjaćeslavom Makarovim, te Sergejem Glazjovim, savjetnikom predsjednika Ruske Federacije za ekonomske poslove. Prije sastanka s Putinom Dodik je, kako je to najavljeno, trebalo da razgovara sa predstavnicima ruske državne kompanije “Zarubežnjeft”.\nPrevious NASEO NA PREVARU Fočak prodao motokultivator za 20 falsifikovanih novčanica od po 100 evra\nNext LJUDSKA PRIČA GDJE JE DOBRO POBIJEDILO ZLO\nKiša ugrozila gotovo sve poljoprivredne kulture: Čeka nas gladna jesen i poskupljenja\nIzuzetno kišan kraj proleća i početak leta doveli su u pitanje proizvodnju žiratica, povrća i …


Mora da se pozdravi sa karijerom: Strašna tragedija!U strašnoj saobraćajnoj nesreći nastradao FUDBALER! Apmutirana mu ruka… – Brzina\nMora da se pozdravi sa karijerom: Strašna tragedija!U strašnoj saobraćajnoj nesreći nastradao FUDBALER! Apmutirana mu ruka…\nSvjedoci smo ovih dana da se strašne tragedije dešavaju.Da ljudi svakodnevno gube živote i samim tim ugroze svoje živote.Cijeli svijet je šokirala vijest da je ovaj mladi fudbaler doživoo stravičnu tragediju.I dalje se ljekari bore za život ali njegova karijera nakon ovoga bit’ će završena.Šteta a tako je mlad dečko.\nMladi Kendrich Nortnon koji ima 22 godine,NFL igrač koji je branio boje Miami Dophinsa je doživo jako strašnu saobraćajnu nesreću.On je u jako kritičnom stanju,ljekari mu se bore za život i u toj nesreći nažalost mu je amputirana ruka.\nOn se nalazi u jako kritičnom stanju,doveden je u bolnicu i sada mu se bore za život.\nNažaost njegooa iakijera će na ovom utu biti završena.Jer su ljekari morali da mu amputiraju ruku da bi mu spasili život.\nInformacije o nesreći koja je predhodila ovoj stravičnoj tragediji su potvrdili i njegov agent kao i klub.Oni su zatražili od svih fanova da se mole za Kendrika i njegovu cijelu porodicu u ovako teškim i ozbiljnim trentcima.\nZvanična obavijest njegovog tima:\n“Nažalost svih nas moramo da potvrdimo da je najš igrač po imenu Kendrich Nortnon sudjelovao u jednoj jako teškoj saobraćajnoj nesreći.On na svom tijelu ima brojne povrede i nažalost morala su ljekari da mu amputiraju ruku.Pozivam vas sve da se molite za njega.Porodica Norton moli vas sve da poštujete njegovu i njihovu privatnost u ovako teškim trenutcima.”\nNortnon je prošle godine,2018.godine u sedmoj rundi drafta izabrali Carolina Panthersi.


Music Business Balkan :: Izdanja :: Nemi pesnik objavio prvi album\nNovosadski alt rok sastav Nemi pesnik definitvno je obeležio ovu godinu svojim singlovima „Minimalac“ i „Okeani rozea“. U trenutku viralnog uspeha pomenutih pesama bend je objavio debitantski album „Slobodna volja“.\nObjavljeno: 13. 07. 2021.\nAutor: Foto. Milica Ilić\nGrupa Nemi pesnik je u kratkom roku osvojila publiku šarmantnim singlom „Koliko si luda“ koji su slušaoci Radija Beograd 202 izbarali za „Hit godine 2020“. Bend potom objavljuje seriju singlova - „Matematika“, „Smajli“… Pesma „Okeani rozea“ beleži interesovanje lokalnih radio stanica koje se bave rokenrolom, dok je singl „Minimalac“ ponovo osvojio slušaoce Beograda 202 i postao „Hit nedelje“.\nNemi pesnik je tako došao do „Main Stagea“ ovogodišnjeg Exit festivala na kom su nastupili prvog dana, odnosno na otvaranju.\nIzlaskom albuma „Slobodna volja“, bend sa jedne strane zaokružuje uspešnu sezonu a sa druge nastavlja avanturu i predstavlja niz novih pesma video singlom „Slučajno“:\n„Izlazak prvog albuma donosi sa sobom onu vrstu uzbuđenja koju je teško opisati. U etar na neki način puštamo naše živote koji su pretočeni u deset pesama. To nije jednostavno ali znajući koliko smo bili iskreni i posvećeni njima, sigurni smo da će te pesme naći svoj put do onih kojima su potrebne,“ izjavio je, povodom izlaska albuma, Milan Marković pevač benda Nemi Pesnik.\nAlbum „Slobodan volja“ možete slušati na svim striming servisima.\nLidija Bačić Lille i Žanamari snimile najizazovniji spot do sad


