NEMA VIŠE DILEME! Evo koga će Dejan Radonjić da trenira u narednoj sezoni\nDejan Radonjić je stavio potpis na novi ugovor.\nCrnogorski košarkaški stručnjak i Bajern Minhen su produžili saradnju, pa će bivši trener KK Crvena zvezda do leta 2020. biti na klupi nemačkog šampiona.\nKako je saopštio Bajern, do produžetka ugovora je došlo neposredno pred subotnji duel sa Braunšvajgom, kako bi ekipa i strateg mogli da se u miru pripreme za predstojeće izazove u završnici sezone.\nRadonjić je preuzeo Bavarce pre godinu dana, odveo ih do titule, prvi deo ove sezone završio je sa samo tri prvenstvena poraza, dok je evroligaško četvrtfinale umalo izmaklo.\n"Kontinuitet je veoma važan u košarci, naročito za jednu mladu evroligašku organizciju popout ove, pa sam više nego srećan zbog ovog poverenja, jer ćemo moći da nastavimo zajednički put. Osećam se veoma prijatno u Minhenu i u ovom velikom klubu, koji želi da zajedno nastavimo dalje. Sada u potpunosti okrećemo pažnju ka plej-ofu", rekao je Radonjić, a prenosi sajt Bajerna.


SDP Srbije deo vladajuće većine u Majdanpeku – SDP Srbije\nPočetna/Vesti/SDP Srbije deo vladajuće većine u Majdanpeku\nU opštini Majdanpek došlo je do promene lokalne vlasti i u novoj skupštinskoj većini svoje učešće ima i Opštinski odbor Socijaldemokratske partije Srbije. Na prošlogodišnjim lokalnim izborima SDP Srbije nastupala je u koaliciji sa Socijalističkom partijom Srbije i Partijom ujedinjenih penzionera Srbije. Na ovim izborima zajednička lista osvojila je ukupno 5 odborničkih mandata, od kojih je SDP Srbije pripao jedan odbornički mandat.\nPosle konstituisanja skupštine, vlast su formirale Demokratska stranka (13 mandata) i koalicija URS-a i Vlaške stranke (4 mandata) sa ukupno 17 mandata. Opoziciju navedenoj vlasti činile su SNS (6 mandata), SPS-SDPS-PUPS (5 mandata) i koalicija Preokret koju čine LDP, SPO i grupa građana (3 mandata). Opozicioni blok ovih stranaka nastupao je jedinstveno kao konstruktivna opozicija, što je, između ostalog, i dovelo do toga da dva odbornika (jedan iz DS-a i jedan iz URS-a) podrže promenu vlasti i formiranje nove skupštinske većine.\nNa poslednjoj sednici Skupštine opštine Majdanpek smenjeni su dotadašnja predsednica Skupštine opštine Milica Jasenski (URS), njen zamenik Nebojša Trailović (Vlaška stranka), predsednik opštine Dragan Popović (DS) i njegova zamenica Zora Trujić (DS). Umesto njih na najviše funkcije u lokalnoj vlasti izabrani su: Dejan Vagner (SNS) za predsednika opštine, Draško Ćetković (Preokret) za zamenika predsednika opštine, Slaviša Božinović (SPS) za predsednika Skupštine opštine i Bojan Pavlović (potpredsednik OO SDP Srbije) za zamenika predsednika Skupštine opštine.\nNova sednica Skupštine opštine Majdanpek biće održana 7. avgusta, kada bi trebalo da dođe do promena u lokalnim javnim preduzećima i ustanovama, čiji osnivač je lokalna samouprava, a na čija mesta će i SDP Srbije predložiti kadrove koji će svojim stručnim i ljudskim kvalitetima doprineti kvalitetu rada ovih preduzeća i ustanova.


SRPSKA CRNJA – U Domu zdravlja Srpska Crnja otvorena je Rosa škola roditeljstva u kojoj će budući roditelji imati priliku da dobiju stručne savete i podršku tokom trudnoće i prvih godina odrastanja deteta.\nOtvaranje škole roditeljstva u Srpskoj Crnji usledilo je nakon otvaranja pet škola u 2016. godini u Ubu, Vranju, Požarevcu, Kuršumliji i Surdulici uz podršku Ministarstva zdravlja Republike Srbije. U ovoj godini škole će biti otvorene i u Svilajncu, Bojniku, Batočini i Sjenici.\n– Ponosni smo što u saradnji sa Rosa vodom podržavamo roditelje u Srpskoj Crnji u najranjivijem periodu roditeljstva. Mreža postojećih škola je sada značajno proširena i raduje nas što ćemo i ove godine kroz ekspertsku pomoć stručnjaka u školama dodatno podržati roditeljstvo na sistemskom nivou – izjavila je pomoćnik ministra zdravlja Vesna Knjeginjić.\n– Škole roditeljstva su mesta na kojima mame i tate stiču sigurnost da se snađu u novim ulogama, i veoma nas raduje što već otvorene škole posećuje sve više mama i tata. Veliku zahvalnost za uspešnost misije škola roditeljstva dugujemo građanima, koji su kupovinom Rosa vode doprineli spokojnijoj budućnosti brojnih porodica u Srbiji – izjavila je predstavnica Rosa vode Julija Žigić.\nTagoviRosa škola roditeljstva Rosa Voda Srpska Crnja


KONCERT POBEDNIKA 17. MEĐUNARODNOG TAKMIČENJA SOLO PEVAČA "LAZAR JOVANOVIĆ" - RoditeljSrbija.com\nNaslovna » Aktuelno » KONCERT POBEDNIKA 17. MEĐUNARODNOG TAKMIČENJA SOLO PEVAČA “LAZAR JOVANOVIĆ”\nU nedelju, 26. januara kasno uveče je na Kolarčevom narodnom univerzitetu završeno XVII Međunarodno takmičenje solo pevača „Lazar Jovanović“, najeminentnije i najveće opersko takmičenje u zemlji. Nakon četiri dana trajanja i nekoliko hiljada posetilaca, u izuzetnoj konkurenciji od preko stotinu kandidata, odlukom internacionalnih žirija dobitnik glavne nagrade takmičenja je Beti Bratina, sopran iz Slovenije. Ona se predstavila kompleksnim i ubedljivim programom na velikoj sceni Kolarčeve zadužbine. Nagrada podrazumeva organizaciju solističkog koncerta sa orkestrom Beogradski simfoničari na velikoj sceni Kolarčeve zadužbine uz finansijsku nagradu u iznosu od pet stotina eura.\nTri nagrade Kulturnog elementa: organizaciju solističkog koncerta na eminentnim lokacijama u Beogradu i finansijsku nagradu od dve stotine eura dobili su ravnopravno Tena Lončarević (Hrvatska), Lana Maletić (Srbija/Hrvatska) i Olivera Krivokuća (Srbija). Pokrovitelj takmičenja je Rotari distrikt 2483, finansijske nagrade dodeljuje JCI Srbija i Veselin Ćesarov, a prijatelji takmičenja su GeloRevoice i Hotel Envoy.\nPreporuku žirija za učešće u produkciji Operosa opera festivala dobio je Emanuil Hristofakakis iz Grčke, dok je nagradu najuspešnijem profesoru, tj. profesoru čiji su učenici osvojili najveći broj nagrada na ovogodišnjem takmičenju dobila Valentina Taškova iz Muzičke škole „Mokranjac“ iz Beograda. Specijalna nagrada AV TIM produkcije, profesionalni studijski snimak dobili su Irina Subašić (Hrvatska), Stefani Pjetlović (Hrvatska) i Konstantin Kostić (Srbija), a specijalnu nagradu člana žirija Marije Temeši – plaćeno učešće na masterklasu u Segedinu u Mađarskoj u julu mesecu ove godine dobili su Emanuil Hristofakakis iz Grčke i Nataša Jovović iz Crne Gore.\nŽiri za starije uzraste je zasedao u sastavu Berislav Jerković (Hrvatska), Marija Temeši (Mađarska), Dragana Radaković (Srbija), Pia Brodnik (Slovenija) i Željka Milanović (Srbija).\nfebruara od 18 časova na Kolarcuće biti održan koncert pobednika na kojem će pored dobitnika specijalnih nagrada, nastupiti i pobednici kategorija i najbolje plasirani takmičari.\nkolarac koncert nagrade Pobednici Takmičenje Lazar Jovanović 2020-01-29\nPrethodni: DOMAĆI FILM „OTAC“ U BERLINU-MCF\nSledeći: SONIKOV FILM – Taramount uskoro u bioskopima


Krkobabić: U 2019. 25 miliona evra za razvoj zadrugarstva - AgroFin\nNaslovna VESTI Krkobabić: U 2019. 25 miliona evra za razvoj zadrugarstva\nKrkobabić: U 2019. 25 miliona evra za razvoj zadrugarstva\n„Pokušaćemo da objedinimo porodična gazdinstva“\nMinistar bez portfelja u Vladi Republike Srbije zadužen za regionalni razvoj i koordinaciju rada javnih preduzeća Milan Krkobabić istakao je da je do sada formirano 311 poljoprivrednih zadruga, čime je, kako je ocenio, napravljen iskorak u pravcu opstanka sela.\nKrkobabić je nakon razgovora sa gradonačelnicom Kruševca Jasminom Palurović i rukovodstvom tog grada o formiranju zadruga i o regionalnom razvoju rekao da je planirano da se u republičkom budžetu naredne godine izdvoji 25 miliona evra za razvoj zadrugarstva.\nOn je precizirao da je to četiri puta više nego ove godine, i najavio da će Srpska akademija nauka i umetnosti (SANU) napraviti mapu regiona, a biće definisana i strategija ravnomernog regionalnog razvoja.\nPokušaćemo da objedinimo porodična gazdinstva i oformimo što više specijalizovanih poljoprivrednih zadruga, koje mogu da odole izazovima tržišta, naveo je ministar.\nKrkobabić je naglasio da Srbija treba da podstiče razvoj stočarstva jer je potpisan ugovor sa Kinom o izvozu junećeg i jagnjećeg mesa, pri čemu je naveo podatak da se sada izvozi samo 300 tona junećeg mesa, što je sto puta manje nego u vreme SFRJ.\nU okviru posete Kruševcu, ministar je u selu Lazarevac obišao i zemljoradničku zadrugu „Euro Duo Kalem“, kojoj je dodeljeno 11,3 miliona dinara bespovratnih sredstava iz prošlogodišnjeg Programa podrške sprovođenju mera ravnomernog regionalnog razvoja, učešćem države u ekonomsko-finansijskim podsticajima za postojeće i formiranje novih zadruga.\nZadruga uspešno posluje od 2006. godine, bavi se gajenjem voća i proizvodnjom sadnog materijala, a sa osam članova i više od 40 kooperanata (sa teritorije opština Kruševac, Trstenik i Varvarin), godišnje proizvede skoro milion voćnih sadnica i 500 tona svežeg voća (jabuka, krušaka, šljiva, trešanja) namenjenih uglavnom izvozu u Rusiju, Gruziju, Kazahstan, Tadžikistan, Uzbekistan i Kirgistan.\nZadruga je novcem dobijenim iz Programa kupila minusno/plusnu lager komoru za skladištenje voća, povrća i sadnog materijala.\nKrkobabić je rekao da je posetio ovu zadrugu kako bi se uverio u to kako su iskorišćena sredstva i da li je lokalni budžet spreman da prepozna značaj udruživanja poljoprivrednih gazdinstava u zadruge.\nOvako dobrim programima pokušavamo da vratimo veru u zadrugarstvo zbog čega ćemo razmotriti mogućnost izdvajanja sredstava i iz gradskog budžeta za pomoć zadrugama, rekao je Milojević.\nPrethodni tekstCene na berzama u periodu od 8. do 12. oktobra 2018.\nSledeći tekstNedimović: U naredna dva meseca novi IPARD poziv


Tanjug 4. avgusta 2021. 10:26\nBRISEL – Svetska zdravstvena organizacija (SZO) traži 11,5 milijardi dolara hitnih sredstava za borbu protiv zaraznijeg delta soja korona virusa, prema nacrtu izveštaja u koji je Rojters imao uvid.\nVeliki deo novca koji se traži od partnera SZO potreban je za kupovinu testova, kiseonika i maski za lice za siromašnije države, kako se navodi u dokumentu, za koji se očekuje da će biti objavljen ove nedelje.\nKako se navodi, u izveštaju koji je i dalje podložan promenama, prikazani su rezultati i finansijske potrebe programa ACT za podršku vakcinama, lečenju i dijagnostici kovida-19 širom sveta.\nOvaj program koji je uspostavljen na početku pandemije, i dalje je u velikoj meri nedovoljno finansiran, a njegovi koordinatori strahuju da će tako ostati i dalje, rekao je neimenovani zvaničnik ACT-a Rojtersu.\nKao rezultat toga, SZO je smanjila skoro pet milijardi dolara svojih ukupnih zahteva za dodatna sredstva, kako pokazuje dokument, dok joj je i dalje potrebno 16,8 milijardi dolara, skoro onoliko koliko je do sada prikupljeno, a hitno je potrebno 7,7 milijardi dolara.\nU dokumentu se, takođe, traži dodatnih 3,8 milijardi dolara, preko 7,7 milijardi dolara, kako bi 760 miliona doza vakcina protiv kovida-19 moglo da se isporuči sledeće godine.\n„Ove opcije za kupovinu moraju se primeniti u narednim mesecima ili će doze vakcina biti izgubljene“, upozorava se u dokumentu.\nGeneralni direktor SZO Tedros Adhanom Gebrejesus rekao je prošle sedmice da je hitno potrebno 7,7 milijardi dolara, ali nije dao pregled planirane potrošnje i nije rekao koliko je dodatnog novca potrebno za vakcine.\nDeo projekta distribucije vakcine, sve se više oslanja na donacije bogatih zemalja, umesto na sopstvene zalihe, nakon što je ključni proizvođač Indija ograničio izvoz vakcina kako bi povećao svoju proizvodnju vakcina.


Nastavak saradnje sa agencijom TIKA - SDA Sandžaka\nNastavak saradnje sa agencijom TIKA\nBEOGRAD - Ministar dr. Sulejman Ugljanin sastao se danas u svom kabinetu u Vladi Srbije sa Gukčanom Kalkanom direktorom agencije TIKA za Srbiju (Turske uprave za međunarodnu saradnju).\nMinistar Ugljanin kao član Vlade i kopredsjednik Zajedničkog međudržavnog komiteta za saradnju Srbije i Turske istakao je važnost saradnje dvije zemlje na svim poljima, a naročito uključenje ove turske razvojne agencije u projekte u 48 nerazvijenih opština koje se nalaze u nadlježnosti Kancelarije za održivi razvoj nedovoljno razvijenih područja, na čijem je on čelu. "Kancelarija za održivi razvoj veoma je zainteresovana za projekte koje realizuje TIKA, ali i spremna je da pomogne opštinama i građanima nerazvijenih opština da kod konkurišu za razvojene projekte kod ove turske agencije" naglasio je Ugljanin.\nTokom dužeg i srdačnog razgovora, Gukčan Kalkan izrazio je zadovoljstvo dosadašnjim djelovanjem u Srbiji i i rekao da je TIKA spremna da finansira neke projekte u najnerazvijienijim opštinama, kao što su projekti iz oblasti obrazovanja i zdravstva.\nČeška i Švedska zainteresovane su da pomognu nerazvijenim područjima u Srbiji, rečano je danas na odvojenim sastancima predsjednika SDA Sandžaka i ministra u Vladi Srbije dr. Sulejmana ...