Još se na zna ide li Vujanović u Moskvu 9.maja\nCrnogorski predsjednik Filip Vujanović zakazao je za sjutra sjednicu Koordinacionog odbora za obilježavanje 70-godišnjice pobjede nad fašizmom.\nOčekuje se da će na toj sjednici biti odlučeno da li će Vujanović prisustvovati obilježavanju 70-godišnjice pobjede nad fašizmom, 9. maja, na Crvenom trgu u Moskvi.\nVujanović je u subotu kazao novinarima u Ulcinju da je on na čelu Koordinacionog odbora koji je formirala Vlada.\n“Mi ćemo na sastanku odrediti sadržaj obilježavanja tog velikog jubileja i obznaniti ko će iz tog odbora da u ime države i u ime Saveza boraca i antifašista govori, i shodno tome obavijestiti javnost o tome kakva će biti moja participacija u tom događaju”, kazao je Vujanović.\nOsim Vujanovića, članovi Odbora su predsjednici Skupštine i Vlade Ranko Krivokapić i Milo Đukanović, predsjednik SUBNOR-a i antifašista Crne Gore Andrija Nikolić, ministri vanjskih poslova, odbrane i unutrašnjih poslova Igor Lukšić, Milica Pejanović-Đurišić i Raško Konjević.\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov nedavno je rekao da je 26 stranih zvaničnika prihvatilo poziv da prisustvuju paradi, navodeći da se očekuju lideri Grčke, Kipra, Islanda, Norveške, Slovačke, Češke, Srbije, Bosne i Hercegovine, Makedonije i Crne Gore.


Tanjug 8. septembra 2021. 07:42\nVAŠINGTON – Bivši izaslanik nekadašnjeg predsednika SAD Donalda Trampa za dijalog Beograda i Prištine Ričard Grenel podsetio je da je 4. septembra 2020. svet pozdravio potpisivanje Vašingtonskog sporazuma između dve strane, ali da je sadašnji predsednik DŽozef Bajden protraćio te „istorijske pregovore“.\n„Trampova vizija za Srbiju i Kosovo je bila da se normalizuju njihovi ekonomski odnosi i da se pomogne u potpunoj revitalizaciji Balkana. Predsednik Tramp je verovao da konflikt utiče na otvaranje novih poslova i ekonomski razvoj obe strane. Takođe, verovao je da strategija konstante političke priče, koju je vodila Evropska unija, nije delovala“, naveo je Grenel u autorskom tekstu za američki sajt „Federalist“.\nGrenel je dodao da je, „na štetu Balkana, administracija DŽozefa Bajdena preuzela drugačiju poziciju“.