Srbija /Počela izgradnja autoputa Beograd-Sarajevo / Radio Sarajevo\nSrbija / Počela izgradnja autoputa Beograd-Sarajevo\n01. 09. 2019. u 12:10:00 Fena\n"Put Sremska Rača-Kuzmin dio je naše veze s BiH, sa Sarajevom, i jako je važan. Pripremni radovi već počinju danas i sutra, a turska kompanija zajedno sa srpskim kompanijama radit će taj dio puta", kazala je Mihajlović.\n"Naravno, to je samo jedan od autoputeva koje mi počinjemo raditi ove godine. Počeli smo u svibnju raditi Preljina-Požega. Mnogo nam je važna ta dionica, jer odatle se račvamo za Crnu Goru i BiH", istaknula je Mihajlović.\nUkazala je da nema nikakve dileme kuda ide trasa autoputa, kao i da su oko 2 i pol godine potrebne da se radovi završe.\n"Ovdje počinjemo radove na mostu koji praktično predstavlja najzahtjevniji dio te dionice", rekla je Mihajlović za RTS.\nTagovi: autoput Beograd Sarajevo Bosna i Hercegovina Srbija\n! / Brza cesta Beograd-Sarajevo: U srijedu potpis ugovora za izgradnju dionica kroz Srbiju\nInvesticije / Mihajlović: Turska se uključuje u izgradnji puta Beograd-Sarajevo


PREDSEDAVANJE EU - IZAZOVI I OČEKIVANJA ⋆ Evropski pokret u Srbiji\nHome/Saopštenja, Vesti/PREDSEDAVANJE EU – IZAZOVI I OČEKIVANJA\nDa li Zapadni Balkan i proširenje EU mogu biti na listi prioriteta francuskog predsedavanja, kakav je potencijal za postizanje promena u politici EU i sa kojim ograničenjima se suočava predsedavajući, bila su pitanja današnjeg panela “Predsedavanje EU: Izazovi i očekivanja”, koji je organizovao Evropski pokret u Srbiji uz podršku Francuskog instituta u Beogradu.\nU uvodnom delu panela, Kristijan Luken (Christian Lequesne), profesor političkih nauka na Pariskom institutu političkih nauka i glavni i odgovorni urednik Evropske revije međunarodnih studija (ERIS), govorio je o nekim prioritetima francuskog predsedavanja Evrospkom unijom, apostrofirajuci značaj ekonomskog osnaživanja iz zvaničnog slogana Oporavak, moć i privrženost .\n“Brojne su prednosti ulaska u Evropsku uniju, poput povećanog obima trgovinskih razmena, podsticaja rasta BDP-a, većih plata, penzija i slično. Međutim, Evropskoj uniji je potrebna jedna snažna, demokratska Srbija koja je uspešno sprovela reforme institucija. Pre svega zato što je Srbija jedna velika zemlja na Zapadnom Balkanu koja može imati potencijal da postane faktor stabilnosti na eksternim granicama EU, što je Evropskoj uniji veoma bitno”.\nProfesor Luken je istakao i značaj komunikacije i vidljivosti kada se radi o EU i njenim vrednostima i rekao da odnos EU i Srbije i Zapadnog Balkana treba da bude dvosmeran. Ne radi se tu samo o finansjiskoj pomoći koju pruža EU, već o saradnji koja treba da postoji u obalsti bezbednosti, borbe protiv korupcije i slično. ” Srbija je potrebna Evropskoj uniji, jer može biti potencijalan faktor stabilnosti na njenim eksternim granicama”, rekao je profesor Luken.\nPotpredsednik Evropskog pokreta u Srbiji, Ivan Vujačić, rekao je da se Srbija trenutno nalazi u pat-poziciji kada je reč o evropskoj integraciji, ističući da se proširenje trenutno ne nalazi na listi prioriteta Evropske unije.\n“Činjenica jeste da Evropskoj uniji predstoji reforma njene politike i institucija, čime je pitanje proširenja gurnuto u drugi plan. Sa druge strane, Srbija ništa ne preduzima kako bi se nastavio proces evropskih integracija. Uopšte nije bitno koliko se klastera otvori, već koliko je Srbija sposobna da ih zatvori. Dodatan problem predstavlja nedostatak objektivne dvosmerne komunikacije između Evropske unije i građana Srbije, koji se nalaze u ubeđenju da su nam glavni i jedini strateški partneri Kina i Rusija”, kazao je Vujačić i dodao da nedovoljna informisanost o prednosti članstva u Evropskoj uniji predstavlja jedan od glavnih uzroka skeptičnosti građana.\nNovinarka i bivša dopisnica Rojtersa, Julijana Mojsilović, smatra da su kandidati za članstvo često u nedoumici u vezi sa onim šta mogu da očekuju prilikom ispunjenja uslova za ulazak u Evropsku uniju.\n“Često se proces EU integracija svodi na neki vid transakcione diplomatije. Međutim, to nije dobro rešenje, budući da kandidati za članstvo analiziraju iskustva drugih zemalja iz okruženja. Recimo, Severna Makedonija se odrekla svog prethodnog imena da bi postala članica NATO-a i počela pregovore o ulasku u EU. To, međutim, nije dalo konkretan rezultat” kada se o evrointegracji radi, rekla je Mojsilović.\nPanelisti su zaključili da je potrebno uložiti napore u preciznije definisanje zahteva Evropske unije kada je reč o procesu integracija, kao i da je neophodno unaprediti nivo dvosmerne komunikacije između EU i građana zemalja kandidata u cilju sticanja što objektivnijih informacija o prednostima članstva.\nOvo je bio četrvrti panel iz serije “Randevu u Evropskoj uniji” koju Evropski pokret u Srbiji realizuje uz podršku Francuskog instituta i ambasade Republike Francuske.\nBy mashaedit| 2021-11-25T19:52:05+01:00\tNovember 25th, 2021|Categories: Saopštenja, Vesti|Comments Off on PREDSEDAVANJE EU – IZAZOVI I OČEKIVANJA


Ostvareni snovi malih, velikih igrača: "Fantazija o baletu" na sceni Pozorišta na Terazijama\nNaslovna VESTI Ostvareni snovi malih, velikih igrača: “Fantazija o baletu” na sceni Pozorišta na...\nBrojni mališani žele da postanu baletski igrači, zamišljaju kako će zaigrati na velikoj sceni, dobiti aplauze publike… a, nekima se ti snovi pretoče u javu!\nPolaznici Baletskog centra Ana Pflug na sceni Pozorišta na Terazijama\nStotinak dece od tri do četrnaest godina, polaznici Baletskog centra Ana Pflug, prvi put su 29. maja zaigrali na sceni pravog pozorišta u predstavi “Fantazija o baletu” i tako zakoračili na put koji vodi ostvarenju njihovog sna: da postanu pravi igrači! Graja u hodnicima i na sceni Pozorišta na Terazijama, šljokice, šminka, suknjice, pačke… Uzbuđenje, buketi cveća, rodbina i školski drugari u gledalištu. Ipak, nekako svečano, uzbudljivo, u skladu sa ambijentom ovog pozorišta.\nJovica Begojev sa mlađanim balerinama\nLibreto predstave je jednostavan i jasan: mala Ana je sa mamom i drugaricama u pozorištu gledala balet, koji joj se veoma dopao. Posle predstave, otrčala je iza scene i od primabalerine dobila sliku sa posvetom! Uzbuđena i očarana onim što je videla i doživela te večeri, ona je rešila da postane – balerina. Mama joj je, međutim, objasnila da prvo treba da upiše baletsku školu i da mora mnogo da vežba da bi postala slavna igračica. Ana je razumela i vredno vežbala dok nije i sama, kao u bajci, postala primabalerina!\nNikola Korać sa malim balerinama\nPredstava “Fantazija o baletu” premijerno je izvedena pre četiri godine na sceni Dečjeg kulturnog centra u Beogradu. Republičko Ministarstvo kulture i informisanja podržalo je i sufinansiralo koreografiju, libreto i izbor muzike Ane Pflug. U realizaciju ove bajkovite predstave od početka su uključeni i baletski stručnjaci, prvak baleta Narodnog pozorišta Konstantin Tešea i baletski pedagog Gordana Sivičević Ignjatović. Četiri godine kasnije, obnovljena predstava ima i neke nove, zahtevnije koreografije, budući da je Baletski centar prerastao i u školu klasičnog baleta. Tako je ovoga puta autorski tim proširen: asistent koreografa je Dalija Imanić Savić, a repeticije su poverene Snežani Zablaćanski, Nikoli Koraću, Gordani Janković i Korani Paunović.\n– Veoma sam zadovoljna nastupom i veselom atmosferom u publici – kaže Ana Pflug, koja već sedam godina uspešno vodi baletski centar koji ima više od stotinu polaznika. – Deca su se odlično snašla na sceni imajući u vidu uzrast i kratko vreme za pripremu. Poseban pečat uspehu predstave definitivno je dao prvak baleta Narodnog pozorišta, Jovica Begojev, koji je nastupio sa učenicama drugog razreda osnovne škole. Bile su to njihove prve podrške i igra sa pravim baletskim umetnikom! Ponosna sam na naš zajednički rad i uspeh. Ne bih nikoga da izdvajam, svi su bili odlični u skladu sa uzrastom. Ponašali su se kao mali profesionalci… Za sada imamo samo dva dečaka, ali su dobri i verujem da će ih ovo iskustvo ohrabriti da istraju.\nPrethodni članakŽurka na plaži: Belgreat festival u julu na zemunskom Lidu\nSledeći članak“Sada”, novi album Massima Savića


Dve sezone, dve titule - Glas Podrinja\nFK „RADNIČKI“ PROSLAVIO TITULU PRVAKA MOL „MAČVA“\nDve sezone, dve titule\nDve godine, dve proslave titule za drugi najstariji šabački fudbalski klub. „Radnički“ je dve sezone ubedljiv, osvaja titule, i sasvim zasluženo, naredne sezone će igrati u Mačvanskoj okružnoj ligi. Borba ove sezone bila je znatno teža nego sezonu ranije, ali su dobar jesenji deo sezone i fantastično proleće obogatilo trofejnu vitrinu velikog kluba.\nŠapčani su se na startu sezone i tokom cele prve polusezone suočavali sa velikim kadrovskim problemima. Iako je spisak prijavljenih igrača ukazivao da „Radnički“ ima najjači tim, bukvalno nijedan meč, trener(i) nisu mogli da izvedu najjaču postavu. U svakom trenutku nekog od igrača povreda je odvojila od terena. Podatak koji možda najbolje ilustruje takvo stanje je da, tandem krilnih napadača, Pavlović i Dragićević, imaju svega 40 ““ ak minuta zajedničkih nastupa, i to podeljenih u nekoliko utakmica. Uprkos problemima, „šabački crveni“ nastavili su na startu niz pobeda započet sezonu ranije. Prvo mesto ubrzo je preuzeto, ali je u završnici jeseni došlo do krize rezultata više nego igre. Prvi poraz pretrpljen je u Duvaništu, potom je „Cer“ slavio u Šapcu, a potom su Šapčani, u derbiju, podelili bodove sa Milicionarom iz Bogatića. Ipak, dva vezana trijumfa u poslednja dva kola, približili su „Radnički“ lideru na bod.\nDosta je promena doneo i zimski prelazni rok. Redove Šapčana napustio je prvi čuvar mreže Pešić, kao i još nekoliko igrača, te se pristupilo rekonstrukciji tima. Ipak, promene nisu uticale negativno na rezultate tokom proleća. „Radnički“ je iskoristio slabe rezultate glavnih rivala, Budućnosti i Milicionara, a nizom trijumfa vratio se na lidersku poziciju koju više nije napuštao. Ubedljivo je savladan tim iz Zminjaka, 3:0, tradicionalno teška gostovanja pretvarane su u efikasne trijumfe. Prednost na vrhu je rasla, u jednom trenutku je iznosila i deset bodova. Već sredinom nastavka bilo je jasno da će ponovo svečano postolje na SRC „Zorka“ čekati pobednički pehar. Na kraju „Radnički šabački“ 66 bodova, „Milicionar“ 59, „Budućnost“ 51, i pehar u rukama kapitena Miloša Kosjera.\nUz najbolji bodovni saldo, ubedljivo najbolju odbranu i najprecizniji napad, „Radnički“ je imao i najboljeg strelca lige, Kovačevića.\nOvo leto, kažu meteorolozi, biće dugo i toplo, ali u upravi kluba ne žele da gube vreme. Najpre se planira razgovor sa igračima koji su izneli teret ove sezone, a potom i potraga za pojačanjima. Krajem avgusta startuje novo prvenstvo koje „Radnički“ želi da dočeka spreman. Tim napreduje, nalazi se na pravom putu, a dugoročni planovi viši su od ranga gde će klub igrati u sezoni 2015/2016.