7. decembra, 2021 Vesti iz Sveta Napišite komentar\nNajviši slovenački sud doneo je 6. decembra presudu kojom je proglasio neustavnim zakon kojim se utvrđuje obavezna vakcinacija zaposlenih u javnom sektoru, a koju vlada je trebala da uvede još 1. oktobra. Sud je presudio da je takva mera jednaka nametanju obavezne vakcinacije za koju bi prvenstveno trebalo promeniti zakon o zaraznim bolestima, piše RT France.\nNajviši slovenački sud presudio je 6. decembra da je zakon kojim se utvrđuje obavezna vakcinacija za zaposlene u javnom sektoru – osim ako mogu dokazati da su već oboleli od korona virusa – neustavan. Dok je slovenačka vlada prvobitno planirala da tu meru uvede od 1. oktobra, Ustavni ove sud zemlje je blokirao njenu realizaciju do konačne odluke.\nKako prenosi slovenačka novinska agencija STA, sud je presudio: „Takva mera je ravna nametanju obavezne vakcinacije, za koju je najpre potrebna izmena zakona o zaraznim bolestima. Slovenačka vlada još nije komentarisala sudsku presudu.\nPrema podacima koje je objavila SZO, od 6. decembra više od milion Slovenaca je potpuno vakcinisano, ili oko 55 odsto stanovništva. Slovenačka vlada pokušava da poveća stopu vakcinacije koja je i dalje ispod proseka Evropske unije. Takođe, prema SZO, broj dnevnih kontaminacija se smanjuje sa 1.116 novih infekcija koje se beleže u proseku svakog dana. Do 6. decembra, Slovenija je imala 430.064 kontaminacije i 5.676 smrtnih slučajeva povezanih sa virusom korona.\nTagovi: javni sektor - neustavan zakon - obavezna vakcinacija - Slovenija - sud presudio - zaposleni