Sporazum o specijalnim vezama RS-a i Srbije u cilju bolje regionalne suradnje | Kliker.info\nSporazum o specijalnim vezama RS-a i Srbije u cilju bolje regionalne suradnje\nSrbijanski predsjednik Tadić istaknuo je na pres-konferenciji da snažno podržava sve integracione procese na prostoru bivše Jugoslavije i da potpisani Sporazum znači da Srbija poštuje teritorijalni integritet i cjelovitost BiH, ali se istovremeno realizira i ovaj sporazum koji je, naveo je, u potpunosti u skladu s međunarodnim pravim, odnosno s Daytonskim sporazumom. „Snažno podržavam sve integracione odnose na prostoru bivše Jugoslavije i ovo znači da Srbija poštuje teritorijalni integritet BiH“, kazao je Tadić izrazivši očekivanje da će uslijediti intenzivnija saradnja, snažne investicije srpskih kompanija u privredu RS-a, te čitave BiH na obostrano zadovoljstvo. Tadić je kazao da se potpisivanje Sporazuma dešava u novim okolnostima kada je Srbija članica Ujedinjenih naroda i okolnostima kada je trebalo redefinirati odnose RS-a i Srbije. "Imamo kontinuitet, ali je u ovom trenutku trebalo obezbijediti i jednu punu saradnju u privrednom smislu", kazao je Tadić. Vojislav Koštunica naglasio je da su Srbija i njena Vlada čvrsto opredijeljeni za proširenje regionalne saradnje, te da će Sporazum i biti primjenjivan u duhu te regionalne saradnje. Istaknuo je da Sporazum o specijalnim i paralelnim vezama potvrđuje čvrsto opredjeljenje njegove vlade da se poštuje međunarodno pravo i njegove osnovne principe, bez obzira na to da li se radi o Daytonskom sporazumu, povelji UN-a i Rezoluciji 1244 kojom se jasno i čvrsto definira teritorijalni integritet i suverenitet postojećih država.\n"Sporazum koji smo danas potpisali potvrđuje tu čvrstu opredijeljenost Srbije da se poštuje Daytonski sporazum i u onom dijelu u kome on govori o BiH kao međunarodno priznatoj, suverenoj, državi i u onom koji govori da je BiH sastavljena od dva entiteta".\nKoštunica je kazao da odredbe o specijalnim i paralelnim odnosima u Daytonskom sporazumu kao i sve druge odredbe koje pružaju određena prava i mogućnosti su tu da bi bile primjenjivane. "Jedan sporazum počinje da živi kada se njegove odredbe primjenjuju i utoliko Srbija i RS danas čine doprinos oživotvorenju Daytonskog sporazuma i čine sve da taj sporazum ne ostane samo mrtvo slovo na papiru već da živi životom saradnje između RS-a i Srbije", zaključio je Koštunica. Podsjetio je da su danas potpisani sporazumi o saradnji u mnogim oblastima, bankarstva, kulture, osiguranju i drugo, najavljujući da se ne treba iznenaditi ako se već sutra, na sličnom mjestu, ponovo okupe kako bi i to bio dokaz spremosti da se Sporazum primjenjuje. Predsjednik RS-a Čavić je kazao da potpisivanje Sporazuma otvara mogućnost da to ne bude "mrtvo slovo na papiru, već aktivnost", navodeći da o tome svjedoče i događaji koji su danas u Banjoj Luci pratili potpisivanje, kako je naveo, ovog historijskog sporazuma. Entitetski predsjednik Vlade Dodik kazao je da je ovo značajan događaj i da se ovim potpisivanjem potvrđuje privrženost Daytonskom sporazumu koji predviđa takvu aktivnost, te da se uspostavi nova politička praksa u odnosima među zemljama. "Daytonski sporazum je dajući mogućnost specijalnih odnosa entiteta dao i mogućnost da se brže dođe do stabilizacije u samom regionu i ovo je dokaz toga", kazao je Dodik i dodao da ovaj sporazum već ima određene projekte konkretne privredne saradnje. "Ovim želimo da manifestujemo našu predanost regionalnoj stabilinosti, saradnji i prije svega miru", kazao je Dodik i dodao „da je ovo dugočekani dan za sve u RS-u“. U delegaciji Vlade Srbije koja je u posjeti Banjoj Luci su ministar finansija Mlađan Dinkić, ministar za državnu upravu i lokalnu samoupravu Zoran Lončar, ministar privrede Predrag Bubalo, ministar za kapitalne investicije Velimir Ilić, ministar trgovine, turizma i usluga Bojan Dimitrijević, ministar zdravlja Tomica Milosavljević, ministar za dijasporu Vojislav Vukčević, ministar vjera Milan Radulović.\nSastanci su održani i na bazi privrednih delegacija jer je iz Srbije oko 300 privrednika doputovalo u Banju Luku.


Šabić: Sporne odredbe Zakona o komunalnoj policiji - KRIK\nŠabić: Sporne odredbe Zakona o komunalnoj policiji\nObjavio/la KRIK.rs februar 12, 2016\nPoverenik za informacije od javnog značaja Rodoljub Šabić upozorio je da su pojedine odredbe Predloga izmena Zakona o komunalnoj policiji sporne sa stanovišta ustavnih odredbi koje uređuju zaštitu i obradu podataka o ličnosti.\nŠabić je u pismu upućenom skupštinskom odboru za pravosuđe naveo da se oglašava imajući u vidu značaj zakona, prisutne kontroverze u pogledu ovlašćenja komunalne policije, kao i sporne situacije u vezi sa postupanjem komunalnih policajaca.\nPoverenik je naveo da utvđivanje psihofizičkih sposobnosti za obavljanje poslova komunalne policije predstavlja obradu podataka o ličnosti i da se stoga mora uređivati zakonom, a ne podzakonskim aktima ministara.\nŠabić je istakao da ranije nije imao prilike da da mišljenje, jer mu nacrt nije bio dostavljen iako je to predviđeno poslovnikom vlade.\nPredlog izmena Zakona o komunalnoj policiji nalazi se u skupštinskoj proceduri.\nfebruar 12, 2016 u 18:07\nda li ste vi ozbiljni,kakav zastitnik ovoga ili onoga,pa njih niko ne zarezuje ni za sta,u ovoj zemlji se ne postuje odluka ustavnog suda,a da se prihvati preporuka zastitnika,svasta,pa ko nam je ministar pravosudja,istina nasledio je taj resor od gorih od sebe,treba da smo srecni sto i ovako funkcionise.\nfebruar 12, 2016 u 22:18\nZgranut sam ovim komentarom, gospodin“ zna sve“ o našem jadu, ali nam ipak preporučuje da budemo srećni, valjda što smo živi, ne propuštajući „priliku“ da utvrdi gradivo i ne upre prst u prethodne.


REPUBLIKA SRPSKA NEĆE PRIZNATI NEZAVISNOST KOSOVA\nBIJELjINA, 13. APRILA (SRNA) – Predsjednik Republike Srpke Milorad Dodik izjavio je da BiH neće priznati nezavisnost Kosova zato što to neće priznati Republika Srpska, koja je nezaobilazan faktor stabilnosti BiH.\nDodik je rekao da je na prvoj sjednici Savjeta ministara BiH ministar inostranih poslova BiH Zlatko Lagumdžija pokušao da ubaci uredbu koja je trebalo da reguliše ili dovede do nekog suštinskog neformalnog priznanja Kosova.\n“Kosovo su `vještački` priznale zemalje i velike moćne sile u aroganciji da kazne Srbiju i srpski narod, da ga još jednom ponize, i takvo Kosovo ne može da dobije legitimitet od Srpske”, rekao je Dodik sinoć za BN televiziju.\nPredsjednik Srpske istakao je da na dnevnom redu Republike Srpske neće biti priznanje Kosova, koje je nelegalna i nelegitimna država, te da je u tom pogledu apsolutno jasan stav, što znači da neće doći ni do stavljanja na dnevni red pitanja priznanja.\n“Republika Srpska, uprkos pritiscima bošnjačke strane, neće dozvoliti da to pitanje uopšte bude razmatrano, jer u BiH ne možete da završite ni jedan posao bez saglasnosti Srpske, koja brani svoje interese i ciljeve. Srpska je napravila političku ekspanziju u okviru BiH, jačajući svoje institucione moći u borbi za poziciju i vraćanje prioriteta koji joj odgovaraju”, rekao je Dodik.


Švedskom rediteljskom dvojcu nagrada Andergraund spirit – Nadlanu.com\nObjavljeno 8. juna 2011. / 11:02:10\nBEOGRAD, 8. juna 2011. (Beta) – Dobitnici nagrade "Andergraund spirit" 18. Festivala evropskog filma na Paliću švedski su reditelji Ola Simonson i Johanes Stjerne Nilson, saopštili su u sredu organizatori te manifestacije.\nBEOGRAD, 8. juna 2011. (Beta) – Dobitnici nagrade „Andergraund spirit“ 18. Festivala evropskog filma na Paliću švedski su reditelji Ola Simonson i Johanes Stjerne Nilson, saopštili su u sredu organizatori te manifestacije.\nRediteljski dvojac iz Švedske filmove snima od 1990. godine, razvijajući jedinstveni stil kojim dominira ironični pogled na grotesknost savremenog života i mehanička priroda ljudske svakodnevice, ističe se u saopštenju organizatora.\nSvetsku slavu postigli su filmom „Muzika za stan i šest bubnjara“ (Music fot One Aparment and Six Drummers), koji je premijerno prikazan na Kanskom festivalu 2001. godine, a potom su usledile mnoge nagrade na prestižnim festivalima širom sveta.\nSlika muzičkih terorista koji upadaju u tudje stanove kako bi održali koncert svirajući na nameštaju i kućnim uredjajima postala je njihov zaštitni znak.\nTaj koncept razradili su svojim prvim dugometražnim filmom „Zvuk buke“ (Sound of Noise, 2010), u kojem ceo grad postaje muzički instrument i prostor za terorisanje njegovih stanovnika.\nRetrospektiva filmova švedskog rediteljskog para biće prikazana na 18. Festivalu evropskog filma na Paliću, koji se održava od 16. do 22. jula, a tokom manifestacije biće im uručena i nagrada.\nRonaldova oproštajna utakmica


, 16. jul 2019\nRezultati EU projekta vrednog više od 1,5 milion evra, namenjenog pripremi za uvođenje automatizovanih postupaka uvoza i izvoza, koja je od suštinske važnosti za unapređenje poslovanja Uprave carina, predstavljeni su danas na završnom događaju u Privrednoj komori Srbije.\nZa sprovođenje ovog projekata Evropska unija donirala je 1.411.335 evra dok je Republika Srbija učestvovala sa 156.815 evra. Zahvaljujući pripremnom projektu, napravljen je prvi korak ka automatizaciji postupaka od koje se očekuje da značajno unapredi kvalitet servisa koji Uprava carina Srbije pruža poslovnoj zajednici i građanima i svrsta je u red visoko razvijenih carinskih administracija.\nU aktivnostima projekta su učestvovali eksperti iz 10 država članica i država kandidata, a predstavnici Uprave carina i Ministarstva finansija su tokom studijskih poseta imali priliku da se uvere kako u praksi funkcioniše primena automatizovanih postupaka.\nPodsetimo da automatizovani uvoz i izvoz podrazumevaju da se carinski postupci sprovode u bespapirnom okruženju za carinu i privredu, a njihova potpuna implementacija je i jedan od uslova za pristupanje Evropskoj uniji. Privrednicima će svakako najznačajnije biti to što puna primena ovih sistema, koja se očekuje do kraja 2023. godine, utiče na smanjenje vremena i troškova neophodnih za obavljanje izvoznih i uvoznih carinskih postupaka, čime se povećava konkurentnost naše privrede.\nMinistarstvo finansija, zajedno sa Upravom carina u svom sastavu, je značajan partner Evropskoj uniji, jer je odgovorno za upravljanje projektima. U sklopu istog ministarstva nalazi se i Sektor za ugovaranje i finansiranje projekata iz sredstava EU, koji funkcioniše kao ugovorno telo i zadužen je za planiranje javnih nabavki, ugovaranje i sprovođenje svih projekata u okviru decentralizovanog sistema upravljanja EU fondovima. Do sada se pokazalo da Ministarstvo ima značajne logističke kapacitete i iskustvo u sprovođenju projekata, a ovo je jedan od uspešno zvršenih projekata, koji to i dokazuje.\nDogađaju povodom završetka projekta prisustvovali su predstavnici Uprave carina Srbije, Ministarstva finansija Republike Srbije, konsultantskog tima angažovanog na projektu, Delegacije Evropske unije u Srbiji, kao i predstavnici brojnih kompanija kojima su informacije o daljim koracima pri uvođenju automatizovanih postupaka značajne za dalji rad.


Posao u Njemačkoj: Na sajt se registrovalo 2.000 Balkanaca – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nPosao u Njemačkoj: Na sajt se registrovalo 2.000 Balkanaca\nSajt euposao.de koji je sa radom počeo prije mjesec dana već ima preko 2.000 prijava.\n– Prije oko pola godine sam krenuo u potragu za poslom i tada sam, kroz razgovor sa ljudima, shvatio da mnogi žele da rade u inostranstvu, ali ne znaju kao da dođu do posla. Počeo sam da se raspitujem oko pravnih regulativa Evropske unije, kako bih utvrdio kako mogu da realizujem ideju i na kraju sam potpisao ugovor sa ovom njemačkom kompanijom i pokrenuo sajt – priča direktor preduzeća “EU posao” Andrej Rosić.\nNajveće interesovanje vlada za Njemačku, koja ujedno i nudi najviše mogućnosti, posebno kada je zdravstvena struka u pitanju. Naš sagovornik naglašava da su za sada poslovi mahom iz Njemačke, ali da će se lista vremenom širiti.\n– Ljudi su jako zainteresovani, pa smo za 20 dana imali preko 2.000 prijava! Prijava za posao se ne plaća i ljudi nemaju nikakve obaveze prema nama, mi naplaćujemo od poslodavca. Ljudi koji nađu posao eventualno mogu da snose troškove putovanja, ukoliko poslodavac to ne pokriva. Sistem je veoma jednostavan, prijava ide preko sajta, a intervju sa poslodavcem, ukoliko kandidat ispunjava uslove, može da se obavi i preko Skajpa – objašnjava sagovornik.\nPored oglasa za posao, na sajtu mogu da se nađu i korisni savjeti o odlasku i životu u Njemačkoj, ali Rosić naglašava da cilj nije “tjeranje” pametnih i talentovanih ljudi iz zemlje, već pružanje mogućnosti ljudima da nađu posao i steknu iskustvo koje kasnije, ukoliko žele, mogu da iskoriste i u svojoj matičnoj zemlji.\n“NATO savez je spreman da nam oprtosti što nas je bombardovao”\nZbog jakov vjetra otkazani letovi na Aerodromu Sajarajeva


Međunarodni dan knjige za decu – Vukova zadužbina\nMeđunarodni dan knjige za decu obeležava se od 1967. godine, na dan kada je rođen Hans Kristijan Andersen, danski književnik, bez čijih bajki se ne može zamisliti odrastanje dece širom sveta, a uveden je u cilju promocije dečje književnosti i čitanja kako bi se skrenula pažnja javnosti na potrebe najmlađih čitalaca.\nJedanaesto godište Danice za mlade, školskog zabavnika za 2019. godinu, deo kalendara Danica Vukove zadužbine, posvećeno je stvaralaštvu za decu i stvaralaštvu dece autora i ogledni je časopis koji predstavlja savremene dečje pisce sa najnovijim ostvarenjima. Ovo jedanaesto godište Danice za mlade predstavljeno je 2. aprila 2019. godine, simbolično na Međunarodni dan knjige za decu, u biblioteci OOŠ „Vladislav Ribnikar“, učenicima petog razreda koji su došli u pratnji nastavnica.\nLjiljana Simić, Rajko Lukač i Slavka Petković Grujičić u razgovoru sa školarcima ustanove „Vladislav Ribnikar“\nDanicu za mlade učenicima je predstavila Ljiljana Simić, urednica Vukovog čitališta. Ona je govorila o značaju ovog školskog zabavnika, o ličnosti Danice za mlade za 2019. godinu, o pesniku Branku Stevanoviću, o Valjevskoj gimnaziji koja je škola ogledalo i uzor i Đaku – pesniku godine Danice za mlade, prošlogodišnjem učeniku generacije OOŠ „Vladislav Ribnikar“, a sada učeniku Matematičke gimnazije, Luki Baroviću. Luka je ovom prilikom govorio stihove tri svoje pesme koje su objavljene u Danici za mlade: Hvala mami rodi i tetki prirodi, Milo za drago i Oproštaj.\nMladoj publici predstavili su se i književnici Slavka Petković Grujičić i Rajko Lukač koji su čitali svoje priče i pesme i uživali u nadmudrivanju sa đacima, a đaci su za kraj lepog druženja pročitali nekoliko pesama iz ovogodišnje Danice za mlade.\nUrednik 3. aprila 2019. 8. oktobra 2019. Vukovo čitalište, Događanja\n← Tribina „Saglasje razlika“\nStručni skup PESNIČKE BROJANICE DOBRICE ERIĆA →


Vesti online / Sport / Fudbal / Sančez prelomio posle Minhena: Odlazi na kraju sezone\nSančez prelomio posle Minhena: Odlazi na kraju sezone\nNajbolji fudbaler Arsenala Aleksis Sančez definitivno je odlučio da napusti londonski klub na kraju sezone, revoltiran zbog teškog poraza u Minhenu od Bajerna (5:1) u prvom meču osmine finala Lige šampiona.\nDosta mu je svega: Aleksis Sančez\nKako navode brojni britanski mediji, "kap koja je prelila čašu" kod Sančeza bila je međusobna svađa igrača u svlačionici posle utakmice na Alijanc areni.\nArsenal već nekoliko meseci pokušava da nagovori hitrog Čileanca da stavi potpis na novu saradnju, ali je do sada sve ponude odbijao. U redu za njegov transfer za sada stoje Juventus i Pari Sen Žermen, ali se veruje da će spisak zainteresovanih na leto biti još duži.\nSve više se priča da će putem Sančez da krene i menadžer Arsen Venger, čiji odlazak na kraju sezone traže navijači "tobdžija".\nFUDBAL Sutra startuje Liga šampiona, prvi derbi u Parizu\nFUDBAL Arsenal kupuje hrvatskog Ćavija\nFUDBAL Emeri postigao dogovor sa Arsenalom!\nFUDBAL Da li se Venger seli u Pariz?


“Krajnje je vrijeme da PIC prestane uzmicati pred političkim siledžijstvom, te da sankcionisanjem propagatora secesionizma, spriječi destabilizaciju u zemlji…”, poručuju iz SDA\n“Milorad Dodik već duži vremenski period djeluje direktno protiv stabilnosti i mira u Bosni i Hercegovini i usporava i blokira reformske procese. Njegove stalno ponavljane izjave, kojima prijeti secesijom RS i rušenjem Dejtonskog mirovnog sporazuma, praćene blokadom bh. institucija, onemogućavaju prijeko potrebni politički i društveni dijalog kojim bi trebalo da se ubrzaju integracijski procesi u korist svih građana i naroda u BiH”, navode iz SDA.\nUmjesto da sve političke snage u BiH budu usmjerene u ispunjavanje 14 prioriteta iz Mišljenja Evropske komisije, što bi našoj zemlji omogućilo dobijanje kandidatskog statusa i opći napredak, prinuđeni smo da odgovaramo na prijetnje secesionizmom koje svakodnevno upućuje Dodik, poručuju iz SDA.\n“Krajnje je vrijeme da PIC prestane uzmicati pred političkim siledžijstvom, te da sankcionisanjem propagatora secesionizma, spriječi destabilizaciju u zemlji. To je, osnovna obaveza PIC-a definisana Dejtonskim mirovnim sporazumom i Londonskom konferencijom”, saopćeno je iz SDA.\nŠAROVIĆ OGOLIO VOŽDA: “Dodik završava put uvođenja BiH u NATO bez da je o tome ikad išta pitao institucije Republike Srpske…”


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Rast crnogorskog BDP-a ove godine 3,1 odsto\n07. 11. 2019. 20:54 >> 20:53 0\nRast crnogorskog BDP-a ove godine 3,1 odsto\nEvropska komisija (EK) povećala je, u novim jesenjim prognozama, rast crnogorskog bruto domaćeg proizvoda (BDP) u ovoj godini na 3,1 odsto. EK je u proljećnim prgnozama za ovu godinu procjenjivala rast crnogorske ekonomije na 2,9 odsto.\nEK je, u pronozama u koje je agencija Mina-business imala uvid, saopštila da će BDP u narednoj godini rasti tri odsto, što je smanjenje u odnosu na 3,1 odsto koliko je prognozirala u proljećnom izvještaju.\nCrnogorski BDP će, kako se navodi u danas objavljenim prognozama, u 2021. godini rasti 2,8 odsto.\n"Završetkom prve dionice auto-puta Bar-Boljare u narednoj godini biće završen šestogodišnji period brze ekspanzije ekonomije, ali takođe i visokog spoljnog i fiskalnog deficita, koji su prouzrokovani tom velikom investicijom. Po završetku građevinskih radova očekuje se usporavanje ekonomskog rasta, koji će istovremeno postati uravnoteženiji, sa korporativnim investicijama i Ličnom potrošnjom", dodaje se u izvještaju.\nIz EK su rekli da bi završetak radova na auto-putu, koji je najavljen za septembar naredne godine, trebalo znatno da smanji obim uvoza koji se odnosi na izgradnju. Međutim, iako bi deficit tekućeg računa trebalo da se poboljša, predviđa se da će ostati dvocifren.\n"Ekonomski rast je usporio na 3,1 odsto u prvoj polovini godine, sa 4,8 odsto u prošloj godini. Uprkos stagnirajućim platama, lična potrošnja ostaje snažna zahvaljujući poboljšanju uslova na tržištu rada i održivog rasta kredita domaćinstava", navodi se u izvještaju.\nJavni dug je u ovoj godini prognoziran na 77,8 odsto BDP-a, dok će naredne godine iznositi 71,5 odsto. Javni dug će se u 2021. godini smanjiti na 62,7 odsto.\n"Javni dug, inače visok, i dalje raste u ovoj godini. Očekuje se da će poboljšani budžetski saldo i povlačenje depozita značajno smanjiti javni dug od naredne i 2021. godine, iako ne ispod 60 odsto BDP-a", dodaje se u izvještaju.\nGodišnji rast proizvodnje u ovoj i narednoj godini usporiće na oko tri odsto, uglavnom zbog slabije građevinske aktivnosti kako se investicioni ciklus, koji se odnosi na auto-put Bar-Boljare, postepeno bude smanjivao. U isto vrijeme, korporativna ulaganja, posebno u sektorima turizma i energetike će, prema procjenama, ostati snažni.\n"Rast lične potrošnje će doprinijeti pozitivnom trendu zarada i zaposlenosti, posebno u turističkom i građevinskom sektoru", smatraju u EK.\nUsporavanje globalne ekonomije predstavlja rizik za smanjenje rasta crnogorske ekonomije u slučaju većeg od očekivanog uticaja na dolaske turista i/ili priliv stranih direktnih investicija (SDI).\nGodišnja inflacija će u ovoj godini iznositi 0,5 odsto, u narednoj 1,3 odsto, a 2021. godini 1,6 odsto.\n"Prognoza je da će dinamika cijena znatno omekšati u ovoj godini, dijelom zbog posljedica veće naplate poreza na dodatu vrijednost (PDV) i akciza. Povećanje minimalne zarade i nastavak rasta potrošnje domaćinstava trebalo bi da dovede do umjereno rastućih pritisaka na cijene u naredne dvije godine", kazali su iz EK-a.\nRješenje dvije problematične domaće banke sprovedeno je na propisan način, bez uticaja na ostatak finansijskog sistema.\n"U svjetlu velike likvidnosti, snažnih rezervisanja kapitala i smanjenog obima nekvalitetnih kredita (NPL), očekuje se da će bankarski sektor, tokom prognoziranog perioda, i dalje podržavati rast kontinuiranom kreditnom aktivnošću", navodi se u izvještaju.\nPodsticajni kapitalni budžet i poboljšana naplata prihoda rezultirali su naglim smanjenjem budžetskog deficita u prvoj polovini ove godine, na 0,8 odsto godišnjeg BDP-a.\nOčekuje se da će kapitalna potrošnja dostići prvobitni budžetski plan do kraja godine, a samim tim će se konsolidovani budžetski deficit povećati na oko 2,5 odsto BDP-a.\nZa rane vakcine na Zapadnom Balkanu 70 miliona\nEK o izmjenama Zakona o službenicima


Svetska banka: BiH treba da ubrza tempo razvoja jer kasni 60 godina za EU - infoPrijedor\nHome › Društvo › Svetska banka: BiH treba da ubrza tempo razvoja jer kasni 60 godina za EU\n– Zaposlenost u svim zemljama regiona vratila se na nivo od pre 2008. godine, osim u BiH. Jeste zabeležen pad nezaposlenosti od oko pet odsto, ali to je još veoma niska stopa – rekla je Hlivnjakova novinarima tokom predstavljanja redovnog ekonomskog izveštaja za zapadni Balkan.\nPrema njenim rečima, povećanje izvoza se nastavlja, ali strane direktne investicije su i dalje sa niskim prilivom i nisu dovoljne da značajnije doprinesu povećanju rasta u BiH.\n– Fiskalna stabilnost i dalje je prioritet, ali potrošnja mora da bude određena strateškim odlukama. Takođe, deficit tekućeg računa iznosi oko pet procenata, i ako uvoz nastavlja da raste, neto izvoz može da ima negativan uticaj na rast u BiH – poručuje Hlivnjakova.\nŠef Kancelarije Svetske banke za BiH Emanuel Salinas rekao je novinarima da se ključ za budući rast i kreiranje novih radnih mesta u BiH krije u posvećenosti i napretku u sprovođenju strukturnih reformi koje će obezbediti makrofiskalnu stabilnost, razvoj privatnog sektora i poboljšanje efikasnosti socijalne potrošnje.\nTokom predstavljanja Izveštaja Svetske banke rečeno je da vlasti treba da rade na fiskalnoj održivosti, ublažavanju šokova, te stavljanju naglaska na strukturne reforme, da bi bile uklonjene prepreke za zapošljavanje i da bi se povećala produktivnost.\nPrema poslednjem Redovnom ekonomskom izveštaju Svetske banke za zapadni Balkan, očekuje se da će svih šest zemalja zabeležiti rast u 2017. godini, dok se prognozira ubrzan regionalni rast od 3,3 odsto u 2018. godini i 3,6 odsto u 2019. godini.\nEkonomski rast, zajedno sa otvaranjem novih radnih mesta, doprinosi padu stope siromaštva u regionu.\nStopa od 23,6 odsto je projektovana stopa za ovu godinu i za puni procentni poen je niža nego godinu ranije, što podrazumeva da je 124.000 ljudi izbeglo prošle godine.\n‹ Dame, da li se slažete? Ovo je najseksi muškarac na svetu\nEvolucija kondoma: Od rogova, preko oklopa kornjače i crijeva ›


Kolarov: Nema boljeg od Gvardiole\nRTS\t17.01.2017 16:38\nSrpski fudbaler Aleksandar Kolarov smatra da je Pep Gvardiola najbolji trener na svetu, uprkos tome što Siti pod njegovim vođstvom ima već pet poraza. Kolarov veruje da šampionska trka u Premijer ligi nije gotova.\nKolarov nije igrao minulog vikenda u ubedljivom porazu od Evertona sa 4:0, posle čega je Siti na petoj poziciji, sa 10 bodova manje od lidera Čelsija.\n"Gvardiola je svakako najbolji trener na svetu u ovom trenutku i svima nam je čast da radimo pod njegovim vođstvom. Mi igrači moramo da podignemo formu, slušamo njegove instrukcije i vratimo se na pobednički kolosek. On želi da sve bude perfektno, vodi računa o svakoj sitnici i sigurno ćemo sa njim biti sve jači i jači", izjavio je Kolarov za klupski sajt.\nPrema njegovim rečima, šampionska trka sigurno nije gotova.\n"Ovo je teška liga, bez obzira na to protiv koga igrate, a mi smo neke bodove ispustili, mada smo ih zaslužili", poručio je Kolarov, ove sezone jedan od najstandradnijih igrača tima.\nSiti u narednom kolu očekuje novi izazov, derbi protiv Totenhema, koji je u sjajnoj seriji i trenutno je na drugoj poziciji.