Nakon prvih postreferendumskih godina i dominacije ruskih investicija u crnogorsku ekonomiju, sada su Kinezi ti koji drže primat a, čini se, da će tako ostati u doglednoj budućnosti.\nKina će obezbijediti tri milijarde dolara za razvoj zemalja Centralne i Istočne Evrope (CEE), najavio je kineski premijer Li Keqiang (Li Kećijang) na samitu "Mehanizam 16 plus 1", koji je održan u Budimpešti.\nPojedini crnogorski mediji u ponedjeljak su objavili da je kineski premijer tokom sastanaka saopštio da će od najavljene tri milijarde, najveći kolač dobiti Crna Gora – 1,2 milijardu dolara.\nPovodom te informacije, Radio Slobodna Evropa (RSE) je uputio dopis Ministarstvu ekonomije Crne Gore iz kojeg RSE nije dobio zvaničan odgovor da li su u pitanju investicije, krediti ili nepovratna sredstva?\nMeđutim, RSE je dobio nezvaničan demantij da je kineski premijer pomenuo Crnu Goru u kontekstu svote od 1,2 milijardu dolara.\nTakođe, nezvanično je pojašnjeno da se informacija, po svemu sudeći, odnosila na sredstva iz 2012, kada je od deset milijardi iz kineskog fonda Crna Gora povukla 1,2 milijardu dolara.\nIako se još ne zna koliko će Crna Gora dobiti od predviđene tri milijarde, analitičari ukazuju da, osim ekonomskih interesa, tolika ulaganja Kine u evropske zemlje evidentno ukazuju i na određeni politički interes Pekinga.\nGdje je u toj priči geografski mala i ekonomski nerazvijena Crna Gora u kojoj Kinezi već grade gotovo milijardu dolara "težak" autoput?\nEkonomski analitičar Vasilije Kostić za RSE kaže da je Crna Gora zanimljiva Kinezima kao jedna od polaznih tačaka za njihov dublji prodor na centralno evropsko, kao i tržište same Evropske unije (EU).\n"Sa stanovišta geostrateškog položaja, Crna Gora je više nego interesantna, što pokazuju i neki politički događaji iz skorije prošlosti, a tako će biti i što se tiče budućnosti, pogotovo nakon njenog nedavnog članstva u NATO-u", ističe Kostić.\n"Dakle, mislim da je Crna Gora Kini interesantna zbog geostrateškog i političkog položaja, ali i ekonomskih razloga, pogotovo zbog već uspostavljenih ekonomskih odnosa i saradnje u vezi sa gradnjom autoputa. Taj utisak je pojačan time što postoji jaka namjera da Kinezi budu uključeni i u gradnju druge faze autoputa", navodi Kostić.\nRadovi na autoputu Bar - Boljare, maj 2015\nInače, pored Crne Gore, Kinezi ili već ulažu ili planiraju da to urade i u Srbiju, Albaniju, Bosnu i Hercegovinu, Bugarsku, Hrvatsku, Češku, Estoniju, Mađarsku, Letoniju, Litvaniju, Makedoniju, Poljsku, Rumuniju, Slovačku i Sloveniju.\nPrvo ruske a sada kineske investicione poduhvate na teritoriji zemalja nekadašnjeg istočnog bloka, pomno prate u Briselu gdje u određenim krugovima postoje mišljenja da Peking finansijskom podrškom ovim zemljama kupuje posredni uticaj na evropsku politiku.\nZa novinara nedjeljnika Monitor Zorana Radulovića, nema sumnje da kineska vlada preko kredita i zajmova zemljama od kojih su većina članice EU pokušava da provuče svoje političke interese.\n"Jasno je da, pored ekonomskih, postoje i politički razlozi zbog kojih Kina, koja je trenutno u poziciji, da može da investira i finansira u veći dio svijeta, od Amerike do Zapadne Evrope, i svih ovih manje bogatih destinacija, pokušava da tu svoju ekonomsku moć pretoči u političku. Ono što do sada nije kristalno jasno jeste šta je ambicija kineskog rukovodstva u domenu političkih interesa", kaže Radulović za RSE.\nUpućeni upozoravaju da je problem sa kineskim investicijama gotovo svuda u svijetu to što se uglavnom svode na kineske kredite državnim i javnim institucijama zemalja kojima je taj novac neophodan.\nPojedini analitičari poput Zorana Radulovića smatraju da države Balkana neće imati nikakve dugoročne koristi od kineskog novca, samo dugove i kredite.\nRaduloviću je intrigantno to što crnogorska Vlada najavljuje da bi i za realizaciju budućih građevinskih i drugih projekata voljela da pregovara sa Kinom.\n"Bilo bi interesantno da neko iz crnogorske vlasti objasni da li ta kineska milijada o kojoj se priča, prošla ili buduća, ide u paket onih investicija koje smo privukli učlanjenjem u NATO? Zbog čega sada kada smo ispunili taj uslov svih uslova u moru investicija koje će se sliti u Crnu Goru, moramo i dalje da idemo po dalekom istoku umjesto po bliskom zapadu da tražimo pare, čak i za infrastrukturne projekte", ističe Radulović.\nNajveći građevinski projekat Kine u Crnoj Gori je izgradnja prve dionice budućeg autoputa Bar Boljare.\nDionica Smokovac – Mateševo, prema ugovoru Vlade Crne Gore sa kineskom kompanijom CRBC, košta 809 miliona eura za 41 kilometar, a 85 odsto se plaća od kredita kineske Eksim banke (EXIM) od 944 miliona dolara.\nPropustom Ministarstva saobraćaja, u projektni zadatak i ponudu za gradnju dionice Smokovac – Mateševo nije uvrštena petlja Smokovac sa oko kilometar i po autoputa, zbog čega kineski izvođač odbija da izvodi te radove u okviru dogovorene cijene a što će poreske obveznike koštati, kako se procjenjuje, još 30 miliona eura.\nPropustom Ministarstva saobraćaja, u projektni zadatak i ponudu za gradnju dionice Smokovac – Mateševo nije uvrštena petlja Smokovac sa oko 1,5 kilometar autoputa, zbog čega kineski izvođač odbija da izvodi te radove u okviru dogovorene cijene.\nPrema nekim procjenama, izgradnja te petlje koštaće poreske obveznike još 30 miliona eura.\nOvaj dodatni trošak Vlada bi morala da plati iz budžeta ili novim zaduženjem.\n'Kineska' pruga Beograd - Budimpešta na proceni Brisela