Gasprom nadigrao Evropu – Bankar.me\nGasprom nadigrao Evropu\nApril 3, 2014 Ekonomija, ENERGETIKA, SVE VIJESTI Leave a comment\n„Ne možete očekivati da prodajemo gas za džabe”, upozorio je Aleksej Miler, nakon objave da Gasprom Ukrajini povećava cijenu gasa za 44 odsto.\nI, dok je zvanični Kijev trpeljivo odreagovao na ovu dramatičnu vijest iz Gasproma, Brisel se istim povodom podigao na noge, dok je Vašington upozorio da „energenti ne treba da se koriste kao oružje”.\nUkrajina, koja je energetski apsolutno zavisna od Rusije, pre novembarske krize je gas iz susjedstva plaćala oko 400 američkih dolara za 1.000 kubnih metara.„Gasprom je nakon odluke Janukoviča da ne potpiše trgovinski sporazum sa EU oborio cenu gasa na 268,5 dolara, s tim da se ovaj dogovor kvartalno preispituje, piše Politika.\nNajnovija odluka Gasproma uslijedila je nakon preporuke MMF-a Kijevu da – u cilju dobijanja između 14 i 18 milijardi dolara kredita od Breton Vuds institucije – od 1. maja podigne cijenu gasa u javnoj potrošnji za 50 odsto.\n„Nova cijena gasa od 385,5 dolara je potpuno očekivana”, ocijenio je u utorak Andrej Kobolev, novi šef Naftogaza, državne energetske kompanije Ukrajine, koja – prema podacima američke CIA – inače troši oko 53,16 milijardi kubnih metara prirodnog gasa godišnje. I, dok se Kobolev sprema na put u Moskvu radi pregovora o daljem snabdijevanju ruskim gasom, predstavnici Evropske unije već su se u Briselu susreli sa šefom Gasproma.\nGinter Etinger, evropski komesar za energetiku, i Frank-Valter Štajnmajer, nemački ministar inostranih poslova, po hitnom postupku ugostili su Milera, kome je do pre neki dan iz Brisela prijećeno da će se naći na listi „sankcionisanih osoba” zbog pripajanja Krima Rusiji.\n„Veliki broj pitanja koja se tiču bilateralne saradnje”, zvanično je naslovljen dnevni red sastanka, za koji Rojters ističe da nije precizirano kada se tačno desio. Iza saopštenja da su obije strane izrazile želju za zadržavanjem „uzajamno dobrih odnosa”, vođen je u stvari opsežan razgovor o „pitanju bezbjednosti isporuka ruskog gasa u Evropu”.\nInteres Evropljana za žurni razgovor sa Milerom, kao i njihova zabrinutost, u kontekstu nove cijene gasa za Ukrajinu očigledni su. Sa jedne strane, EU iz Rusije nabavlja trećinu gasa na domaćem tržištu: polovina od te količine doprema se preko Ukrajine gdje je u međuvremenu za 10 odsto podignuta cena tranzita strateške sirovine.\nSa druge strane, datum objave odluke Gasproma o rekordnom povećanju cijene gasa Ukrajini više je nego simboličan.\nNaime, 1. april je po pravilu termin kada u Ukrajini počinje punjenje podzemnih skladišta gasom. Ubrizgavanje gasa u ta skladišta u Ukrajini već godinama je delikatna tema, ističu agencije.\nKontinuirani tranzit ruskog gasa ka Evropi zavisi, naime, od nivoa sirovine pohranjene u ukrajinskim skladištima, što je 18 članica EU osjetilo na svojoj koži 2009. godine zbog ondašnjeg spora Moskve i Kijeva oko visine „energetskog duga”.\nEvropljane ovog proljeća ne brine toliko što je ruski premijer Dmitrij Medvedev zaprijetio da će od Kijeva tražiti povraćaj svih dosadašnjih subvencija. Brisel više strepi od činjenice da je Gasprom još ranije utvrdio da količina ruskog gasa u podzemnim skladištima u Ukrajini treba da bude 19 milijardi kubnih metara da bi se obezbijedio kontinuirani tranzit sirovine za isporuke Evropi.\nAvaj, trenutno se u ukrajinskim skladištima nalazi samo 7,2 milijarde kubnih metara gasa! Tranzit ruskog gasa Evropi preko Ukrajine u ovom trenutku više je nego pod znakom pitanja. Naime, uz važeće cijene ruskog gasa za Ukrajinu za punjenje skladišta u toj zemlji biće potrebno obezbijediti između 3,6 i 4,6 milijardi američkih dolara, prenose ruske agencije.\nKo će taj novac obezbediti i odakle?\nAmerički državni sekretar Džon Keri apelovao je u srijedu, na sastanku Saveta za energetiku SAD i EU, da „energenti ne treba da se koriste kao oružje”. Kerijev apel usledio je nakon što je Gasprom osetno podigao cijenu gasa za Ukrajinu, a američki Kongres usvojio zakon o milijardu dolara pomoći Kijevu.\nPrva tranša kredita MMF-a Kijevu, u očekivanoj visini od oko tri milijarde dolara, bi, prema najavama, mogla da bude isplaćena tokom aprila.\nNajnovijim potezom Gasproma, dalje punjenje ukrajinskih skladišta ruskim gasom i neprekinuti tranzit te sirovine za Evropu zavisiće od pragmatičnosti druge strane.\nPOJMOVICijena gasa u Ukrajini EU Evropska Unija protiv Gasproma Gasprom Rusija i Ukrajina Ukrajina Ukrajina i EU\nPrevious Mjesečni bilten Montenegro berze: Promet u martu preko 45 miliona eura\nSljedeći Štrajk srozao ugled Lufthanze


e-novine.com - Moskva: Bez gej parada u narednih 100 godina\n17.08.2012 - 20:48\nMoskva: Bez gej parada u narednih 100 godina\nNajviši sud Moskve potvrdio je odluku gradske vlasti da se na 100 godina zabrani održavanje parada ponosa u glavnom gradu Rusije\nU avgustu prošle godine LGBT aktivisti su iskoristili „rupu u zakonu" kojom nije predviđeno koliko unapred mogu da se traže dozvole za održavanje javnih skupova, već samo da to ne sme biti manje od 30 do 45 dana pre događaja i podneli zahtev gradskoj administraciji za održavanje 102 gej parade u periodu od 2012. do 2112. godine. Organizatori su želeli da se sve parade održe na Trgu Bolotnaja.\nGradsku zabranu je na sudu pokušao da obori najpoznatiji ruski homoseksualni aktivista, Nikolaj Aleksejev i neuspešno zatražio suprotno: da sud odobri da se u narednih 100 godina parade održavaju.Aleksejev je Interfaksu izjavio da je moskovski gradski sud 16. avgusta potrvdio zakonitost odluke Vlade Moskve o zabrani održavanja parade ponosa od marta 2012. do maja 2112. godine.U odbranu svoje odluke, gradska vlast Moskve tvrdi da gej parada donosi rizik izazivanja uličnih nereda, i ukazuje da većina Moskovljana ne podržava tu manifestaciju.\nAleksejev se usprotivio i odluci Sankt Peterburga o zabrani "propagiranja homoseksualnosti", a podržao ga je Evropski sud za prava čoveka i naložio Rusiji da mu isplati odštetu.\nGradonačelnik Sankt Peterburga Georgij Poltavčenko potpisao je u februaru novi zakon kojim se zabranjuje "homoseksualna propaganda i pedofilija", što je izazvalo bes i nevericu u svetskoj LGBT zajednici.\nZakon je stupio na snagu 17. marta, a prema njegovim odredbama, kazna za promovisanje seksualnosti je 5.000 rubalja (120 evra) za pojedince, 50.000 za zvanična lica i 250.000 do 500.000 rubalja za pravna lica. Ovaj zakon koji su predložili poslanici vladajuće Jedinstvene Rusije praktično stavlja van zakona gej parade i druga javna javna delovanja ili diskusije na temu lezbejskih, gej, bisekusalnih i transeksualnih seksualnih orijentacija.\nAleksejev je u petak poručio da će se ponovo obratiti Evropskom sudu u Strazburu i zatražiti da se zabrana gej parada u Moskvi proglasi nezakonitom.\nHomoseksualni odnosi su smatrani za zločin u Rusiji sve do 1993. godine. Tek 1999., Ministarstvo zdravlja je zvanično skinulo homoseksualnost sa liste priznatih bolesti. Međutim, većina Rusa i dalje ima izrazito homofobične stavove dok političari i civilne organizacije oklevaju da ustanu za LGBT prava iz straha od nasilja i gubljenja reputacije.\nPride u Moskvi zabranjen u narednih 100 godina


Veliko interesovanje za „Dobro iz Crne Gore” | Privredna komora Crne Gore\nPrivredna komora Crne Gore, u saradnji sa podgoričkim preduzećem Tržnice i pijace, organizovala je 27. i 28. decembra 2014. godine manifestaciju tokom koje su posjetioci zelene pijace Mall of Montenegra mogli da degustiraju i po promotivnim cijenama kupe proizvode označene kolektivnim žigom „Dobro iz Crne Gore”.\nInteresovanje kupaca za veoma kvalitetne proizvode crnogorske agroindustrije koje su predstavili kompanije Plantaže, Martex, Bonesa, Nikšićki mlin, Šimšić Montmilk Mljekara Lazine, Mljekara Srna i Pivara Trebjesa bilo je vrlo veliko, a potvrdu tome dale su gužve pred pojedinim štandovima.\n- Prednovogodišnji vikend je bio odlična prilika za promovisanje proizvoda izuzetnog kvaliteta uzornih crnogorskih kompanija. Zadovoljstvo mi je što mogu reći da je interesovanje kupaca bilo takvo da su pojedini izlagači već nakon dva sata trajanja manifestacije bili prinuđeni da kontaktiraju svoje centre i obezbjede nove količine proizvoda koje će ponuditi na štandovima. To je još jedna potvrda da je crnogorska agroindustrija puno napredovala i prihvaćena od strane potrošača, što doprinosi cilju kojem Privredna komora teži - jačanju učešća crnogorskih proizvoda u domaćoj potrošnji i konkurentnosti domaćih proizvođača, što u krajnjem vodi smanjenu spoljnotrgovinskog deficita – rekla je Glasniku potpredsjednica Privredne komore Crne Gore Ljiljana Filipović.\nSekretarka Odbora udruženja poljoprivrede Privredne komore Lidija Rmuš je podsjetila da je žigom „Dobro iz Crne Gore”, u prethodnih pet godina koliko traje ovaj projekat čiji je nosilac pomenuta asocijacija privrednika, označeno ukupno 82 proizvoda 17 kompanija.\n- Kriterijumi za sticanje ovog žiga su veoma visoki, pa zato kažemo da je riječ o najboljem od najboljih. Te proizvode odlikuje vrhunski fizičko-hemijski kvalitet, proizvedeni su u skladu sa međunarodnim standardima i poklanjaju adekvatnu pažnju marketingu (odnos prema kupcima, nagrađivani na sajmovima…..). Kada je 2009. godine počela realizacija projekta „Dobro iz Crne Gore” svega 32 odsto anketiranih je imalo povjerenje u domaće proizvode. Pet godina kasnije povjerenje je poraslo za 25 odsto i iznosi 57%, pa moramo reći da smo time jako zadovoljni, naročito zbog toga što tu statistiku prati rast potražnje za crnogorskim proizvodima, porast njihove proizvodnje i smanjenje uvoza. Vjerujemo da će ovakav trend biti nastavljen i ubuduće – rekla je Rmuš.\nPredsjednik Odbora udruženja poljoprivrede i direktor Šimšić Montmilk – Mljekara Lazine Milutin Đuranović je ocijenio za Glasnik da je kampanja „Dobro iz Crne Gore” bitno doprinijela promovisanju domaćih proizvoda i značajnom rastu povjerenja potrošača, te da je potrebno da ona bude nastavljena i ubuduće.\n- Riječ je o aktivnosti koja je svim proizvođačima kvalitetnih proizvoda pružila šansu da budu zastupljeniji na tržištu i učestvuju u jačanju svijesti potrošača da je veoma važno kupovati domaće proizvode i tako umanjiti odliv novca u inostranstvo – rekao je Đuranović.\nTokom manifestacije u Mall of Montenegru, posebno je dobro bio posjećen štand proizvođača mesa Martex sa Cetinja. Predstavnica ove firme Maja Šaranović takođe smatra da je žig Dobro iz Crne Gore veoma doprinio prepoznatljivosti njihovih proizvoda na crnogorskom tržištu.\n- Crnogorski potrošači su počeli da traže žig Dobro iz Crne Gore na artiklima koje kupuju, prepoznajući ga kao simbol kvaliteta domaćih proizvoda. Zato planiramo da konkurišemo sa još naših proizvoda ovim žigom. Smatramo da je potrebno dodatno promovisati nosioce ovog žiga i u maloprodajnim objektima ih razdvojiti od uvozne robe – rekla je Šaranović.\nNikšićki mlinse bavi preradom žitarica u dnevnom kapacitetu od 200 tona, odnosno mjesečnom od 3.500 tona.\n- Korisnici smo znaka Dobro iz Crne Gore od 2011. godine što je doprinijelo promovisanju naših proizvoda na domaćem tržištu. Ovaj žig, prema našem mišljenju, doprinosi boljoj konkurentnosti Nikšićkog mlina, uz uvedene sisteme HACCP i ISO 22000 te dobijen NATO kodifikacioni broj koji nam omogućava da naše proizvode nudimo članicama alijanse – rekla je Jadranka Zvicer iz sektora za kvalitet ove kompanije.\nNjen kolega Miloš Vukotić smatra da je manifestacija koju je upriličila Privredna komora pravi način da se predstave domaći proizvođači i približe krajnjim kupcima.\n- Koliko god da smo mala država i da imamo mali broj proizvođača, ljudi još nijesu još u dovoljnoj mjeri upoznati sa našim potencijalima, tako da mislim da je ovo pravi način da se predstavimo. Nadam se da će ovakve manifestacije postati tradicionalne i održavati se češće od jedanput godišnje – rekao je Vukotić.\nU okviru događaja, organizovan je bogat zabavni program kao i nagradna igra.


2012-09-22 18:03:01 cri\nAmerički ministar odbrane posetio Kinu\nAmerički ministar odbrane Leon Paneta 17. septembra je doputovao u Peking u četvorodnevnu zvaničnu posetu Kini. Njegova poseta je izazvala posebnu pažnju ne samo zbog odnosa izmedju Kine i SAD, već i zato što su zategnuti odnosi izmedju Kine i Japana zbog spora oko ostrva Diaoju.\nPaneta je došao u Kinu posle posete Japanu, a zatim će ići u posetu Novom Zelendu. Analitičari smatraju da SAD želi da preko ovih diplomatskih aktivnosti ojača svoje prisustvo u azijsko-pacifičkom području i da dalje širi svoj uticaj u ovom delu sveta. Kineski stručnjaci ističu da Panetova poseta predstavlja jednu od personalnih razmena najvišeg nivoa izmedju kineske i američke armije u ovoj godini.\nŠef Instituta za izučavanje američkih poslova pri Kineskoj akademiji društvenih nauka, Ni Feng je rekao da su kinesko-američki odnosi postali još važniji nakon izbijanja finansijske krize. A saradnja u vojnoj oblasti je važan deo u bilateralnim odnosima. Ni Feng je dodao da se održavanjem stalnih konsultacija izmedju dve armije može izbeći eventualna kriza koju bi prouzrokovala pogrešna analiza.\nMedjunarodna javnost smatra da je pitanje Diaoju ostrva nezaobilazna tema tokom poseti Panete. Po analizi Liu Jongđjanga, šef Instituta za savremene medjunarodne odnose pri Univerziteta Cinghua, poseta Panete Japanu i Kini ima za cilj posredničku ulogu, jer SAD ne žele da se angažuje u kinesko-japanskom sporu, pošto to ne odgovara strateškim interesima SAD u ovom kraju sveta.\nAgencija Asošijeted pres ističe da je Paneta posetio Kinu za vreme pogoršanja odnosa izmedju Kine i Japana. Mnogi se pitaju da li će Amerika podržati Japan, svog saveznika.\nHongkonški list „Čeng Bao" u svom članku je rekao da je Paneta tokom posete Kini izjavio da američka vlada ne zauzima stav po pitanju Diaoju i ne podržava ni jednu stranu. Ali, po pisanju ovog lista, njegova poseta Japanu i ponašanje američke vojske u regionu ne potkrepljuju pomenuti stav.\nZa vreme boravka u Kini, Paneta je posetio kinesku vojnu bazu u severnom gradu Ćindao. Doktorka iz Američkog centra za izučavanje strategije i medjunarodnih pitanja, Bonje Glaser je istakla da u svakoj personalnoj razmeni izmedju kineske i američke vojske postoji takav „novi sadržaj".\n„Zato je dobro da Paneta posećuje neke važne kineske vojne baze. Dobro se odvijaju bilateralni vojni odnosi u poslednjih nekoliko meseci, na primer, više razgovora na visokog nivoa, prva zajednička vežba za spasavanje i drugo. Medjutim, u odnosima dveju armija još uvek postoji duboko nepoverenje. Vojni odnosi mnogo zaostaju iza političkih odnosa dveju zemalja. Od toga pogleda, potreban je još mnogo veći napredak za obe strane", istakla je doktorka Bonje Glaser.


Foto: Gradska uprava Banjaluka | Dom omladine dobio multimedijalnu opremu\nNikolina Aleksić 23.12.2021 14:13\nRiječ je o multimedijalnoj opremi, koju je Institut za razvoj mladih "Perpetuum mobile" darovao i stavio na raspolaganje Domu, a oprema je obezbijeđena u okviru projekta "Klara Cetkin bi se ponosila", koji je realizovan uz podršku UNDP-a i Vlade Kraljevine Švedske.\nMilada Šukalo, savjetnica gradonačelnika Banjaluke za društvene djelatnosti, istakla je da je ponosna jer grad učestvuje u programu "Žene na izborima u Bosni i Hercegovini", a zahvaljujući kojem je "Perpetuum mobile" dobio priliku da, kako je naglasila, realizuje izuzetno lijepe aktivnosti.\n"Naša zamisao je bila da ovdje napravimo radni prostor, u kojem će mladi ljudi, a posebno djevojke i mlade žene, imati priliku da se edukuju, ali i da pokrenu svoje start-up biznise i da se bave preduzetništvom, te će im ova oprema biti od velike koristi", istakla je Šukalo.\nIlija Trninić, izvršni direktor Instituta za razvoj mladih "Perpetuum mobile", kazao je da je ovaj projekat namijenjen osposobljavanju mladih djevojaka na tržišta rada.\n"Uvidjevši značaj ovog projekta odlučili smo da opremu ustupimo na korištenje Domu omladine, kako bismo održali projekat. Pozivamo sve mlade koji su zainteresovani da stiču znanja i vještine u oblasti preduzetništva, da dođu u Dom omladine", rekao je Trninić.


Cena i specifikacije Nissan Leafa iz 2021. godine: Long-range Leaf e + pridružuje se liniji od 60.490 USD – Danasnje\nHome/Automobili/Cena i specifikacije Nissan Leafa iz 2021. godine: Long-range Leaf e + pridružuje se liniji od 60.490 USD\n0 6,676 2 minuta citanja\nNissanov pionirski EV dobija opciju baterija dugog dometa, sa dometom od 385 km i toplim otvorima – po ceni.\nPaleta električnih vozila Nissan Leaf 2021. godine proširena je dodavanjem varijante Leaf e + dužeg dometa.\nPo ceni od 60.490 dolara pre troškova na putu, Leaf e + opravdava premiju od preko 10.000 dolara u odnosu na standardnu varijantu (lokalno se prodaje od 2019. godine) većom baterijom, većom snagom, bržim punjenjem i, što je najvažnije, dužim dometom vožnje.\nSnaga Nissan-ovog električnog nadmetača je litijum-jonska baterija od 62kVh, što šalje napon na elektromotor od 160kV / 340Nm na prednjoj osovini za 385km zahtevanog dometa u evropskom testnom ciklusu VLTP i 0-100km / h vreme od 6,9 sekundi – uporedo sa mnogim „toplim“ vrućim hečbekovima na benzinski pogon.\nPoređenja radi, početni automobil (po ceni od 49.990 američkih dolara pre troškova na putu) zadovoljava 110kV / 320Nm elektromotorom i baterijom od 40kVh, za 270km dometa VLTP i 7,9 sekundi od 0-100km / h.\nVeća baterija ugrađena u e + omogućava punjenje jednosmernom strujom od 100 kV, omogućavajući brzo punjenje od 20 do 80 procenata za 40 minuta – u odnosu na 60-minutno vreme standardnog modela, postignuto na maksimalnih 50 kV.\nMeđutim, vredi napomenuti da se svi Leaf modeli brzo pune pomoću japanskog standardnog utikača CHAdeMO, dok se baterije automobila hlade vazduhom – što se razlikuje od ostalih električnih vozila na prodaji, koja koriste češći CCS konektor, i imaju tečno hlađenje baterija.\nObe varijante podržavaju punjenje naizmeničnom strujom do 6,6kV, uz ‘prazno upozorenje’ do 100% punjenja na 32-amp kablu, što zahteva sedam sati i 30 minuta u modelu od 40kVh, odnosno 11 sati i 30 minuta u 62kVh e +.\nStandardna oprema je u velikoj meri podeljena između oba modela Nissan Leaf, s jedinstvenim razlikama u pomenutom pogonskom sistemu velikog dometa i metalno plavoj traci obloge na prednjem braniku varijante snage 62 kV.\nSpolja kupci dobijaju senke u sumrak, LED nivelete sa automatskim niveliranjem, dnevna LED svetla, LED zadnja svetla, grejana retrovizori na vrata, dostupni crni kontrastni krov, zadnja stakla za zaštitu privatnosti, brisači osetljivi na kišu i 17-inčni aluminijumski točkovi (sa rezervnom uštedom prostora).\nUnutar standardnih dodataka nalazi se 8,0-inčni ekran osetljiv na dodir sa Apple CarPlai, Android Auto, satelitska navigacija i DAB + digitalni radio, 7,0-inčni displej digitalnih instrumenata, kontrola klime, zvučni sistem Bose sa sedam zvučnika, ulaz bez tastera, start dugmeta , vozački prozor jednim dodirom i retrovizor sa automatskim zatamnjivanjem.\nStandardne bezbednosne funkcije uključuju autonomno kočenje u slučaju nužde sa detekcijom pešaka, upozorenjem na sudar unapred, prilagodljivim tempomatom, asistencijom zadržavanja trake, nadzorom mrtve tačke, upozorenjem za poprečni saobraćaj, nadzor vozačeve pažnje, prepoznavanjem saobraćajnih znakova, kamerom za prednji i zadnji parking senzori.\nNjima se pridružuju kamera od 360 stepeni, pomoć pri dugom svetlu, nadzor pritiska u gumama, ISOFIKS tačke sidrenja za sedište za dete i šest vazdušnih jastuka, koji pokrivaju dvostruku prednju, prednju i bočnu zavesu.\nNa prednjem delu pogonskog sklopa, kupci standardno dobijaju šestmetarski kabl za punjenje tipa 2 od 32 amp i „e-Pedal“ vožnju sa jednom pedalom. Svi modeli Leaf sposobni su za dvosmerno punjenje, omogućavajući bateriji da vraća energiju u električnu mrežu – jedan od retkih EV-a sa tom sposobnošću, iako još uvek nije dostupan za upotrebu u Australiji.


EU: Kontrole kapitala u Grčkoj opravdane | Kamatica\nPočetna > vest > EU: Kontrole kapitala u Grčkoj opravdane\nEU: Kontrole kapitala u Grčkoj opravdane\nTekst objavljen: 29.06.2015 13:29\nEvropska komisija je danas saopštila da je opravdana kontrola kapitala koju je Grčka uvela u bankama.\t"Stabilnost finansijskog i bankarskog sistema Grčke od javnog je interesa i uvođenje privremenih ograničenja odliva kapitala je opravdano. Očuvanje finansijske stabilnosti je trenutno najvazniji zadatak", rekao je zvaničnik Komisije zadužen za finansijsku stabilnost Džonatan Hil, prenosi agencija AP.\nHil, međutim, navodi da kontrole kapitala treba ukinuti čim to bude bilo moguće, dodajući da će Komisija pomno pratiti sve poteze Atine na polju restrikcija.\nFrancuski ministar finansija Mišel Sapen izjavio je da je ovo nedelja istine za Grčku i za Evropu i da pregovori dve strane mogu biti obnovljeni u svakom trenutku.\nU Grčkoj su od danas zatvorene banke i berza, uz dnevni limit podizanja novca sa bankomata od 60 evra. Banke su zatvorene nakon što su Grci iz njih tokom vikenda podigli velike sume novca, posle odluke parlamenta na predlog premijera Grčke Aleksisa Ciprasa da 5. jula bude raspisan referendum na kom građani treba da se izjasne da li su za ili protiv prihvatanja najnovijeg predloga međunarodnih kreditora.\nDirektorka Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) Kristin Lagard je danas izjavila da je razočarana neuspehom Grčke i kreditora da postignu dogovor, dodajući da je MMF spreman da nastavi razgovore sa grčkim vlastima.\n"Predstojeći dani su veoma važni. Pozdravljam spremnost evrogrupe i Evropske centralne banke (ECB) da upotrebe sve raspoložive instrumente da sačuvaju integritet i stabilnost evrozone", navel je Lagard, dodajući da će MMF nastaviti pomno da prati razvoj situacije i da će biti spreman da pruži pomoć ako ona bude potrebna.\nPredsednik Francuske Fransoa Oland poručio je da veruje da je dogovor sa Grčkom još uvek moguć, dodajući da Francuska ne strahuje od ishoda referenduma u Grčkoj jer je njena ekonomija dovoljno snažna.\nOland je izjavio da je referendum suvereni izbor Grčke da odluči da li želi da ostane u evrozoni. "To je demokratija, to je pravo grčkog naroda da odluči kakvu budućnost želi. Ovde se radi o tome da li Grci žele da ostanu u evrozoni ili da rizikuju da iz nje izađu", rekao je on.\nMinistar finansija Italije Pjer Karlo Padoan takođe je izjavio da ne strahuje od posledica grčke krize po privredu svoje zemlje. Ključni razlog za zabrinutost u Italiji je mogućnost skoka troškova zaduživanja kao rezultat krize, ali Padoan veruje da je takav scenario malo verovatan.\nŠpanski ministar privrede Luis de Gindos izjavio je da veruje da je dogovor sa Grčkom i dalje moguć. "Nadam se da će trezvenost i zdrav razum pobediti i da možemo preokrenuti situaciju u narednih 48 sati. Sporazum bi bio najbolji za sve, posebno za Grčku", rekao je on, dodajući da Španija ipak ne strahuje od eventualnog izlaska Grčke iz evrozone.\nkontrola kapitala Grčka grčka kriza kapital evrozona izlazak iz evrozone Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) dogovor sa mmf


Kako živi sama i svaki kutak je podseća na pokojnog supruga, rešila je da svoj dom da u zakup.\nšaban i goca šaulićfoto: Damir Dervišagić\nUdovica pokojnog kralja narodne muzike Šabana Šaulića, Gordana Šaulić, vilu od 600 kvadratnih metara u Beogradu, u naselju Dedinje, izdaće navodno jednoj ambasadi za 8.000 evra mesečno, saznaje Kurir.\nGoca je u toj kući provela poslednje godine sa Šabanom. Ona se još uvek nije oporavila od suprugove smrti i nije joj lako da boravi u vili bez njega. Sve je to bolno za nju, pogotovo kako vreme odmiče, bez njega joj je svaki dan teži. U njenom slučaju vreme ne leči rane. Njeni najbliži posavetovali su je da bi najbolje bilo da se iseli i proda kuću. Međutim, ona neće ni da čuje za prodaju jer to pripada njenim ćerkama i sinu - otkriva naš dobro obavešten izvor i dodaje da su upravo deca insistirala da se izda.\nTAGOVI: Šaban ŠaulićGoca ŠaulićGordana Šaulićvilavila na DedinjuDedinjezakupizdavanje


BalkanMagazin :: NIS povećao dobit\nNIS povećao dobit\nčetvrtak, 27. jul 2017 14:33\nNIS je u prvom polugodištu 2017. godine ostvario četiri puta veću neto dobit nego u istom periodu prošle godine. “Nastavljamo sa investicijama – kompanija ulazi u aktivnu fazu druge etape modernizacije Rafinerije u Pančevu”, najavljuje Kiril Tjurdenjev, generalni direktor NIS-a. (foto: Rafinerija nafte u Pančevu)\nNeto dobit NIS grupe u prvih šest meseci 2017. godine iznosi 12,4 milijarde dinara, što je četiri puta više u odnosu na prvo polugodište prošle godine (3,1 milijarda dinara). Pokazatelj EBITDA je za 71 odsto viši u poređenju sa prvim polugodištem 2016. godine i iznosi 22,5 milijardi dinara. Pritom je efekat programa mera za povećanje operativne efikasnosti NIS-a na pokazatelj EBITDA u ovom izveštajnom periodu iznosio 2,8 milijardi dinara, navedeno je u saopštenju NIS grupe, povodom objavljivanja konsolidovanih rezultate poslovanja za prvo polugodište 2017. godine, pripremljenih u skladu sa međunarodnim standardima finansijskog izveštavanja.\nObaveze NIS grupe po osnovu poreza i drugih javnih prihoda su iznosile 80,3 milijarde dinara što je pet odsto više nego u prvih šest meseci 2016. godine.\nNIS je za prvih šest meseci proizveo 692.000 uslovnih tona sirove nafte i prirodnog gasa, dok je obim prerade u rafinerijskim kapacitetima NIS-a iznosio 1,6 miliona tona. Ukupan obim prodaje naftnih derivata iznosio je 1,6 miliona tona, pri čemu je maloprodaja u Srbiji zabeležila rast od dva odsto u odnosu na prvo polugodište 2016. godine.\n„Finansijski rezultati NIS u prvoj polovini godine pokazuju sigurnu pozitivnu dinamiku. Za izveštajni period u razvoj NIS-a smo investirali 10 milijardi dinara, što je devet odsto više nego u prvih šest meseci prethodne godine. Nastavljamo sa investicijama – kompanija ulazi u aktivnu fazu druge etape modernizacije Rafinerije u Pančevu. Ubeđen sam da će novi razvojni projekti i dalje povećanje efikasnosti poslovanja obezbediti jačanje pozicije NIS na energetskom tržištu Balkana“, kaže Kiril Tjurdenjev, generalni direktor NIS a.d. Novi Sad.