Rusija najveći strani ulagač u Crnoj Gori u 2020. | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 05.03.2021 / 08:50\nZbirno, najviše novca u Crnu Goru uložile su NATO članice i to 230 miliona eura.\nSlijedi Kina sa ulaganjem od 71 miliona, te Švicarska sa nešto više od 63 miliona eura.\nRusi su u sektor preduzeća i banke uložili 22 miliona, a u interkompanijski dug, što predstavlja ulaganja koja ne povećavaju osnovni kapital, 53 miliona eura.\n- Ukupan priliv stranih direktnih investicija pao je 14,8 odsto u odnosu na uporedni period, što je rezultat pada vlasničkih ulaganja, navodi se u Biltenu CBCG.\nTagovi: ruski investitori, investicije u Crnu Goru, Crna gora, Rusija


Osmani sa japanskim diplomatom o ukidanju viza i produbljivanju saradnje — БАЛКАНСКИЕ НОВОСТИ\nPredsednica Vjosa Osmani primila je danas u oproštajnu posetu otpravnika poslova ambasade Japana na Кosovu Micunorija Ogasavaru i zahvalila mu na doprinosu još većem približavanju Кosova i Japana, prenosi Reporteri.\nOna je u tom kontekstu napomenula podršku u suočavanju sa pandemijom koronavirusa i pomoć u medicinskoj opremi.\nKako je saopšteno, Osmani je izrazila zahvalnost na dosadašnjem partnerstvu Kosova i Japana, a na sastanku je bilo reči i o poseti Japanu, produbljivanju političkih odnosa, kao i o povećanju japanskih investicija na Kosovu.\nOsmani i japanski diplomata su razgovarali i o povećanju broja stipendija za kosovske studente koji žele da studiraju u Japanu, pokretanju procedura za ukidanje viznog režima, kao i drugim temama od zajedničkog interesa.\nKosovo: Otvorena biračka mesta za drugi krug izbora za gradonačelnike 14.11.2021\nPožeški naprednjaci ćute o smenama svojih kadrova 10.02.2022


Kragujevac: Pioniri FK Radnički osigurali titulu – ШУМАДИЈСКЕ НОВИНЕ\nPobedom nad ekipom Novog Pazara – 4:0, pionirska selekcija kragujevačkog Radničkog je dva kola pre kraja sezone osigurala prvo mesto u Šumadijsko-raškoj ligi.\nUčenici Dušana Nikolića u ovom trenutku imaju nedostižnih jedanaest bodova prednosti u odnosu na svoje najbliže pratioce na tabeli, kraljevački Apolon i kragujevački Apolon 4, tako da će pehar namenjen najboljoj ekipi Šumadijsko-raškog regiona završiti na „Čika Dači”.\nMladi fudbaleri Radničkog su sasvim zasluženo došli do šampionskog zvanja, budući da su čitavu sezonu odigrali u visokom ritmu, čemu u prilog govori i učinak od 25 ostvarenih pobeda iz 28 odigranih utakmica, uz više nego impresivnu gol-razliku 156:22.\nU trijumfu nad tradicionalno neugodnom ekipom Novog Pazara istakao se dvostruki strelac Viktor Živadinović, a pored njega mrežu Pazaraca pogađali su još i Miloš Rakićević i Aleksa Mićić.\nU poslednja dva kola izabranike trenera Dušana Nikolića očekuju dueli sa Apolonom 2018 u Kragujevcu i ekipom Kikera u Kraljevu.


Otvorena izložba „Novac Republike Italije od 1946. do 2002“. - CBCG\nHome Javnost rada Aktuelno Saopštenja Otvorena izložba „Novac Republike Italije od 1946. do 2002“.\nPovodom obilježavanja 2. juna, dana Republike Italije, danas je u Muzeju novca Centralne banke Crne Gore na Cetinju svečano otvorena izložba „Novac Republike Italije od 1946. do 2002“. Izložba je realizovana u saradnji Ambasade Republike Italije u Crnoj Gori i Centralne banke Crne Gore.\nIzložbu su otvorili guverner CBCG dr Radoje Žugić i Nj. E. ambasador Italije u Crnoj Gori, Luca Zelioli, a njenom otvaranju su prisustvovali ministar kulture Aleksandar Bogdanović, direktorica Narodnog muzeja Anastazija Miranović, gradonačelnik Prijestonice Aleksandar Kašćelan, poslanica Ana Nikolić, članovi Savjeta CBCG i brojne druge zvanice.\n„Čini nam posebnu čast što je Ambasada Italije odabrala CBCG da, u njenom prostoru, organizuje dio bogatog programa obilježavanja svog državnog praznika, što potvrđuje visok stepen reputacije ove institucije“, istakao je guverner Žugić i naglasio da CBCG realizuje ovakve i slične aktivnosti sa ciljem promocije istorijskog i kulturnog nasljeđa, kao i finansijskog edukovanja najšire javnosti.\nObraćajući se prisutnima, ambasador Zelioli je saopštio da ova izložba pruža priliku da, kroz izložene kovanice i novčanice, „oživimo brojne italijanske velikane, od Galileje do Leonarda, od Verdija do Manconija“. Ambasador Zelioli je jedan dio izloženog materijala, koji pripada njegovoj privatnoj kolekciji, donirao Muzeju novca CBCG, ističući da je siguran da će ova donacija biti valorizovana na najbolji način.\nMinistar Bodganović je, u svom obraćanju, istakao da ova izložba „pokazuje svojevrsnu kulturnu i istorijsku kanonizaciju u razvoju italijanskog društva druge polovine dvadesetog vijeka“. Gradonačelnik Kašćelan se zahvalio Ambasadi Italije zbog odluke da program obilježavanja Dana državnosti otpočne u Prijestonici.\nIzložbu „Novac Republike Italije od 1946. do 2002“, uz stalnu postavku Muzeja „Od perpera do eura“, posjetioci mogu vidjeti svakog dana, od 9 do 17h.


Besplatni mamografski pregledi u saradnji s kompanijom ANITA @ raceforthecure.ba\nBesplatni mamografski pregledi u saradnji s kompanijom ANITA\nU skladu sa epidemiološkom situacijom u našoj zemlji do kraja ove godine organizovat ćemo Dane zdravlja na više od 20 lokacija u Bosni i Hercegovini. Na tri lokacije besplatni mamografski pregledi bit će obavljeni u saradnji sa kompanijom ANITA.\nTokom Dana zdravlja ženama se pružaju usluge besplatnog mamografskog pregleda, s tim da uvijek nastojimo obezbijediti i dodatne preglede, kao što su mjerenje nivoa glukoze u krvi, mjerenje pritiska i edukativne razgovore. Dane zdravlja provodi medicinsko stručno osoblje u saradnji sa ženama preživjelim karcinom dojke.\nGlavni cilj ovog projekta je osnaživanje žena iz ruralnih područja i pružanje informacija o zdravim stilovima života koje će ženama pomoći da uspostave zdrave navike i unaprijede svoje zdravlje. Dani zdravlja za cilj imaju podizanje svijesti o karcinomu dojke i generalno osnaživanje ženskog zdravlja u našoj državi,.