Kamen temeljac za “Buk Bijelu” 17. maja – ASinfo Portal\n30.04.2021. / 7:40\nBEOGRAD – Premijer Srbije Ana Brnabić najavila je da će zajednička sjednica vlada Srbije i Republike Srpske biti održana 17. maja u Banjaluci, kao i da će tada biti postavljen kamen-temeljac za hidroelektranu “Buk Bijela”, a da će najvjerovatnije krajem jula konačno biti otvoren most “Bratoljub”, između Bratunca i Ljubovije.\nOdgovarajući na poslanička pitanja u Skupštini Srbije, Brnabićeva je rekla da je 17. maj dan kada se kreće konačno u realizaciju zajedničke hidroelektrane “Buk Bijela”.\nOna je dodala da se iskreno nada da će krajem jula ili u avgustu konačno biti otvoren most “Bratoljub”, između Bratunca i Ljubovije, koji je Srbija sa svoje strane završila još 2017. godine i uložila znatnu sumu novca, kao i Republika Srpska za pretpristupne saobraćajnice.\n“Ali se čekalo na otvaranje graničnog prelaza. To je pre nekih godinu dana obnovljeno i sada se na tome radi. To će značiti toliko mnogo za ljude za obe strane tog mosta. Tako da se nadam da ćemo i taj veliki poduhvat konačno završiti“, rekla je Brnabićeva.\nBrnabićeva je navela da je postignut dogovor da 17. maja bude održana zajednička sjednica vlada Srbije i Republike Srpske u Banjaluci.\n“Pravili smo pauzu, nažalost, preko godinu dana, zbog virusa korona, ali, evo sada, kada se situacija malo smirila i stabilizovala, 17. maja ćemo ići u Banjaluku na zajedničku sednicu dve vlade“, dodala je ona.\nBrnabićeva je rekla da će na toj sjednici ponovo biti pokrenuta dinamika oko mnogih tih projekata, posebno strateških, kao što je Aerodrom Trebinje.\n“Mi 17. maja postavljamo kamen-temeljac za hidroelektranu `Buk Bijela`. I to je jedan strateški projekat do koga nam je mnogo stalo i na kojem smo mnogo radili, a koji će finansirati Srbija“, dodala je Brnabićeva.\nOna je navela da je tu i auto-put do Bijeljine, napomenuvši da Srbija već radi na pravcu Kuzmin – Sremska Rača, te da će finansirati kompletnu trasu tog puta do Bijeljine.\n“Aerodrom Trebinje je izuzetno važan strateški projekat, nadam se da ćemo krenuti u izgradnju sledeće godine. Tu smo mi već odvojili znatna sredstva za eksproprijaciju. To je aerodrom koji će biti u stoprocentnom vlasništvu Srbije, ali će mnogo značiti ne samo za Republiku Srpsku, nego i za čitavu BiH“, rekla je ona.\nOna je podsjetila da je sa predstavnicima Srpske razgovarano i o jednom važnom projektu u oblasti poljoprivredne infrastruktutre, a riječ je o automatskoj protivgradnoj zaštiti, kojom će se braniti područje Republike Srpske, ali će mnogo pomoći i Srbiji da sve gradonosne oblake razbije u Srpskoj.\nPored toga, dodala je ona, predsjednik Srbije Aleksandar Vučić i srpski član i predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik pokrenuli su još jednu važnu temu, a to je otvaranje pograničnih industrijskih zona.\n“To je jedna od važnih tema za narednu zajedničku sednicu vlada, a onda i konkretni projekti i podrška za četiri opštine Dubica, Kostajnica, Drvar i Nevesinje. Tako da 17. maja ponovo smo tamo i razgovaramo konkretno šta možemo da uradimo“, dodala je ona.\nBrnabićeva je podsjetila da je na inicijativu Vučića i Dodika ustanovljen i novi zajednički praznik – Dan srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave, 15. septembar, koji se obilježava već dvije godine kao podsjetnik na datum kada je 1917. godine probijen Solunski front.\nOna je naglasila da su svi projekti Srbije za srpski narod dio nečeg većeg, zajedništva između ne samo Srbije i Srpske, nego i srpskog naroda, gdje god živio u regionu ili širom svijeta, te dodala da je ponosna na sve što je urađeno.\nBrnabićeva je rekla da uvijek emotivno doživljava kada posjeti Republiku Srpsku i otvori neki od zajedničkih projekata koje finansira Srbija, bilo da se radi o domu zdravlja, obdaništu, mostu, odnosno o svemu što je važno za kvalitet života građana u ne samo u Srpskoj, nego srpskog naroda širom BiH. Srna\nTagovi: buk bijelakamen temeljac\nU Portugalu otvoren najduži pešački most, kao stvoren za adrenalinske zavisnike


Požega: Treniranje strogoće - Ozonpress :: internet portal\nTag: Policija, Požega\nInicijativa za Požegu izdala je saopštenje za javnost u kome poziva pripadnike Policije da se ponašaju dostojanstveno, kao što se i članovi Inicijative ponašaju. U saopštenju se kaže:\nČlanovi Inicijative za Požegu od jutros su izloženi pritisku zbog podrške koju smo, kao organizacija, pružili organizacijama protesta, koji se odvija širom Srbije, pa i u našem kraju – inače predviđenom za geološka istraživanja ruda.\nPozivamo pripadnike Ministarstva unutrašnjih poslova da nas ne pozivaju na privatne brojeve telefona, kao i da ne dolaze na adrese naših stanova sa upozoravajućim napomenama, jer nas to NEĆE ZASTRAŠITI, UPLAŠITI niti POKOLEBATI, već ćemo i danas stati uz svoj narod tokom opravdane građanske neposlušnosti i odazvati se pozivu za pravednu borbu protiv represije nad životnom sredinom i zdravim razumom!\nTakođe, pozivamo sve policijske službenike da budu DOSTOJANSTVENI, kao što ćemo biti i mi.\nstop naprednoj pljacki 04/12/2021 u 13:29 Odgovorite\nUroš Plavi 04/12/2021 u 14:30 Odgovorite\nBraćo i sestre iz Požege, samo napred! Hebaćemo fašištima mamicu!


Nemačka i Francuska predlažu odbrambenu politiku EU - 12.09.2016, Sputnik Srbija\nNemačka i Francuska predlažu odbrambenu politiku EU\nMinistri odbrane Francuske i Nemačke, Žan-Iv le Drijan i Ursula fon der Lejen, uputili su visokoj predstavnici EU za spoljnu politiku i bezbednost EU Federiki... 12.09.2016, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, francuska, nemačka, federika mogerini, ursula fon der lajen, žan-iv le drijan\nMinistri odbrane Francuske i Nemačke, Žan-Iv le Drijan i Ursula fon der Lejen, uputili su visokoj predstavnici EU za spoljnu politiku i bezbednost EU Federiki Mogerini pismo sa inicijativom o unapređenju odbrambene politike EU, piše list „Figaro“.\nKako se navodi, u pitanju je plan kojim bi se dao novi impuls evropskom odbrambenom sistemu, koji Francuska i Nemačka predlažu na šest stranica dokumenta.\nPored samog plana, u pismu je navedeno i da su ministri odbrane Francuske i Nemačke čvrsto ubeđeni da je neophodno usvojiti snažne inicijative kada je reč o zaštiti građana EU.\nNavedena su tri ključna argumenta — pojednostavljivanje operacija u okviru evropske bezbednosne i odbrambene politike, pružanje dodatne inicijative kada je u pitanju odlučivanje unutar EU, kao i utvrđivanje strateške autonomije EU zahvaljujući jačoj i inovativnijoj saradnji u sferi industrije i tehnologije.\n„Krajnje je vreme da ojačamo našu solidarnost i odbrambene mogućnosti Evrope zarad bolje zaštite evropskih granica i njenih građana“, navodi se u dokumentu.\nO tim inicijativama, dodaje se, biće reči na neformalnom samitu Evrosaveta u Bratislavi 16. septembra, dok predstavnika Velike Britanije na tom skupu neće biti.\nGovoreći o eventualnom stvaranju evropskih oružanih snaga, Mogerinijeva je početkom septembra rekla da će konkretni predlozi biti pripremljeni do kraja godine, iako stvaranje evropske vojske nije stvar, kako je rekla, bliske budućnosti.


Izvještaj REM-a: Zukorlićevoj listi 3 sata i 17 minuta, za listu SDA Sandžaka 6 minuta i 24 sekunde – SNEWS\nBy SNews 6. Juna 2020. 819 No comment\nLista Stranke pravde i pomirenja (SPP) Muamera Zukorlića nalazi se u vrhu zastupljenosti na javnom medijskom servisu (RTS) ali i zbirnoj listi kod svih pružalaca medijskih usluga za predizborni program, pokazuje posljednji izvještaj Regulatornog tijela za elektronske medije (REM).\nKako je navedeno u izvještaju, 5. presjeku o nadzoru pružalaca tokom predizborne kampanje za republičke, pokrajinske i lokalne izbore u Srbiji, za period od 23. do 29. maja, najviše prostora, nakon analitičara, imala je lista Aleksandar Vučić-Za našu decu i to 10 sati, 35 minuta i 35 sekundi i Savez za Srbiju (SZS) 7 sati, 40 minuta i 33 sekunde.\nKada se uporede podaci koji se tiče stranaka i lista iz Sandžaka, odnosno kao manjinske liste Bošnjaka koje učestvuju na palamentarnim izborima, a koje je proglasio RIK, pokazuju da je listi SPP-a, “Akademik Muamer Zukorlić-Samo pravo”, na elektronskim medijima sa nacionalnom frekvencijom bilo ustupljeno ukupno 3 sata, 17 minuta i tri sekunde, dok je lista SDA Sandžaka-dr. Sulejman Ugljanin imala 6 minuta i 24 sekunde.\nUkupno predizborno vrijeme na Javnom meidjskom servisu Srbije, RTS 1 programu, zastupljenosti učesnika predizborne kampanje pokazuje da je Zukorlićeva lista na drugoh poziciji po ukupno dobijenom vremenu. Lista “”Akademik Muamer Zukorlić-Samo pravo” je na RTS-1 imala šansu da se predstavi sa 41 minut i 40 sekundi (13,85 posto). Na RTS2 je Zukorlićeva lista takođe na drugoj poziciji po dobijenom vremenu. Na javnom servisu Radio-televizija Vojvodina (RTV1) Zukorlić je na četrvtoj pozici i, u ovom periodu, dobio je više prostora od liste Alekandra Vučića, Vojislava Šešelja i Ivice Dačića.\nZa “SDA Sandžaka-dr. Sulejman Ugljanin” RTS 1 je ustupio 35 sekundi (0,19) posto, ili najmanje prostora u odnosu na ostale za liste koje je proglasio RIK.\nZa razliku od SDA Sandžaka koja se u ovom vremenskom periodu ne spominje na toj privatnoj televizii, Zukorlićeva lista je dobila vrijeme da se predstavi i na TV N1 i TV Nova S.\nSDA Sandžaka je osnovana 1990. godine i parlamentarna je stranka od osnivanja. Stranka pravde i pomirenja (SPP) osnovana je 2013. godine kao Bošnjačka demokrtaska zajednica (BDZ), registrovana je ka stranka bošnjačke nacionalne zajednice, parlamentarna je stranka, a naziv je promijenila krajem 2017. godine.\nSandžačka demokrataka partija (SDP), čiji je osnivač i dugogodišnji predsjednik bio Rasim Ljajić, je takođe registrovana kao manjinska stranka Bošnjaka, na predstojećim parlamentarnim izborima nastupa na listi “Aleksandar Vučić- Za našu decu” i ni na jednim parlamentarnim izborima do sada nije nastupila samostalno.\nTagovi: "Akademik Muamer Zukorlić- Samo pravo" "SDA Sandžaka -dr. Sulejman Ugljanin" Radio-televizija Srbije (RTS) Regulatorno tijelo za elektronske medije (REM) SDA Sandžaka Stranka pravde i pomirenja (SPP)