UNICEF Bosnia and Herzegovina - Info centar - Dječiji glasovi važni za diskusije o klimatskim promjenama\nMladi iz cijele BiH sačinili preporuke svim nivoima vlasti Mladi iz cijele BiH sačinili preporuke svim nivoima vlasti Dječiji glasovi važni za diskusije o klimatskim promjenama\nDva dana nakon uručenja Nobelove nagrade stručnjacima za okoliš, UNICEF je objavio publikaciju koja opisuje zabrinutost djece i mladih za klimatske promjene.\nPublikacija “Klimatske promjene i djeca” razmatra efekte klimatskih promjena na zdravlje i razvoj djece i planirano je predstavljena istovremeno sa UN konferencijom svjetskih lidera o klimatskim promjenama na Baliju. “Kada su mladi upitani da nabroje svoje najveće brige u vezi sa svijetom u kome žive, jedna od tema koja se našla visoko na listi su klimatske promjene” kaže Izvršna direktorica UNICEF-a Ann M. Veneman. “Dok imamo još mnogo za naučiti o posljedicama klimatskih promjena, ekonomski i socijalni razvoj ne mogu biti održivi ako odlučno ne riješimo to pitanje.” Istovremeno sa konferencijom na Baliju, Specijalna sesija UN-a na visokom nivou posvećena je djeci i mladima i održava se u sjedištu UN-a u Njujorku. Ovaj sastanak, nazvan “Svijet prilagođen djeci, pet godina kasnije”, će procijeniti rezultate nakon Specijalne sesije UN-a za djecu, održane 2002 godine. Izvještaj Klimatske promjene i djeca će biti prezentiran na specijalnom paralelnom zasijedanju ove specijalne sjednice UN-a u Njujorku. Događaj, čiji je domaćin Vlada Grčke će povezati dva važna pitanja ova dva međudržavna sastanka. Prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) skoro četvrtina svih smrti mogu se pripisati okolišnim faktorima, i ovaj broj se penje na više od jedne trećine smrti među djecom mlađom od 14 godina. Još jedna UNICEF-ova publikacija nedavno objavljena – statistički pregled napretka u pravcu ostvarenja Milenijumskih razvojnih ciljeva nazvan “Napredak za djecu” prezentiran je 10 decembra –ponudio je detaljne podatke o napretku u smrtnosti djece u periodu od 1990. Ipak, tri najveća uzroka smrtnosti među djecom – infekcije dišnih puteva, bolesti dijareje i malarija – su čvrsto povezane sa faktorima životne okoline. Svjetske zdravstvena organizacija predviđa da bi smrtnost od astme, raširene hronične bolesti među djecom, mogla porast za 20% do 2016 ukoliko se hitno ne poduzmu mjere koje bi smanjile emisiju štetnih plinova iz automobila i fabrika.\nUNICEF sarađuje sa Okolišnim programom UN-a (UN Environment Programme) i UN Okvirnom konvencijom o klimatskim promjenama (UNFCCC), između ostalih kako bi se razvila strategija za promociju zdravog i sigurnog okoliša za djecu. Ova strategija će se fokusirati na mjere prevencije rizika za preživljavanje djece, zaštitu i obrazovanje, uz istovremeno jačanje kapaciteta za odgovor na potrebe djece i slučaju humanitarne krize vezane sa klimatskim promjenama. Dok je većina resursa na planeti pod prijetnjom klimatskim promjenama, jedan od važnih obnovljivih izvora energije – snaga mladih ljudi da pokrenu promjene – je dostupna u neograničenim količinama. Zajedno sa svojim partnerima, UNICEF takođe razvija Info paket za edukaciju o životnoj sredini, kako bi osposobio djecu da zaštite i očuvaju svoju životnu sredinu. Español Français


Počinje izgradnja pogona za med u Rači - AgroSmart\nSavez pčelarskih organizacija Srbije (SPOS) obaveštava javnost da je na pragu realizacija sna koji pčelari sanjaju već 40 godina, a to je izgradnja sopstvenog Pogona za prikupljanje i plasman meda pod nazivom „Naš med“. Izgradnjom ovog pogona omogućiće se zajednički organizovani nastup pčelara na tržištu meda.\nSPOS je, kako navode iz ove organizacije u poslednjih nekoliko godina uspeo da prevaziđe mnogobrojne i mukotrpne izazove koji su mu stajali na putu ka ostvarenju ovog velikog i značajnog projekta. Sve je to prevaziđeno i 1. juna je izabran izvođač radova, a 16. juna potpisan je Ugovor o građenju Pogona.\nU ponedeljak, 25. juna 2018. godine u opštini Rača u 12 sati, u ulici Kralja Petra Prvog, preko puta dvorca biće upriličeno polaganje kamena temeljca i iz SPOS pozivaju sve zainteresovane da prisustvuju ovom događaju.