Priznanja i nagrade | Banca Intesa\nIstorija Banca Intesa\nInternacionalni finansijski časopis Finance Central Europe proglasio je:\nDraginju Đurić, predsednika Izvršnog odbora Banca Intesa, za najboljeg bankara jugoistočne Evrope za 2021 i najboljeg bankara Srbije u 2021. godini.\nBanca Intesa za najbolju banku u Srbiji u 2021. godini, najbolju banku u Srbiji u 2021. godini u pogledu aktive, najbolju banku u Srbiji u 2021. godini u pogledu kapitala i najbolju banku u Srbiji u 2021. godini u pogledu bruto dobiti.\nInternacionalni finansijski magazin Global Finance proglasio je Banca Intesa za „Najbolju banku u Srbiji“ za 2021. godinu.\nUdruženje „Moja Srbija“ dolelilo je Banca Intesa nagradu „Moj izbor“ u kategoriji „Omiljena banka“ po izboru potrošača u našoj zemlji.\nInternacionalni finansijski magazin Global Finance proglasio je Banca Intesa za „Najboljeg pružaoca usluga deviznog poslovanja u Srbiji“ za 2022. godinu.\nInternacionalni finansijski magazin Global Finance proglasio je Banca Intesa za „Najboljeg provajdera trgovinskog finansiranja u Srbiji za 2022. godinu“.\nBanca Intesa je dobitnik nagrade „Banka godine u Srbiji“, koju tradicionalno dodeljuje renomirani finansijski časopis The Banker, koji je deo medijske grupe Financial Times.\nMeđunarodni finansijski časopis Euromoney dodelio je Banca Intesa nagradu „Najbolja banka u Srbiji“ u 2020. godini u u okviru svog tradicionalnog godišnjeg izbora „Nagrade za izvrsnost"\nDraginju Đurić, predsednika Izvršnog odbora Banca Intesa, za najboljeg bankara jugoistočne Evrope u poslednjih 20 godina, najboljeg bankara Srbije u poslednjih 20 godina i najboljeg bankara Srbije u 2019. godini.\nBanca Intesa za najbolju banku u Srbiji u 2019. godini, najbolju banku u Srbiji u 2019. godini u pogledu aktive, najbolju banku u Srbiji u 2019. godini u pogledu kapitala i najbolju banku u Srbiji u 2019. godini u pogledu bruto dobiti.\nMeđunarodni finansijski magazin Global Finance proglasio je Banca Intesa za „Najbolju banku u Srbiji“ za 2020. godinu.\nUgledni finansijski i bankarski časopis The Banker proglasio je Banca Intesa bankom godine u Srbiji u 2018. godini.\nMeđunarodni finansijski časopis Global Finance dodelio je Banca Intesa priznanje za „Najbolju banku u Srbiji“ u 2018. godini.\nRenomirani finansijski i bankarski časopis The Banker proglasio je Banca Intesa bankom godine u Srbiji u 2017. godini.\nMeđunarodni finansijski magazin Global Finance dodelio je Banca Intesa nagradu za „Najbolju banku u Srbiji“ u 2016. godini u okviru tradincionalnog izbora za „Najbolje banke sveta“.\nMokrogorska škola menadžmenta dodelila je Draginji Đurić, predsedniku Izvršnog odbora Banca Intesa, priznanje „Laureat vrline“ za 2016. godinu za doprinos ženskom liderstvu u Srbiji i regionu.\nMeđunarodni finansijski časopis Global Finance proglasio je Banca Intesa za „Najbolju banku u Srbiji“ u 2015. godini. Ova prestižna nagrada dodeljena je u okviru tradincionalnog izbora za „Najbolje banke sveta“, koji je ove godine obuhvatio 143 zemlje i osam regiona.\nČasopisi Ekonometar i Magazin Biznis dodeli su Draginji Đurić, predsedniku Izvršnog odbora Banca Intesa, priznanje „Planeta Biznis“ za uspešno upravljanje bankom koja je tokom 2014. godine uložila najviše sredstava u razvoj društva i lokalne zajednice\nČasopisi Ekonometar i Magazin Biznis dodeli su Draginji Đurić, predsedniku Izvršnog odbora Banca Intesa, priznanje „Planeta Biznis“ za uspešno upravljanje bankom koja je tokom 2013. godine uložila najviše sredstava u razvoj društva i lokalne zajednice.\nFondacija Trag, uz finansijsku podršku Evropske unije, Balkanskog fonda za demokratiju i Tima za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Republike Srbije (SIPRU), dodelila je Banca Intesa priznanje VIRTUS za korporativnu filantropiju u kategoriji korporativnog volonterstva.\nEuromoney, vodeći svetski finansijski magazin dodelio je Banca Intesa nagradu za najbolju banku u Srbiji u 2012. godini na tradicionalnoj dodeli Nagrada za izvrsnost u sferi finansijskih usluga.\nBalkanski fond za lokalne inicijative (BCIF), uz finansijsku podršku Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID) i u partnerstvu sa Institutom za održive zajednice (ISC) i Timom za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Republike Srbije (SIPRU), dodelio je Banca Intesa nagradu VIRTUS u kategoriji podrške najinovativnijem projektu za inicijativu društvene odgovornosti Mesto koje volim.\nFinansijski magazin The Banker, deo čuvene izdavačke kuće Financial Times Group, proglasio nas je bankom godine u Srbiji.\nČasopisi Ekonometar i Magazin Biznis dodeli su Draginji Đurić, predsedniku Izvršnog odbora Banca Intesa priznanje „Planeta Biznis“ za uspešno upravljanje bankom koja je tokom 2011. godine uložila najviše sredstava u programe korporativne društvene odgovornosti.\nEuromoney, ugledni svetski časopis u oblasti finansija i bankarstva, proglasio je Banca Intesa najboljom bankom u Srbiji u 2011. godini na tradicionalnoj dodeli Nagrada za izvrsnost u sferi finansijskih usluga.\nDraginja Đurić, predsednik Izvršnog odbora Banca Intesa, nagrađena je Ordenom za zasluge Republike Italije zbog predanog i uspešnog zalaganja na promovisanju odnosa između dve zemlje.\nPrestižni svetski finansijski časopis The Banker, deo izdavačke kuće Financial Times Group dodelio je Intesa Sanpaolo grupaciji četiri značajne nagrade:\n- Najbolja banka u Srbiji u 2011. godini\n- Najbolja banka u Italiji u 2011. godini\n- Najbolja banka u Hrvatskoj 2011. godini\n- Najbolja banka u Bosni i Hercegovini 2011. godini\nEuromoney, renomirani svetski časopis u oblasti finansija i bankarstva, dodelio nam je “Nagradu za izvrsnost” (Awards for Excellence) za najbolju banku u Srbiji u 2010. godini.\nKlub privrednih novinara Srbije proglasio je Draginju Đurić, predsednika Izvršnog odbora Banca Intesa za „Bankara decenije“.\nUgledni moskovski finansijski magazin, Business New Europe, proglasio je Banca Intesa najboljom bankom u Centralnoj i Istočnoj Evropi.\nRenomirani svetski finansijski časopis The Banker, deo izdavačke kuće Financial Times Group dodelio je Intesa Sanpaolo grupaciji tri prestižne nagrade:\n- Najbolja banka u Srbiji u 2010. godini\n- Najbolja banka u Italiji u 2010. godini\n- Najbolja banka u zapadnoj Evropi u 2010. godini.\nEuromoney, renomirani svetski časopis u oblasti finansija i bankarstva, dodelio nam je “Nagradu za izvrsnost” (Awards for Excellence) za najbolju banku u Srbiji u 2009. godini.\nEkonomist Media Group, jedan od lidera u ekonomskom novinarstvu u Srbiji i regionu proglasio je predsednicu Izvršnog odbora Banca Intesa Draginju Đurić „Bankarom godine“ u 2010. godini.\nUdruženje građana "Moja Srbija" dodelilo je Banca Intesa priznanje potrošača Srbije "Moj izbor 2010" u kategoriji banke i osiguravajuća društva.\nlondonski finansijski magazin Finance Central Europe i inostrane konsultantske agencije dodeljuju nam tri prestižna priznanja:\n- Banca Intesa – najbolja banka srednje veličine u jugoistočnoj Evropi,\n- Banca Intesa – najbolja banka u Srbiji,\n- Predsednik Izvršnog odbora Banca Intesa Beograd, Draginja Đurić – najbolji bankar u Srbiji;\nEkonomist Media Group, jedan od lidera u ekonomskom novinarstvu u Srbiji i regionu proglasio je predsednicu Izvršnog odbora Banca Intesa Draginju Đurić „Bankarom godine“ u 2009. godini.\n- Predsednik Izvršnog odbora Banca Intesa Beograd, Draginja Đurić – najbolji bankar u Srbiji.\nčasopisi Ekonometar i Biznis u kategoriji finansijskih institucija koje kroz programe društvene odgovornosti najviše doprinose razvoju lokalne zajednice nagradili su predsednicu IO Banca Intesa, Draginju Đurić, priznanjem “Planeta Biznis“.\nEkonomist Media Group, jedan od lidera u ekonomskom novinarstvu u Srbiji i regionu proglasio je predsednicu Izvršnog odbora Banca Intesa Draginju Đurić „Bankarom godine“ u 2008. godini.\n- Generalni direktor Banca Intesa Beograd, Draginja Đurić – najbolji bankar u Srbiji.\nOrganizacija za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) akviziciju Banca Intesa proglašava najvećom finansijskom investicijom u bankarskom sektoru i najvećim inostranim ulaganjem u Srbiju u 2005. godini;


Kako se spremiti za „novo normalno“ | Nova Ekonomija\nVećina firmi veruje da će se oporaviti u periodu do godinu dana. Najteže pogođeni sektori (turizam, saobraćaj i skladištenje, i kreativna industrija) očekuju duže vreme oporavka. Strategija oporavka od trenutne ili potencijalne krize likvidnosti se u najvećoj meri odnosi na odluku kompanija da bolje upravljaju novčanim tokovima (više od 70% firmi). Značajan je broj firmi koje planiraju da uvedu procene rizika klijenata, podsticanje tražnje kroz mogućnosti odloženog plaćanja, pregovaranje sa poveriocima o kasnijoj otplati duga/korišćenje avansnih plaćanja, kao i uzimanje kredita za likvidnost preko Fonda za razvoj\nProšle jeseni, pripremali smo se za istraživanje o faktorima rasta malih i srednjih preduzeća, postavljajući pitanje šta to određene firme čini uspešnijim od drugih. Da li se faktor uspeha kompanije krije u sektoru delatnosti, veličini firme, ili regiona u kojem posluje? Posebno nas je zanimao recept koji bi mogao važiti za sve, te smo se opredelili za pogled kroz poslovni model koji firma primenjuje za pristup tržištu.\nPokazalo se da digitalno osvešćene, finansijski pismene, izvozno orijentisane i firme koje su okrenute saradnji, ostvaruju iznatprosečne stope rasta poslovnih prihoda, produktivnosti i profitabilnosti. Digitalno osvešćene kompanije su one koje u poslovanju koriste prednosti digitalizacije, poput korišćenja internet prodavnice (Web Shop) i mogućnosti elektronskog plaćanja. To su kompanije koje imaju iskustva u digitalnom marketingu, koje su svesne značaja elektronske trgovine u svetu i Srbiji, i značaja naprednih digitalnih veština za zaposlene. Rezultati rasta tih kompanija su znatno bolji od rezultata prosečne firme.\nSa druge strane, kroz prizmu finansijske pismenosti pokazuje se da kompanije koje koriste eksterne izvore finansiranja i kategorišu potraživanja prema verovatnoći njihove naplate, te vide potraživanja kao bitan deo svoje imovine, takođe pokazuju iznatprosečni rast. Na kraju, firme izvoznice, naročito one na daleka tržišta, pokazale su iznatprosečne rezultate u periodu pre krize. Neki od pokazatelja sofisticiranosti u poslovanju su se posebno istakli, poput posedovanja veb šopa. Bez obzira na to da li posluju samo na domaćem tržištu ili su izvoznici, firme koje koriste elektronsku trgovinu ostvarile su bolje performanse. Ovo je pokazala ovogodišnja studija „pokretači rasta“ USAID-ovog Projekta saradnje za ekonomski razvoj.\nNismo ni slutili tada da će ubrzo neki od otkrivenih faktora rasta postati osnovne poluge „spasa“ poslovanja u globalnoj COVID-19 krizi. U martu 2020. ekonomija je zapala u „Great Lockdown“. Kompanije su se prilagođavale na različite načine. USAID-ov Projekat saradnje za ekonomski razvoj je u saradnji sa Privrednom komorom Srbije, pokrenuo istraživanje „Zajedno kroz krizu“, sa ciljem da u tri talasa uradi monitoring efekata krize na privatni sektor u Srbiji.\nRad od kuće i naplata potraživanja\nEfekti krize koje su privrednici najsnažnije osetili bili su primarno vezani za optimizaciju radne snage: prelazak na rad od kuće i ograničenje radnog vremena, ali i za nemogućnost pokrivanja osnovnih troškova poslovanja i nemogućnost fizičkog prisustva kupaca/klijenata. Slede problemi u naplati potraživanja, odlaganje i otkazivanje porudžbina i teškoće u transportu i logistici. Nalazi upućuju i na osetljivost privatnog sektora po pitanju likvidnosti. Apsolutna većina kompanija je izvestila da očekuje probleme u izmirenju obaveza u poslovanju.\nIako ova kriza, drugačija od svih, utiče i na stranu tražnje i na stranu ponude, pojedini sektori privrede su snažnije pogođeni u prvom kvartalu krize, te se turizam i ugostiteljstvo izdvajaju kao najpogođeniji sektori, a odmah potom kreativna industrija i sektor saobraćaja i skladištenja. Ipak, poslovanje pojedinačne firme nije priča sama za sebe, već vertikalno i horizontalno povezana priča sa ostalim akterima u lancu kreiranja vrednosti. Istraživanje je pokazalo i da bi prestankom rada, dve trećine firmi uticalo na do 60 firmi iza sebe (dobavljača), i do 100 firmi ispred sebe (B2B kupaca). Oko 60% kompanija je uključeno u međunarodne lance snabdevanja, bilo kao uvoznik i/ili izvoznik, te se očekuje da će brzina oporavka najznačajnijih trgovinskih partnera, EU na prvom mestu, značajno uticati na performanse firmi u Srbiji i da će se kriza u talasima preliti na gotovo celu privredu.


Lekić za neku vrstu balasa u odnosima CG i Rusije\nTanjug 16. decembra 2020. 10:45\nPODGORICA – Na produžavanje sankcija Crne Gore Rusiji, koje je najavio ministar spoljnih poslova Đorđe Radulović, političke partije vlasti i opozicije gledaju različito, a lider Demosa, koja je deo vladajuće većine, Miodrag Lekić kaže da je za neku vrstu balansa i opreza prema odnosima sa Rusijom.\nLekić je za podgorički Vijesti rekao da podržava primarnost evropskih integracija, ali takav državni pravac, kaže, ne znači da države članice EU i kandidati treba da gledaju Brisel kao neku vrstu nove Kominterne.\nSankcije prema Rusiji, smatra Lekić, treba legitimno sagledavati u dve ravni, poštujući usvojenu politiku EU ali sagledavajući, makar u nijansama, i specifične bilateralne odnose, interese i kulturnu tradiciju.\n„Nije Nemačka izdala interese EU zbog činjenice da je jedna od najvećih investicija u Evropi pa i u svetu, rusko-nemacka izgradnja gasovoda ‘Severni tok’ – nesmetano trajala u periodu sankcija EU prema Rusiji. Sada se ta investicija nalazi u završnoj fazi. I Velika Britanije u istom periodu nije odustala od jedne investicije u Sibiru. To važi i za Italiju i Tursku“, naveo je Lekić, koji i nekadašnji diplomata.\nDodao je da je prethodna crnogorska vlast prednjačila u antiruskoj politici, čak svojom propagandom postajući histerično punkt napadanja Rusije.\n„Sa nekom kratkovidom, prilično provincijalnim kalkulacijama da će se tako dopasti nekom od međunarodnih centara. Nastavak kalkulacije je bio da će ti centri zbog agresivne antiruske politike zažmuriti nad korupcijom i kriminalom kao glavnom bolešću ovdasnjeg režima koji su isti centri nazvali hibridnim“, kazao je Lekić.\nSledeći politiku EU, Crna Gora je sa još nekoliko kandidata članica od 2014. godine uvela sankcije Rusiji zbog njene uloge u ratu u Ukrajini, i od tada ih u kontinuitetu sprovodi.


LAŽNA VIJEST DA JE U PROTESTIMA U NIKŠIĆU POVRIJEĐEN DJEČAK\nLAŽNA VIJEST DA JE U PROTESTIMA U NIKŠIĆU POVRIJEĐEN DJEČAK\nNakon sukoba demonstranata i policije u Nikšiću, sinoć se društvenim mrežama proširila fotografija dječaka sa povredom na sljepoočnici, za koju se tvrdi da je nastala u Nikšiću, kao rezultat policijske brutalnosti, piše raskinkavanje.me.\nUz fotografiju su dijeljeni i opisi situacije u kojoj je dječak, navodno povrijeđen.\n"Brutalnost nikšićke policije, gurnuli su kolica sa djetetom u ulicu zbog majke koja je uzviknula "NE DAMO SVETINJE ", nijesu dozvolili majci da priđe i da pomogne djetetu Andriji povrijeđenom, pozvali su Hitnu Pomoć iz HDL Laković-a. Dijelite dalje".\nFotografija je intenzivno dijeljena na Fejsbuk profilima, grupama i brojnim stranicama.\nFotografiju su objavili i funkcioner DF-a i lider Pokreta za promjene Nebojša Medojević i Marko Milačić iz Prave Crne Gore.\nNajviše korisnika je podijelio objavu sa Instagram stranice _srpskasparta_, ali na toj stranici ovu objavu više nijesmo mogli pronaći, navode iz raskrinkavanje.me.\nDječak nije iz Nikšića i u pitanju je lažna vijest, ističu iz portala raskrinkavanje.me.\nPovodom objavljivanja ove lažne vijesti oglasili su se iz Uprave policije: