Kolumne & novosti: Ko je Igoru Žeželju dao 10 miliona evra pre kupovine Kurira\nPiše: Mladen Savatović\nIz zvaničnih podataka vidi se da je Žeželjeva firma pre kupovine Adria Medie primila avansnu uplatu od oko 10 miliona evra na svoj račun, baš u godini kada je Telekom Srbija dao 17 miliona evra kratkoročnih avansa nepoznatim pravnim licima, iako su u ranijim godinama avansna plaćanja Telekoma bila čak četiri puta manja.\nKao što je i najavljivano, dnevni list Kurir pokreće televiziju, čiji program će se emitovati isključivo putem Telekomovog IPTV-a i brenda Supernova.\n"Tačan datum početka emitovanja programa procenjujemo u odnosu na novonastalu situaciju izazvanu koronavirusom. U ovom trenutku nam je važno da se orijentišemo na proizvodnju sadržaja, koja je, u datim okolnostima, bezbedno i svrsishodno organizovana", saopštila je Irena Petrović, PR Adria Media Group.\nU Adria Media Grupi se nadaju da će postići dogovor i sa ostalim kablovskim operaterima, ali je upravo podrška Telekoma kao prvog ponovo pokrenula pitanje: da li iza svega zapravo stoji država?\nSumnja nastavlja da se podgreva nakon što je u januaru prošle godine pod nejasnim okolnostima tu firmu zajedno sa Kurirom kupilo preduzeće "Mondo inc" biznismena Igora Žeželja, čiji vlasnik je pak prethodno bio upravo državni Telekom, koji je čak na zvaničnom sajtu Mondo vodio kao svoj portal.\nI finansije Monda neposredno pred kupovinu Kurira dodatno zamućuju celu sliku. Prema podacima sa sajta Agencije za privredne registre, pred medijsku ekspanziju kompanija je imala godišnji promet od oko 600.000 evra i neto dobit nešto manju od 16.000 za poslovnu 2018. godinu. Iz finansijkih podataka može se zaključiti da Mondo nije mogao da kupi Kurir iz sopstvenih sredstava.\nPodaci sa APR-a pokazuju i da je Mondo na kraju poslovne 2018. imao obavezu za neplaćen PDV od oko dva miliona evra, dok je godinu dana ranije ta obaveza bila zanemarljiva. Imajući u vidu promet ostvaren te godine, jasno je da taj PDV nije nastao iz redovnog poslovanja.\nVisoke poreske obaveze mogle bi da se objasne time što je pre kupovine Adria Medie na račun Monda uplaćeno oko 10.000.000 evra kratkoročnog avansa nepoznatog porekla. Da li je reč o novcu kojim je Kurir kupljen i da li dolazi od Žeželjevog dugogodišnjeg strateškog partnera - Telekoma?\nSlučajnost ili ne, iz podataka o poslovanju objavljenim na APR-u, vidi se da je akcionarsko društvo Telekom iste godine nekome dalo kratkoročne avanse u iznosu od preko 17 miliona evra. Neobično je to što su prethodne tri godine dati avansi bili gotovo četiri puta manji, ali i to što se u izveštaju za 2018. ne navodi kome su ti avansi dati i koja im je namena.\nKako je reč o akcionarskom društvu čiji je većinski vlasnik država, odnosno, građani, principi objektivnog i poštenog finansijskog izveštavanja nalažu da ovakav podatak bude objavljen I javno dostupan u izveštajima.\nNi Žeželjeva Adria Media Grupa ni državni Telekom nisu odgovorili na pitanje televizije N1 da li spomenutih deset miliona evra koji se u izveštaju Monda spominju kao avans potiču od Telekoma i da li je reč o pozajmici koja je iskorišćena za kupovinu te grupacije i lista Kurir.\nNije poznato kada će Kurir TV početi da emituje program, ali jeste kakvu će uređivačku politiku voditi, pošto iz kompanije naglašavaju - televizija će biti u duhu brenda Kurir.


Sa lepim vremenom došle i popravke kolovoza - Srbobran Danas\nSa lepim vremenom došle i popravke kolovoza\nKategorija: Lokalna samouprava, Saobraćaj\nPutari koji rade na saniranju udarnih rupa prvi su vesnici proleća, stara je kamiondžijska šala, ali kako ovoga puta nije reč o šali već se sa radovimna zaista počelo uz prve lepe dane, red je bio i da se obiđu neke udarne rupe u Srbobranu.\nPo najavama iz opštine Srbobran u ove svrhe, odnosno u reparaciju najoštećenijih ulica i ove godine će se značajno ulagati, a postoje i planovi da se kompletna putna infrastruktura u opštini dovede na zavidan nivo.\nPutare smo našli u Dobrovoljačkoj ulici, na potezu od ulice Svetog Save prema zgradi Suda, gde su asvaltom popunjavali prethodno očišćena oštećenja, to jest rupe. Saznali smo da se sa radovima počelo na nekoliko lokacija, od kojih su neke i u Turiji.\nZa više konkretnijih informacija o ovoj temi morali smo se uputiti u zgradu opštine, tačnije u kancelariju predsednika opštine, gde nam je Radivoj Paroški odgonetnuo sve, ali najavio i nešto novo. „Sanacije udarnih rupa koje se trenutno rade su u okviru Javne nabavke iz prošle godine. U 2018. godini je urađeno radova u vrednosti od oko 2,5 miliona dinara, još toliko je novca otprilike ostalo namenjenih za tu Javnu nabavku, i to se sad upravo radi. To znači da smo mi u budžetu obezbedili 5 miliona za udarne rupe, ali smo isto tako dobili iz republičkog budžeta 5 miliona iz tekuće budžetske rezerve od prošle godine, i to smo takođe namenili za udarne rupe i sanaciju puteva. To znači da neće samo udarne rupe biti sanirane, nego ćemo ići i na veće površine puteva, u ulicama koje su u lošem stanju. Prošle godine smo tako uradili ulicu Žarka Zrenjanina, gde je nekih 50 do 100 metara presvučeno asvaltom, tako da ta ulica sada izgleda mnogo bolje i služi svrsi. Kada su putevi u pitanju hoću da dodam da smo u pripremi Javne nabavke koja će biti značajnijeg karaktera. U saradnji sa Naftnom industrijom Srbije, na trasi puteva kojima oni voze, obezbedili smo 14 miliona dinara za sanaciju tih puteva i ulica. Uskoro krećemo sa rekonstrukcijom tih puteva, što uopšte nije malo i nadam se da ćemo uskoro imati sasvim drugačiju sliku kada su putevi u našim ulicama u pitanju. Upravo kreće i sanacija prostora male pijace i celog tog Trga na Begluku, ta investicija je 11 miliona dinara i mislim da će taj deo Srbobrana imati sasvim drugačiju sliku“.\n„Ono što želim da najavim, naglašavam to je samo najava, pošto su putevi u našim ulicama u vrlo lošem stanju, treba učiniti dosta napora da se one saniraju, Razmišljamo o javno-privatnom partnerstvu koje će omogućiti ubrzanu sanaciju puteva u ulicama sva tri naseljena mesta naše opštine. Smatram da ćemo time ubrzati poslove oko sanacije puteva. Radi se o tome da se ulazi u partnerstvo sa kompanijama koje idu na sanaciju puteva, mi se ne zadužujemo bankarski, to nije naš dug, a godišnje izdvajamo određena sredstva kao što i sada izdvajamo sredstva za sanaciju puteva i udarnih rupa. Partner u ovom odnosu se zadužuje bankarski, ili ima svoja finansijska sredstva koja će uložiti za sanaciju ovih puteva. Taj period otplate će trajati između 5 i 10 godina, a mi ćemo u roku od 2 ili 3 godine imati sanirane sve puteve“ , detaljno je objasnio sve o ovoj temi predsednik Paroški.\n24. februara 2020., 09:47


Aug 14, 2019 Galaxy Note10, Samsung Srbija\nKompanija Samsung Electronics podržala je Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) poznat pod nazivom Global Goals, a koji je usmeren na ciljeve održivog razvoja (SDGs). Postavljeno je 17 globalnih ciljeva kako bi se pronašla rešenja za neke od najvećih izazova s kojima se suočava čitav svet, a među njima se nalaze problemi nejednakosti, klimatskih promena i zaštite okoline i obrazovanja.\nSamsung i UNDP smatraju da je ključni korak u rešavanju ciljeva održivog razvoja podići svest javnosti o navedenim problemima, razumevanje izazova sa kojima se ti ciljevi bave i isticanje njihove važnostii. Kako bi korisnici Galaxy uređaja imali mogućnost da na jednostavan način podrže ove ciljeve i učestvuju u rešavanju ključnih problema, Samsung i UNDP kreirali su Samsung Global Goals mobilnu aplikaciju, koja je zasnovana na edukaciji i donacijama, kao i posebno izdanje najnovijeg Samsungovog uređaja – Galaxy Note10.\n„Partnerstvo Samsunga i Programa Ujedinjenih nacija za razvoj omogućilo nam je da u potpunosti iskoristimo snagu tehnologije za rešavanje najvećih izazova s kojima se suočava svet. Korisnici Galaxy uređaja mogu se pritom jednostavno informaisati o ciljevima održivog razvoja i podržati ih kako bi zajedničkim snagama napravili promenu“, istakao je DJ Koh, predsednik i izvršni direktor odeljenja za IT i mobilne komunikacije kompanije Samsung Electronics.\nNova aplikacija Samsung Global Goals korisnicima će doneti više informacija o svakom od 17 globalnih ciljeva i edukovati ih o istoimenoj kampanji i važnosti programa UNDP-a. Uz pomoć aplikacije korisnici će imati priliku da doniraju direktno putem zvaničnog veb sajta programa UNDP-a. Takođe, Samsung je prilikom lansiranja nove Galaxy Note serije u Njujorku, predstavio i Galaxy Note10 sa bežičnim punjačem, posebno dizajniran za kampanju Global Goals. Kao podrška u ostvarenju ciljeva, Samsung će donirati deo prihoda od prodaje ovog posebnog izdanja.


30 najboljih hotela u gradu Bridlington, Velika Britanija - smeštaj u gradu Bridlington\nPočetna strana 70 402 smeštajna objekta\nEast Riding of Yorkshire 686 smeštajnih objekata\n30 najboljih hotela u gradu Bridlington\nPosetiocima se dopada: plaže, šetnje plažom, riba i pomfrit\nUnesite svoje datume i birajte među 152 objekta\nTražite ponude na destinaciji Bridlington?\nPutujete na destinaciju Bridlington zbog posla?\nMesta koja volimo u gradu Bridlington\n152 smeštajna objekta u gradu Bridlington\nMonarch Hotel Hotel sa 2 zvezdice\n8,0 Veoma dobar 596 recenzija\nBrentwood House 3 zvezdice Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu. Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\n9,8 Izuzetan 249 recenzija\nPopularni hoteli u gradu Bridlington\nBridlington- grad i okolina\nVitbi na 52 km\nSkarboro na 25,4 km\nKingston na Halu na 39,4 km\nFiley na 15 km\nPickering na 41,7 km\nRobin Hood's Bay na 44,1 km\nFlamborough na 5,7 km\nReighton na 9,7 km\nBempton na 5 km\nNorth Burton na 9,5 km\nBarmston na 9,8 km\nBoynton na 3,5 km\nFraisthorpe na 6,5 km\nRudston na 8,4 km\nBessingby na 2,6 km\nSpeeton na 8 km\nHull na 39,1 km\nAerodrom Hambersajd (HUY) 57,0 km\nAerodrom Donkaster Šefild - Robin Hud (DSA) 86,4 km\nMeđunarodni aerodrom Bredford - Lids (LBA) 98,4 km\n41 smeštaj u okviru domaćinstva\n78 porodičnih hotela\n133 hotela sa parkingom\nHoteli - Bridlington


Na današnji dan: Rođen Dejan Petković\nVažno Zvezdina kuća slavnih Najnovije Fudbal\nod Neša M. sep 10, 2014 3 1580\nDejan “Rambo“ Petković, nekadašnji vezni fudbaler Crvene zvezde, veliki majstor ove igre i legenda brazilskog fudbala, rođen je 10. septembra 1972. godine u Majdanpeku.\nZa prvi tim niškog Radničkog debitovao je sa svega 16 godina i 15 dana i za samo jedan dan oborio rekord Mitra Mrkele. Postao je tada najmlađi fudbaler koji je zaigrao na jednom meču jugoslovenske lige. Kasnije su taj rekord obarali Slavko Perović i Danijel Aleksić, ali u srpskom fudbalu. Petković je za Radnički od 1988. do 1992. godine odigrao 53 ligaške utakmice i postigao 34 gola.\nIsticao se brzinom, driblinzima, odličnom tehnikom, golovima iz slobodnih udaraca… U prvoj sezoni u dresu najtrofejnijeg srpskog kluba na 31 prvenstvenoj utakmici postigao je pet golova. Odličnu seriju imao je u prva tri kola, kada je po jednom pogađao mreže beogradskog Radničkog (4:0), Proletera iz Zrenjanina (3:1) i Radničkog iz Niša (2:0). Ipak, tim Milana Živadinovića nije stigao do titule, ali su osvojili Kup pobedom na penale u revanšu protiv Partizana od 5:4. Petković je u pohodu na trofej u najmasovnijem takmičenju odigrao svih devet utakmica i postigao tri gola, jedan protiv Teleoptika (5:0) u šesnaestini finala i dva u revanšu osmine finala protiv Radničkog iz Beograda (5:1). U sezoni 1993/94 na 29 ligaških susreta postigao je 10 golova, od čega je dva puta pogodio mrežu u derbijima protiv Partizana, po jednom u trijumfu od 2:0 i remiju (1:1). Ipak, tim u ovoj sezoni nije stigao do trofeja i pored pozitivnog bilansa u duelima protiv večitog rivala.\nSezona 1994/95 bila je u potpunosti Zvezdina, iako je Vojvodina vodila na tabeli posle jesenjeg dela. Osvojena je dupla kruna, a Rambo je jedini u timu odigrao svih 36 prvenstvenih utakmica i postigao osam pogodaka, po jedan u mečevima sa najvećim konkurentima za titulu. Na 98. večitom derbiju postigao je gol u 77. minutu. Bio je to treći Zvezdin pogodak u pobedi od 3:2, a i protiv Vojvodine se upisao u strelce u trijumfu rezultatom 2:1. Novosadski crveno-beli su te sezone bili jesenji prvaci, ali je Zvezda na kraju stigla do titule ispred Partizana. Petković je u osvajanju Kupa na osam mečeva dva puta pogodio mrežu, na gostovanju protiv Badnjevca (2:0) i u revanšu polufinala u Bečeju (2:0). Konačno, po ukidanju sankcija, Rambo Petković je zabeležio prve utakmice za Zvezdu u evrokupovima, ali ne u Ligi šampiona, gde je Zvezda kao šampion Jugoslavije trebalo da igra, već u Kupu UEFA, gde je švajcarski Ksamaks šokirao crveno-bele na startu (0:1 i 0:0). U poslednjoj polusezoni u jesen 1995. godine na 14 ligaških utakmica postiže pet pogodaka (dva u Podgorici protiv Budućnosti u trijumfu od 4:1), dok je u Kupu zabeležio het-trik protiv Novog Pazara (6:1).\nCrveno-beli su kasnije osvojili trofej u najmasovnijem takmičenju, a Petković je pre toga prešao u slavni Real iz Madrida. Iako je bio najbolji strelac na pripremama sa sedam golova, nikada nije dobio pravu šansu u kraljevskom klubu. Odigrao je samo pet ligaških susreta i učestvovao u osvajanju titule i Superkupa Španije 1997. godine. Bio je i na pozajmicama u Sevilji 1996. godine (osam prvenstvenih mečeva, jedan gol) i Rasingu iz Santandera 1997. godine, gde je odigrao devet utakmica u prvenstvu.\nKao član kadetske selekcije Jugoslavije sa 15 godina postigao je najbrži gol na Kipru za samo tri sekunde od starta utakmice. Za reprezentaciju Jugoslavije odigrao je svega šest utakmica uz jedan pogodak. Debitovao je 31. marta 1995. godine u pobedi protiv Urugvaja (1:0) u Beogradu. Za vreme selektora Slobodana Santrača na meču protiv Argentine odbio je da uđe u igru samo nekoliko minuta pre kraja, zbog čega je označen kao nepodoban u nacionalnoj selekciji. Nije pozivan u narednom periodu, pa je propustio i Svetsko prvenstvo u Francuskoj 1998. godine. U reprezentaciju ga je vratio njegov nekadašnji trener iz Zvezde, Milan Živadinović, za vreme svog kratkog selektorskog mandata, pa je Rambo odigrao još samo meč protiv Brazila (1:1), 23. septembra 1998. godine. Kasnije više nikada nije igrao za nacionalni tim. Brazilci nisu mogli da se načude, kako to da jedan igrač koji briljira u njihovom šampionatu ne igra za svoju zemlju, pred svetski šampionat u Nemačkoj 2006. godine. Selektori su se menjali, ali ovaj fudbalski virtuoz više nije igrao ni za Jugoslaviju, Srbiju i Crnu Goru, a ni za Srbiju.\ncrvena zvezdaDejan PetkovićRambotitula 1994/95\nPobeda šahista za šesto mesto na kraju prvenstva\nLazović: „Otići negde pošto poto i sedeti na klupi nije rešenje“\nSanda, hvala i srećno u novom klubu. Vidimo se ponovo u neko bolje vreme, sa nekim drugim boljim ljudima…\nVladimir jan 21, 2020\ndlazic jan 21, 2020\nAtletičari Crvene zvezde trčali u Budimpešti\nStanković otpisao i Van La Paru\nJa sam Brazilac, navijač Flamengo, Pet kao što se zove ovde, učinio je najupečatljiviji cilj mog života, najuzbudljiviji trenutak koji se sećam, flamengo cilj sa tri cilja, hvala Petkovit večnom\navg 17, 2018 00:54\nVeliki, jedan i jedini, Rambo, covek kojeg nas FS nije znao da ceni i iskoristi njegovo znanje i vestinu.\nsep 10, 2014 21:37\nRambo majstore vole te Delije!!!\nsep 10, 2014 16:39


Odbor EP-a izglasao prijedloge rezolucija o Srbiji i Kosovu – Fokus.ba\nOdbor EP-a izglasao prijedloge rezolucija o Srbiji i Kosovu\nVanjskopolitički odbor Evropskog parlamenta izglasao je u četvrtak prijedloge rezolucija o napretku Srbije i Kosova, u kojima ih poziva da nastave s procesom normalizacije.\nZastupnici u Europskom parlamentu pozdravili su napredak koji je postignut prošle godine u normalizaciji odnosa između Srbije i Kosova i pozvali obje države da nastave potpunu i pravovremenu provedbu sporazuma koji su dosad dogovoreni, napominjući pritom da je to jedan od uvjeta za pristup Srbije Evropskoj uniji.\nU rezoluciji o Srbiji, koja je prošla s 50 glasova za, dva protiv i četiri suzdržana, pozdravlja se otvaranje početka pregovora o pristupanju Srbije Evropskoj uniji. Poziva se Srbiju da nastavi sustavne reforme i osigura da rad sudaca, tužitelja i medija bude oslobođen političkih utjecaja. Osim toga, poziva se i na intenziviranje napora u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala.\nHrvatski zastupnik Tonino Picula izrazio je zadovoljstvo izglasavanjem prijedloga rezolucije jer su se svi njegovi amandmani našli unutar usvojenih kompromisnih amandmana.\nU tim amandmanima Picula je predložio da se Srbiju pozove da “riješi otvorene sporove, posebice u pojedinim pitanjima razgraničenja, sukcesije, povratka kulturnih dobara i objave jugoslavenskih arhiva”, uz napomenu da bi se “bilateralni sporovi trebali rješavati u ranim fazama procesa pristupanja Evropskoj uniji, a u skladu s međunarodnim pravom”.\nU prijedlogu rezolucije ponavlja se poziv Srbiji da preispita svoje zakone o nadležnosti u postupku za ratne zločine u duhu pomirbe i dobrosusjedskih odnosa, u suradnji s Komisijom i sa susjedima, a što je kao amandman predlagalo više hrvatskih zastupnika.\nU jednom od Piculih amandmana izražava se ozbiljna zabrinutost zbog prekida prijenosa programa na manjinskim jezicima zbog najavljene privatizacije medija. Kao predsjednik Izaslanstva za odnose s BiH i Kosovom, Picula je zatražio i da Srbija aktivno pridonosi napretku BiH prema evropskim integracijama, zbog posebnih odnosa koje ima s entitetom Republike Srpske.\nZastupnici Evropskog parlamenta naglašavaju kako Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između EU i Kosova, ratificiran u Evropskom parlamentu 21. januara 2016. godine, pruža snažan poticaj za reforme i otvara put za integraciju Kosova u EU.\nMedijska i zakonodavna neovisnost, borba protiv korupcije i organiziranog kriminala i reforme tržišta rada samo su neka područja od velike važnosti, stoji u rezoluciji.\nDanašnje glasanje još jednom šalje snažnu poruku da budućnost neovisnog Kosova leži u rukama Evropske unije. Zastupnici Evropskog parlamenta ponovno su pozvali EU da službeno prizna Kosovo, a “pet država članica koje odbijaju priznati Kosovo da uklone blokadu”, rekla je izvjestiteljica Evropskog parlamenta Ulrike Lunacek (Zeleni, Austrija).\nO prijedlozima rezolucija o Srbiji i Kosovu raspravljat će se u sljedeću srijedu na plenarnoj sjednici Evropskog parlamenta.\n#evropski parlament#Kosovo#srbija#tonino picula\nU februaru i martu radionice “EU Projekti – Upravljanje projektnim ciklusom”


Dodik: Poziv predstavnicima Srpske u zajedničkim institucijama da praznuju 9. januar - Argumenti\nNaslovna Srpska Dodik: Poziv predstavnicima Srpske u zajedničkim institucijama da praznuju 9. januar\nDodik: Poziv predstavnicima Srpske u zajedničkim institucijama da praznuju 9. januar\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik pozvao je danas sve predstavnike Republike Srpske u zajedničkim institucijama BiH da obilježe 9. januara – Dan Republike.\nDodik je u izjavi Srni naglasio da svi zaposleni u zajedničkim institucijama BiH sa prebivalištem u Republici Srpskoj imaju pravo na neradni dan 9. januara, te ih pozvao da obilježe dan nastanka Republike Srpske koji je od velikog značaja i za Republiku i za sve njene građane.\n– S obzirom na činjenicu da parlament BiH nikada nije donio Zakon o praznicima BiH, praznicima se smatraju oni koji su utvrđeni entitetskim zakonima prema mjestu prebivališta zaposlenog – podsjetio je srpski član Predsjedništva BiH.\nDodik je naglasio da Republika Srpska ima legitimno pravo na nadležnosti zagarantovane Ustavom BiH i ne želi ništa osim da obilježava svoje praznike u miru i slobodi, kao što nikada ne pravi probleme ni kada Federacija BiH ili drugi konstitutivni narodi obilježavaju svoje praznike.\nKalendar Republičkih i vjerskih praznika, objavljen na internet stranici Ministarstva uprave i lokalne samouprave u Republici Srpskoj za ovu godinu, propisao je 9. januar – Dan Republike Srpske kao neradni dan, tako da je i za sve zaposlene u zajedničkim institucijama BiH koji imaju prebivalište u Republici Srpskoj taj dan neradni.\nNi Ustavni sud BiH ne dovodi u pitanje postojanje samog praznika Dan Republike Srpske.


Sutra parlamentarni izbori u Japanu | Novinska agencija Beta\nJapanski lider obećao stabilnost na početku izborne kampanje\nSrušio se pešački most na Floridi, ima mrtvih (VIDEO)\nTadić: Podržavam Djilasovu spremnost na formiranje saveza, ne njegov program\nSAD uvele sankcije za 19 ruskih državljana i pet kompanija\nSavet Evrope traži hitno usvajanje zakona o nestalim bebama\nSindikat Nezavisnost: Zbog smanjenja plata od 10 odsto zaposleni tuže RTS i RTV\nGrubješić (Evropski pokret): Bez napretka u poglavljima pregovora sa EU nova se ne mogu otvoriti (VIDEO)\n15:00 - VestiRuske diplomate napustile Veliku Britaniju\nSVET | 21.10.2017 17:50\nSutra parlamentarni izbori u Japanu\nVladajuća koalicija japanskog premijera Šinza Abea trebalo bi ubedljivo da pobedi na sutrašnjim parlamentarnim izborima u Japanu, a moguće je da će uspeti i da zadrži dvotrećinsku većinu u donjem domu parlamenta, pokazuju rezultati istraživanja javnog mnjenja.\nAbe je pre tri nedelje raspustio donji dom parlamenta, očekujući da će njegova Liberalno demokratska partija (LDP) u ovom trenutku ostvariti dobar rezultat pošto se najveća opoziciona stranka, Demokratska partija, raspala krajem septembra, a njegov rejting se popravio.\nGlavni Abeovi rivali su stranke nastale iz Demokratske partije pre manje od mesec dana, konzervativno-populistička Partija nade koju vodi gradonačelnica Tokija Juriko Koike i liberalna Ustavna demokratska partija (CDP), koja je prema najnovijim anketama na drugom mestu.\nI Partija nade i CDP zalažu se da Japan obustavi korišćenje nuklearne energije, dok je Abe posvećen održanju odredjenog nivoa nuklearne energije u Japanu.\nPartija nade je privukla veliki broj članova Demokratske partije, ali je početna podrška koju je imala splasnula. Njena platforma predvidja postepeno ukidanje nuklearne energije do 2030. godine i odustajanje od povećanja poreza na dodatu vrednost (PDV), najavljenog za 2019. godinu.\nOčekuje se da će pobeda Abea značiti nastavak politike koju je vodio od decembra 2012. godine kada je postao premijer, što uključuje čvrst stav prema Severnoj Koreji i njenom nuklearnom programu. Abe ne misli da je vreme za dijalog s Pjongjangom i zahteva uvodjenje strožih sankcija toj zemlji kako bi primorao severnokorejskog lidera Kim Džong Una da obustavi razvoj nuklearnog i raketnog programa, navodi Asošiejted pres.\nLDP je u kampanji slao poruku biračima da jedino ta stranka može da zaštiti Japan od Severne Koreje i drugih geopolitičkih pretnji u regionu, a Abe se predstavlja kao iskusni diplomata i prijatelj predsednika SAD Donalda Trampa.\nKad je reč o ekonomiji, Abe želi da poveća porez na dodatu vrednost kako bi taj novac preusmerio na obrazovanju i brigu o deci. On je navodio da njegove reforme daju rezultate, pošto japanska ekonomija beleži rast, znatno je više slobodnih radnih mesta nego nezaposlenih, a indeksi na berzi nedavno su dostigli najviše nivoe u poslednju 21 godinu.\nDobar rezultat LDP omogućio bi Abeu da ostane na funkciji do 2021. godine, čime bi mogao da postane japanski premijer s najdužim stažom od Drugog svetskog rata. On bi time dobio dodatno vreme da pokuša da ostvari svoj dugoročni cilj reviziju japanskog posleratnog Ustava. Abe želi da izbaci iz Ustava odredbe koje zabranjuju vojsci Japana učešće u ofanzivnim operacijama u inostranstvu.\nAbe bi dobrim rezultatom na izborima povećao i izglede da u septembru bude ponovo izabran za predsednika LDP, na još tri godine.\nJuriko Koike nije kandidatkinja na sutrašnjim izborima za donji dom od 465 mesta, a neće ni biti u Japanu na dan izbora, već u Parizu, gde će učestvovati na medjunarodnoj konferenciji gradonačelnika na kojoj će biti razmatrana pitanja kao što su klimatske promene.\nVojni sindikat Srbije: Ministar odbrane naredio da se zaposlenima ...\nVaterpolisti Srbije izgubili od Crne Gore\nZaev: Učlanjenje Makedonije u NATO dobro za zemlju i region\nEvropski i britanski parlament pozvali Zakerberga da objasni ...\nOd 24. marta na Kosovu ne važe medjunarodni pozivni brojevi 381, 386 ...\nBusPlus: Fizički napadi na kontrolore zabrinjavajuće rastu\nZaštitnik gradjana: U Srbiji i dalje postoje izazovi u borbi protiv ...\nDjordjević: Srbija štiteći svojih 15 ...


EU GUBERNIJA Građane pitali da li Srbija da liči na Evropu ili Rusiju, rezultati su pravi SRPSKI PARADOKS\n28.07.2016. 15:23 > 16:37\nIako su svesni da je u EU bolja i ekonomska situacija, da su plate veće, kao i poštovanje ličnih sloboda i ljudskih prava, 49 odsto građana smatra da Srbiji više odgovara ruski model društva.\nTako se dolazi do pravog srpskog paradoksa - da imaginarni društveni model Rusije, zemlje u kojoj nikada nije bilo 92 odsto građana Srbije, priželjkujemo u svojoj domovini, koju bi istovremeno, prvom prilikom, napustili tragajući za dostizanjem standarda koje nudi EU.\nStava da u Srbiju treba preseliti ruski model su u najvećoj meri žene i mladi od 18 do 29 godina, sa osnovnim i srednjim obrazovanjem iz Zapadne Srbije i Šumadije, pokazali su podaci istraživanja “Srbija posle Bregzita - gde građani vide Srbiju”.\nU Rusiji nikada nije bilo 92 odsto Srba\nPodaci su pokazali i da je neku od država EU posetilo 71 odsto ispitanika, dok 29 odsto tu priliku nije imalo. Zanimljiv je i podatak da bez obzira na to što se Srbija “kune” u prijateljske odnose sa Rusijom i što joj uvek daje predost u odnosu na Zapad, čak 92 odsto građana Srbije nikada nije bilo u toj zemlji.\nGrađani Srbije (47 odsto) su mišljenja i da EU trenutno ima bolju ekonomsku situaciju u poređenju sa Rusijom, dok oko 40 odsto njih i dalje misli da je Rusija ekonomski stabilnija od Unije.\nGrađani u velikoj meri (67 odsto) smatraju da je prosečna plata veća u EU nego u Rusiji, i taj stav većinom zastupaju muškarsci starosti između 45 i 49 godina, sa visokim obrazovanjem i iz Istočne i Južne Srbije.\nNATO - Ne, nikako\nČlanstvo u NATO, očekivano, ne podržava najveći broj građana Srbije - 82 odsto, i to više muškarci nego žene. Za ulazak u NATO je 12 odsto ispitanika. Čak iako bi Rusija jednog dana postala članica Alijanse, 61 odsto građana bi bilo protiv njega, ali ne i 30 odsto onih koji bi to podržalo. Ulazak u NATO je po mišljenju 44 odsto građana jedan od uslova za priključenje Srbije EU.\nIako imaju stavove o NATO, zanimljivo je da 46,9 odsto građana ne zna koja politička partija u Srbiji najviše podržava bliže odnose sa Alijansom, a od onih koji “znaju”, smatraju da su to SNS i DS.\nZanimljivo je i to da je SNS stranka koja je prepoznata kao ona koja najviše podržava bliže odnose sa EU (59,3 odsto), a u isto vreme je i stranka koja najviše podržava bliske odnose sa Rusijom (33,6 odsto).\nZa EU većina građana\nČlanstvo u EU podržava 55 odsto građana, dok mu se 39 odsto protivi. Bez obzira na potencijalno istupanje Velike Britanije iz EU 53 odsto građana Srbije smatra da bi evrointegracije trebalo nastaviti. Istraživanje je pokazalo i da 39 odsto ispitanika smatra da u ovom slučaju Srbija trebalo da odustane od evropskog puta.\nU novonastaloj situaciji u EU 53 odsto građana podržava ostanak i očuvanje EU, za šta se zalaže Nemačka, dok 32 odsto podržava Veliku Britaniju i raspad EU. Sa porastom godina starosti opada i broj onih koji podržavaju Britaniju, a raste onih koji podržavaju Nemačku. Većina ispitanika koji podržavaju očuvanje EU su oni stariji od 60 godina, visokoobrazovani i oni koji dolaze iz Zapadne Srbije i Šumadije.\nNezavisnost KiM prema mišljenju 80 odsto građana Srbija ne treba da prizna ako bi to bio uslov za ulazak u EU. Sa podelom ili priznavanjem nezavisnosti KiM ne bi se složilo 52 odsto građana čak ni ako je to prihvatljivo rešenje za Srbe sa KiM.\nKao prijatelje Srbije ispitanici su videli Rusiju, Grčku i Kinu, dok su “neprijatelji” Hrvatska, SAD i Albanija, pokazali su rezultati istraživanja Instituta za evropske poslove.\nPitali su građane Srbije da li treba da idemo U ZAGRLJAJ PUTINU ILI KA EU, a ovo su njihovi odgovori i verovatno ih NISTE OČEKIVALI\nPredsjednik Severne Makedonije Stevo Pendarovski stigao je u Beograd u dvodnevnu posetu Srbiji, tokom koje će se sastati sa državnim vrhom Srbije.


Privlacenje stranih investicija: FBiH dobija nove bescarinske zone\nHome » News Archive » Economy News » Privlacenje stranih investicija: FBiH dobija nove bescarinske zone\nRazmatran je plan uspostave bescarinskih zona u Rajlovcu i Hadžićima, na nedavno održanom sastanku Federalnog premijera Fadila Novalića i direktora Agencije za unapređenje stranih investicija u BiH (FIPA) Gordana Milinića.\nOva ideja, koju strani investitori redovno spominju na sastancima sa bh. vlastima, jedna je od važnih inicijativa koja, ukoliko bude provedena na nivou FBiH, može značajno doprinijeti otvaranju novih postrojenja. Ali za njenu implementaciju će biti potrebno ispuniti niz preduslova, piše Faktor.\nKako je kazala Amra Đendušić, savjetnica premijera Novalića, bescarinska zona u praksi podrazumijeva da kompanija dobije značajne poreske olakšice na uvoz repromaterijala, intelektualnih usluga ili bilo čega drugog ako je krajnji cilj izvoz finalnih proizvoda.\n"Ako firma reinvestira dobit koju ostvari, i to će biti osnov za dodatne poreske olakšice. Akcenat je, međutim, na izvozu finalnih proizvoda, to jest da izvozimo, naprimjer, namještaj a ne trupce. U bescarinskim zonama investitor dobije svu infrastrukturu, priključak za struju i vodu, zemljište i njegovo je samo da radi. Razmišljamo i da kao pogodnost uključimo i besplatno korištenje prostora prvih godinu dana" – navodi Đendušić.\nPlan Federalne vlade u idealnoj situaciji predviđa situaciju u kojoj svaka općina ima po jednu bescarinsku zonu. Ali prije toga je potrebno izraditi projekat mogućnosti i prepreka ostvarivanja tog plana.\n"Pitanje bescarinskih zona je podijeljeno između različitih nivoa vlasti, s obzirom na to da veliku ulogu u izdavanju pojedinih dozvola igraju i općine ili kantoni. Vlada FBiH bi pomagala s dovođenjem investitora i nekim olakšicama koje spadaju u našu nadležnost" – tvrdi Đendušić.\nOtvaranje bescarinskih zona u Rajlovcu i Hadžićima je stoga dio plana federalnih vlasti, ali samu dozvolu za otvaranje zona izdaju državni organi.\nZahtjev za osnivanje bescarinske zone može podnijeti privatna kompanija ili grupa firmi ukoliko u zahtjevu koji podnose Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH (MVTEO) dokažu da će vrijednost robe koja se izvozi iz slobodne zone preći najmanje 50 posto ukupne proizvedene robe koja napušta slobodnu zonu u periodu od 12 mjeseci. Ministarstvo nakon toga pokreće postupak za donošenje odluke Vijeća ministara BiH o određivanju dijela carinskog područja BiH kao slobodne bescarinske zone, i ako komisija u koju ulaze i članovi Uprave za indirektno oporezivanje BiH i niza drugih institucija odobri zahtjev, MVTEO donosi rješenje kojim odobrava početak rada slobodne zone.\nSudeći po dosadašnjem uspjehu bescarinskih zona, njihov razvoj je moguć ali ključni preduslov za njihovo otvaranje je i postojanje firmi koje bi ih koristile te jednostavno ostvarivih poreskih olakšica. Trenutno u FBiH postoje četiri slobodne bescarinske zone i to Holc Puračić u Lukavcu, zona Vogošća u Vogošći, zona Visoko u Visokom te zona Hercegovina u Mostaru. Prema posljednjim dostupnim podacima iz 2014. godine, iz ove četiri zone je te godine izvezeno robe u vrijednosti od 552,2 miliona KM. Istovremeno je uvoz u ove zone iznosio 395,4 miliona KM. U RS-u je jedina slobodna zona unutar grada Slobomira, ali je njeno funkcionisanje na neuporedivo nižem nivou nego u većem bh. entitetu. Stoga se otvaranje slobodnih zona, u sredinama u kojima postoji veliki broj preduzeća, nameće kao logičan potez koji bi firmama indirektno oslobodio dodatni novac za reinvestiranje u razvoj poslovanja.\nPrednost slobodnih zona\nPrednost slobodnih zona najbolje je iskoristila kompanija Prevent cutting iz Visokog, ali i Vitex, Prevent leather i Dallas BH. Svi oni posluju u visočkoj slobodnoj zoni. Od ostalih zona, najviše se izdvajaju Volkswagen i Auto line, koji djeluju unutar slobodne zone u Vogošći, te Fen u Lukavcu. Sve ove kompanije uvoze, izvoze ili proizvode robe u milionskim iznosima.


Prva slika Megana za 2016 u saobraćaju - AUTOMOBILI\n18/01/2020 3:58:16 PM\nNASLOVNA / VESTI / Prva slika Megana za 2016 u saobraćaju\nPrva slika Megana za 2016 u saobraćaju\nNovi Renault Megane je uhvaćen na slici u saobraćaju po prvi puit. Nakon što je debitovao na Fraknfurtskom auto-sajmu, četvrta generacija ovog modela je ponovo u fokusu. Slika je napravljena negde u Francuskoj, a kao što možete da vidite tu su lepa LED zadnja svetla i kompletno restilizovanim zadnjim delom. Novi Megane je širi i niži od prethodnika, a donosi poboljšani prostor za putnike pozadi novi digitalni kokpit i još mnogo toga. Očekuje se da novi model stigne na tržište početkom 2016. godine.\nTagovi2016 Automobili francuska megan Megane novi mode Renault reno Saobraćaj\nPrethodno Novi CEO VW-a će biti Matijas Miler\nSledeće Švajcarska zabranjuje prodaju VAG dizela


„Boksit“ poklonio hematološki aparat | Palelive.com\nPočetna Regija Milići „Boksit“ poklonio hematološki aparat\n„Boksit“ poklonio hematološki aparat\nMILIĆI – Dom zdravlja „Sveti Nikola“ u Milićima od danas je opremljeniji za novi hematološki aparat za analizu krvne slike, vrijedan oko 11.500 KM, koji je toj ustanovi poklonila Kompanija „Boksit“, kao vid podrške zdravstvenom sektoru na lokalnom nivou.\nDirektor Doma zdravlja Dalibor Bačić rekao je Srni da je riječ o savremenom aparatu, koji treba da olakša rad zaposlanima u laboratoriji, te podigne na viši nivo kvalitet zdravstveni usluga u ovoj zdravstvenoj ustanovi.\n„Imali smo stari aparat kojem je istekao vijek trajanja, tako da nam je ovo bio prioritet u nabavci. Dom zdravlja je, kada je riječ o laboratorijskoj dijagnostici, ovom donacijom riješio problem bar u narednih pet, ako ne i više godina“, istakao je Bačić.\nOn dodaje da je „Boksit“ ovoj ustanovi pružio podršku i prilikom popravke ultrazvučnog aparata, koji je od prije nekoliko dana ponovo u funkciji, i, uz to, otpisao dio potraživanja od ove ustanove.\nPopravka je plaćena 8.750 KM, a vrijednost otpisanih potraživanja iznosi oko 7.500 KM.\nPrethodni članakMir je zajednički interes svih vjerskih zajednica\nNaredni članakPresuda Majstoroviću 2. februara


Vesić: Raspisan tender za postrojenje za preradu otpadnih voda u Krnjači - www.lobi-info.rs\nSlobodan T. 27. novembra 2021., 10:29 6.5k Views\nGrad Beograd i Evropska investiciona banka raspisali su tender za projektovanje i izgradnju postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda „Кrnjača” rekao je Goran Vesić, zamenik gradonačelnika Beograda, navodi se u saopštenju Gradskog sekretarijata.\n„Grad Beograd je u prethodnom periodu izgradio preko sedam kilometara sekundarne kanalizacione mreže u Bloku braće Marić u naselju Кrnjača, a u toku je izgradnja kanalizacione crpne stanice „Кrnjača 2“, kroz koju će se potiskivati otpadne vode na putu ka postrojenju za prečišćavanje. Istovremeno, u toku je projektovanje oko pet kilometara sekundarne kanalizacione mreže sa 450 kućnih priključaka za deo naselja Кrnjača, u MZ Dunavski venac na području oko Ulice Jovice Vasiljevića. Izgradnja ove sekundarne kanalizacione mreže počeće 1. marta sledeće godine“, najavio je Vesić.\nPrethodna objava Opština Palilula poziva roditelje da prijave decu za novogodišnje paketiće\nSledeća objava Mladić u Borči priveden zbog vožnje bez dozvole i pod dejstvom droge


Martinović (DS): Vlast igra opasnu igru oko Vojvodine | Autonomija\nMartinović (DS): Vlast igra opasnu igru oko Vojvodine\nMi u Vojvodini smo ponosni na svoju autonomiju\nPotpredsednica Demokratske stranke (DS) Vesna Martinović optužila je republičku vlast da direktno atakuje na autonomiju Vojvodine kroz čitav niz odluka koje je donela.\n„Plašim se da akteri tih odluka nisu svesni opasnosti igre koju igraju. Mi u Vojvodini smo ponosni na svoju autonomiju, kao što smo ponosni i na to što smo deo Srbije, i ovakve igrarije samo mogu proizvesti probleme“, kazala je Martinovićeva za sutrašnji novosadski Dnevnik.\n„Neko kratko vreme možda može piti vodu prebacivanje odgovornosti za sve nevolje ovog sveta na prethodnu vlast, ali taj pristup naprosto ima rok trajanja. Ako ste ozbiljni, morate da ponudite rešenja, a aktuelna vlast ta rešenja nema već i dalje samo nudi izgovore“, kazala je Vesna Martinović.\nOcenila je da će građani vrlo brzo uvideti da nije hapšenje Miroslava Miškovića „univerzalni recept za sve njihove nedaće“.


NovaEnergija.net » phishing phishing – NovaEnergija.net\nHome Tags Posts tagged with "phishing"\nOvakve lozinke zaštitiće vaše naloge od napada hakera!\nSvakog dana čitamo kako se neka grupa hakera domogla gomile lozinki i podataka kojima bi mogla da unese haos u naš život ili da proda naše podatke. Kako bismo bili sigurni pri ovakvim napadima, naše lozinke bi trebalo da budu što kvalitetnije odnosno bezbednije, međutim ponekad ni to nije dovoljno.\nNajbolji način da zaštitimo svoje onlajn račune je da naša lozinka hakerima bude bezvredna bez dodatne provere našeg identiteta.\nMnogi servisi ne nude verifikaciju u više koraka (uz pomoć telefona i sl.), što znači da hakere samo lozinka deli od vaših podataka. Lozinke poput “123456” ili “lozinka” nisu sigurne. To je kao da ste ostavili otvorena vrata svoje kuće.\nDa biste lozinkom otežali posao hakerima, ona bi trebalo da bude duža i što teža za probijanje, ali bi trebalo i da bude češće menjana. Ovo su stvari koje su mnogima naporne, zbog čega postoje alati koji služe za upravljanje lozinkama, koji taj posao mogu da prezumu na sebe. Oni čuvaju sve lozinke, a korisnik treba da zapamti samo njihovu lozinku, koja bi trebalo da bude bezbedna. Dobra stvar kod ovakvih alata je i da mogu da detektuju ako na različitim nalozima imate identične lozinke i da ih promene ili poboljšaju.\nPored krađe lozinki, najčešća metoda krađe podataka je “fišing” (phishing – prevara putem elektronske pošte), kod koje se korisniku šalje link na koji bi on trebalo da klikne. Mejl može da izgleda kao poruka od PayPala ili nekog onlajn servisa koja izgleda relativno autentično.\nKlik na takav link korisnika može da odvede na lažnu stranicu pre nego što ga preusmeri na željenu adresu, a tada malware krade vaše podatke dok ih unosite. Najbolji lek za to je da ne otvarate linkove u pošti za koje niste apsolutno sigurni da su autentični. Obratite pažnju na linkove, jer hakeri svakog trena rade na novim načinima da uvere ljude da klikću na linkove.\nPošto nam čuvanje i pamćenje dobrih lozinki ne ide najbolje, sve veći broj servisa nudi opciju dodatnog nivoa provere i potvrde našeg identiteta, uz upisivanje lozinke. Tako neke društvene mreže ili servisi mogu da traže i dodatni kod koji nam šalje aplikacija na telefon. Tu su još i opcije potvrđivanja identiteta skeniranjem oka, lica ili otiska prsta. Sve to su dobre metode u slučaju da neko pokušava da se uloguje u vaše naloge sa drugog uređaja.\nOvakve lozinke zaštitiće vaše naloge od napada hakera! was last modified: October 20th, 2017 by Ivana Karanović\nAmerička kompanija umalo izgubila 3 miliona dolara u klasičnoj phishing prevari\nFinansijska direktorka Mattel-a bila je žrtva phishing-a (prevara menadžera online finansijskog računa predstavljanjem sebe kao legitimne kompanije) usled koje je kompanija iz Los Anđelesa koja pravi igračke umalo prenela 3 miliona…\nNe mali broj puta čujemo o hakovanju Facebook naloga. Više je razloga zbog kojih se ovo dešava, a među njima svakako prednjače loše lozinke i phishing pokušaji gde korisnik slučajno…


Željezničari najavili proteste u parku ”Mladen Stojanović” – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nŽeljezničari najavili proteste u parku ”Mladen Stojanović”\nRadnici “Željeznica RS” (ŽRS) organizovaće mirne proteste u parku “Mladen Stojanović” u Banjaluci u subotu (23. aprila) ako im do petka uprava preduzeća ne isplati novac za dva topla obroka i dva prevoza.\nPredsjednik Sindikata saobraćajno-transportne djelatnosti ŽRS Zlatko Marin rekao je da su sindikati juče održali zajednički sastanak, te da su svi predstavnici radnika saglasni da održe mirne proteste ako ne dobiju novac, piše “Glas Srpske”.\n“Radnici su u težak finansijski položaj dovedeni zbog kašnjenja isplate plata i ostalih naknada – rekao je Marin i dodao da od uprave zahtijevaju i garanciju da će plate u idućem periodu isplaćivati u zakonskom roku.\nPodsjetio je da i od Nadzornog odbora ŽRS traže smjenu generalnog direktora Dragana Savanovića, kao i pokretanje odgovornosti za prethodne bivše direktore koji su ovo preduzeće doveli do propasti.\nMarin je naglasio da još nije održan ni zajednički sastanak sindikata, uprave i Nadzornog odbora ŽRS, koji je ministar saobraćaja i veza RS Neđo Trninić najavio prošle sedmice u Banjaluci.\nMinistarstvo: Neprihvatljivo poskupljenje u studentskoj menzi


Neizvesno kada će tela naših državljana stići u Beograd\nBeta 22. februara 2016. 13:20\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je danas da još nije sigurno kada će avion sa telima poginulih službenika Ambasade Republike Srbije u Libiji Slađane Stanković i Jovice Stepića poleteti uz Tripolija.\n„Još nismo sigurni kad će avion sa telima naših službenika poleteti, jer i u ovakvim situacijama postoje procedure koje su nama nejasne i gde nismo mogli da dobijemo dozvolu da naš avion sleti, ili da libijski poleti“, rekao je Dačić novinarima, nakon upisivanja u knjigu žalosti u MSP.\n„Čekaćemo još malo na odgovor, potom ćemo prebaciti tela preko Tunisa“, izjavio je on.\nDačić je rekao da je Libija odmah ponudila svoj avion i izrazila saosećanje sa našim žrtvama, kao i da je srpska strana preko Er Srbije odmah zatražila dozvolu za sletanje našeg aviona u Tripoli.\nDozvolu još nismo dobili, šta će biti do kraja ne znamo ni sami. Učinićemo sve što možemo da tela vratimo porodicama“, rekao je on.\nDačić je naveo da je sekretar MSP Veljko Odalović juče otputovao u Libiju, gde je tražio dve stvari od libijskih vlasti – da se procedura brzo završi i da se saznaju svi podaci iz istrage od trenutka kad se desila otmica, kao i izveštaj sa obdukcije.\nOn je rekao da će obdukciju biti izvršena i u Srbiji, kad tela budu stigla.\n„Budite uvereni da će radna grupa koju smo formirali, nezavisno od državnih organa koji treba da se bave tim slučajem, do kraja utvrditi punu istinu, šta se desilo, ko je kriv, na kraju krajeva, to je nešto što dugujemo i njihovim porodicama“, rekao je šef srpske diplomatije.\nOvim ljudima dugujemo nezaborav i punu istinu o tome šta se dogodilo i zašto se dogodilo, rekao je Dačić.\nU toku prepodneva, u knjigu žalosti upisali su se ambasador SAD u Beogradu Kajl Skot i drugi predstavnici diplomatskog kora.


subota, 29 avgust 2020 03:42\nSeksolog iz Australije Nađa Bokodi tvrdi da će puštanje muškarca da gleda filmove za odrasle ili ide u striptiz-klub smanjiti njegovu želju za varanjem.\nUpozorila je žene da se ne ponašaju kao policajci u vezama.\n"Kad sam se udala pre više od decenije, bila sam vrlo jasna u vezi pravila o tome kako moj muž treba da se ponaša. Kontrolisala sam sve što je radio. Ali to nije bilo dobro", rekla je. Često su se svađali, a nakon svađe dolazilo je do napete tišine koju je bezuspešno pokušavala da ublaži. Nađa je utvrdila da naređivanje partneru šta da radi, a šta ne, može da dovede do propasti veze. Istakla je da smo naučeni da prava ljubav znači biti usmeren samo na jednu osobu, ali da gledanje filmova za odrasle ili striptiza ne znači da je ljubav manje jaka. Nađa tvrdi da zaljubljenost ne znači da ste postali aseksualni, a iako je prirodno osećati ljubomoru kada vaš partner gleda privlačnu osobu, to ne znači da na to treba da reagujete.\nRekla je da njena trenutna veza nije izgrađena na nepoverenju. "Moj dečko ne traži moju dozvolu da ode u striptiz-klub i ne skriva RedTube na mobilnom", kazala je Nađa, a prenosi Indeks. "Manje je verovatno da će partner tražiti nešto ili se pobuniti ako ga ne ograničavate", zaključila je.\nViše iz ove kategorije « Gledanje PORNO filmova ženama omogućuje bolji orgazam Sve više žena traži ONLINE ljubavne i seksualne partnere »


SPS ispunjava obećanje dato Pajtiću | Autonomija\nSPS ispunjava obećanje dato Pajtiću\nKada je pokrajinska vlast u Vojvodini formirana polovinom jula, DS je tada u široku pokrajinsku koaliciju uvela i SPS…\nKada je pokrajinska vlast u Vojvodini formirana polovinom jula, DS je tada u široku pokrajinsku koaliciju uvela i SPS iako to matematički, za skupštinsku većinu, nije bilo neophodno.\nVojvođanske demokrate tada su obećale da će pokrajinska vlast biti prekomponovana, ukoliko socijalisti do početka oktobra ne raskinu prethodno formirane koalicije sa radikalima u pojedinim opštinama i gradovima u Vojvodini. Danas su u nekima od njih koalicije SRS i SPS raskinute, a socijalisti su se okrenuli demokratama, kao što je to slučaj u Kikindi; u nekim sredinama se o tome još pregovara, kao npr. u Žablju, dok će u pojedinim opštinama izgleda doći do uvođenja privremenih mera i novih izbora, kao npr. u Kovinu.\nFunkcioner Pokrajinskog odbora DS Miloš Gagić kaže da je dogovor postignut u Bačkoj Palanci i da će to biti prvi put u istoriji da vlast u toj opštini ne čine socijalisti i radikali.U ovom gradu u subotu je potpisan koalicioni sporazum SPS, DS, PUPS i PSS.\nUoči formiranja pokrajinske vlasti, potpredsednik DS i predsednik Izvršnog veća Vojvodine Bojan Pajtić bio je veoma optimističan, rekavši da on “prepoznaje dobru volju SPS”, ali i drugih stranaka da se posle izbora, u naredne četiri godine, “krene napred s lokalnim razvojem, ali i u pravcu EU”. Od SPS su tražene garancije da će biti formirane proevropske većine u vojvođanskim opštinama i gradovima, a Pajtić je pri tome izdvojio Kikindu, Kovin, Titel, ali i druge, gde matematičko zbrajanje odborničkih mandata to omogućuje. Takođe je pomenuo i glavni grad Beograd, u kome je na kraju, posle dugotrajnih premišljanja socijalista ipak formirana manjinska vlast, uz podršku LDP.\nDanas pokrajinski funkcioner DS Gagić, koji je i poslanik “Za evropsku Vojvodinu” u vojvođanskom parlamentu, kaže da je dogovor sa socijalistima nedavno postignut u Kikindi, a da je to ranije učinjeno u Titelu.\nSPS i SRS i dalje čine koalicionu vlast u opštini Odžaci. Tamo su u opoziciji DS i DSS, tako da bi eventualna prekompozicija vlasti u toj opštini, uz preokret socijalista, značila i saradnju tih partija sa strankom Vojislava Koštunice. DS i DSS, inače, učestvuju zajedno u vlasti u Sremskoj Mitrovici, Šidu i Beočinu.\nSPS i SRS su zajedno i u Žablju, gde osim njih lokalnu vlast čine i DSS i SPO. Predsednik Pokrajinskog odbora SPO Žika Gojković kaže za naš list da je to jedina opština gde ta stranka učestvuje u takvoj koaliciji i objašnjava to lokalnim specifičnostima. On napominje da će o izlasku SPO iz takve vlasti razgovarati sa drugim strankama na pokrajinskom nivou, ali ukazuje na “problem” da SPO, koji je na izborima u Žablju nastupio u koaliciji sa DSS-NS, ima vezan mandat u okviru te koalicije, koji im može biti oduzet, jer DSS, po njegovim informacijama, ne želi da uđe u koaliciju sa DS.\nMeđutim, funkcioner DS Vlada Vuković koji u Žablju pregovara o prekompoziciji lokalne vlasti kaže da je DSS načelno prihvatio buduću saradnju.\n– Ništa još nije potpisano, u načelu smo se dogovorili. Razgovarali smo sa svim političkim opcijama, a nakon razgovora sa SPS sada smo sigurni da će oni prihvatiti prekompoziciju vlasti. DSS je načelno prihvatio da bude u koaliciji s nama, s tim što je ostalo da utvrdimo neke detalje – naveo je Vuković u razgovoru za naš list.\nOdsek za medijske studije obeležio 15 godina rada


Američki lanac Starbucks stigao u Srbiju - Retail Serbia\nKompanija AmRest Holdings SE i američki Starbucks (Starbaks), svečano su otvorili prvu Starbucks kaferetiju u Srbiji koja se nalazi u prizemlju Rajićeva šoping centra u Beogradu. Na oko 170 kvadrata, kafeterija nudi širok izbor kafa, sokova, kolača, sendviča, salata i suvenira, a u ponudi se nalazi i veliki izbor upakovane kafe u zrnu. Posetiocima je na raspolaganju oko 150 sedećih mesta, u otvorenom i zatvorenom delu. Svečanom otvaranju prisustvovali su predstavnici kompanija AmRest i Starbucks, predstavnici grada Beograda i drugi.\nKompanija AmRest koja na srpskom tržištu poseduje KFC restorane planira da samo u Beogradu proširi Starbucks prodajnu mrežu na još nekoliko atraktivnih lokacija. AmRest planira da nastavi širenje i KFC brenda, pa će već sledećeg meseca otvoriti novi KFC restoran u Beogradu koji će se nalaziti u šoping centru Ada Mall.\nStarbucks je danas najveći lanac kafeterija u svetu koji posluje na više od 30.000 lokacija širom sveta. Kompanija je osnovana u Sijetlu 1971. godine. Tokom 2018. lanac je ušao i na tržište Italije u kojoj je otvorio svoju najveću kafateriju na oko 2.000 kvadrata.\nKompanija AmRest je najveći operater restorana i kafeterija u centralnoj i istočnoj Evropi koji posluje sa oko 2.000 objekata u 26 zemalja. Pored brenda Starbucks, AmRest poseduje i licencirane restorane Burger King, Pizza Hut i KFC. U planu kompanije je da narednih nekoliko godina napravi snažnu ekspanziju sa brendom Burger King u Poljskoj, Slovačkoj, Rumuniji, Češkoj i Bugarskoj otvaranjem 200 novih restorana.\nBeograd,\tRajićeva,\tŠoping centri,\tStarbucks\totvaranje\nDatum poslednje izmene 18 april 2019


U Srbiji će danas biti oblačno, u većini mesta suvo i povremeno sunčano, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod.\nUjutru je na severu, a posle podne i u ostalim krajevima ponegde moguća kratkotrajna kiša.\nU Beogradu će biti promenljivo oblačno, tokom dana sa periodima sunčanog vremena. Ujutru je u pojedinim delovima grada moguća kratkotrajna kiša. Jutarnja temperatura će biti od šest do devet, najviša dnevna oko 18 stepeni.\nDanas promenljivo oblačno, temperatura do 27 stepeni\nU Srbiji danas oblačno, temperatura do 21 stepen


Zvizdić: Ulagati u mala i srednja preduzeća i unapređivati privatni sektor\nPredsedavajući Saveta ministara u tehničkom mandatu Denis Zvizdić rekao je danas da je namera BiH da budu povećana ulaganja Evropske banke za obnovu i razvoj u privatni sektor jer je do sada najviše sredstava bilo vezano za javni sektor.\nZvizdić je na konferenciji za medije povodom održavanja Godišnjeg sastanka guvernera EBRD, koji sutra počinje u Sarajevu, izrazio nadu da će BiH ići ka jačanju ulaganja EBRD u mala i srednja preduzeća kako bi bio unapređen i privatni sektor.\nIstičući da se očekuje da EBRD ove godine obezbedi do 300 miliona evra za projekte u BiH, Zvizdić je naveo da je ta banka od 1996. godine u BiH investirala više od dve milijarde evra u 160 različitih projekata, od čega se 82 odsto odnosi na projekte iz oblasti infrastrukture, sedam odsto na projekte energije, a ostalo na oblasti industrije i malih i srednjih preduzeća.\nPrema njegovim rečima, EBRD je od 1991. godine investirao više od 12 milijardi evra na prostor zapadnog Balkana, a samo u prošloj godini više od milijarde evra putem 67 projekata.\nOn očekuje potpisivanje određenog broja ugovora između institucija BiH i predstavnika EBRD.\n– Putem investicione agende pokušaćemo da prezentujemo one sektore za koje mislimo da imaju vrlo ozbiljan potencijal kao što su IT sektor, turizam, proizvodnja hrane i razvoj drvne industrije – naglasio je Zvizdić.\nNa samitu lidera zemalja zapadnog Balkana u Sarajevu, koji će biti održan za vreme Godišnjeg sastanka guvernera EBRD, biće rieči o snažnijem ekonomskom povezivanju.\n– Ostajemo isključivo fokusirani na jačanju procesa saradnje na zapadnom Balkanu. Naša je namera da se i dalje ekonomski, infrastrukturno i privredno jače uvezujemo kako bi napravili povećani nivo konkurentnosti i razvoja naših ekonomija – naveo je Zvizdić.\nPrema njegovim rečima, svaka od zemalja zapadnog Balkana veoma je mala da bi na bilo koji način bila atraktivna i da bi investitori bili orijentisani samo ka njoj.\n– Ali, kada nastupamo kao region onda smo interesantni i velikim i ozbiljnim investitoprima – pojasnio je Zvizdić, dodajući da će namera svih biti da prezenztuju projekte svoje zemlje pojedinačno, ali i da se prave regionalni klasteri i povezuju zemlje regiona.\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savetu ministara u tehničkom mandatu Mirko Šarović rekao je da je za BiH bitno da pokaže da je sposobna i da ima kapacitete da organizuje ovako važan događaj, te da se predstavi da je kao zemlja dobro mesto za investicije.\n– Očekujemo da će i region da pošalje poruku da je ovaj prostor bezbedno mesto za investicije – naglasio je Šarović.\nOn je saopštio da je sa jučerašnjim danom registrovano 2.886 učesnika i 82 delegacije, a da još 300 prijavljenih čekaju registraciju i provere.\nUSAGLASILI SE PREMIJER I UPRAVA ERS Struja za privrednike SKUPLJA 4,9 odsto


Britanija pozdravila imenovanje Bevande - Radio Slobodna Evropa\nČetvrtak, 23. maj/svibanj 2013, 19:30 CET\nVijestiRaspored emisijaProgramiPodcastKako nas slušatiFrekvencije u BiHFrekvencije u SrbijiFrekvencije u Crnoj Gori Pojma nema, a svira Sjećanje na budućnost Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. Stranica TV LibertyRSE na YouTube-uFoto galerijeVideo Vijesti Britanija pozdravila imenovanje Bevande Printajte Veličina slova - + 13.01.2012 Ministar vanjskih poslova Velike Britanije Vilijam Hejg pozdravio je nedavni napredak u formiranju vlasti na nivou BiH i potvrdu imenovanja Vjekoslava Bevande na dužnost novog predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH, saopšteno je iz Ambasade Velike Britanije u BiH.\nIzbor urednika Beograd i Priština Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma Reakcije u Srbiji Sveti Njegoš po Amfilohiju Reakcije na Kosovu Srbija nema nadležnost nad Trepčom Bosna i Hercegovina FBiH u ćorsokaku: Opstrukcije, blokade i pad prihoda Crna Gora Godišnjica nezavisnosti: Nagomilani problemi i otrežnjenje NajčitanijeDa li je Beograd otpisao Dodika? (3117)Očekuje se otkrivanje masovnih grobnica u Srbiji (1045)Sveti Njegoš po Amfilohiju (1029)Zašto bebe u skoro svim zemljama svijeta kažu "mama" (1021) Brisel: Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma, na potezu vlade (758) Reakcije na Kosovu: Srbija nema nadležnost nad Trepčom (739) Lucić: Ko to kaže, ko to laže, Mala Azija je mala... (697)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (695)Lokalni izbori u Hrvatskoj: Zatvorena birališta (641) Putovanje bh. građana u Hrvatsku: Biometrijski pasoš, lična karta ili viza (640)Najčešće poslanoSveti Njegoš po AmfilohijuSomun na godišnjicu prijema u UN: BiH nije dobila šansu da se razvija normalnoOčekuje se otkrivanje masovnih grobnica u Srbiji Pravoslavne crkve u borbi protiv modernizacije i sekularizacijeNajviše komentaraDa li je Beograd otpisao Dodika? (81)Sveti Njegoš po Amfilohiju (22)Skupština Vojvodine usvojila deklaraciju (22)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (13)Virus pasivnosti među mladima u BiH (10)Vestervele u Beogradu: Datum zavisi od implementacije sporazuma (10)Šaškor: Vlast slabija, opozicija jača (8)Brisel: Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma, na potezu vlade (8)FBiH u ćorsokaku: Opstrukcije, blokade i pad prihoda (7)Bh. političari rekorderi u neradu i platama (7)Najgledanije Pojma nema, a svira Cetinje: „Marš protiv mafije – Marš za slobodu“ Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. SAD: 24 mrtvih u naletu tornada SAD: Desetine žrtava u naletu tornada Dvije škole, pamet jedna Minerali iz Trepče Brutalno ubojstvo u Londonu Sjećanje na budućnost Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


MENADŽERSKI FORUM: PROFESIONALNI RAZVOJ MENADŽERA\nNastojanje organizatora i učesnika bila su da se na jednom mestu iz ugla svih aktera koji opisuju, servisiraju i koriste "prostor" profesionalnog razvoja menadžera razmene, prezentuju i objedine iskustva, stavovi i mišljenja o trenutnoj situaciji i identifikuju pravci doprinosa u ovoj oblasti. Tokom dvodnevnog izlaganja učesnika, prezentovani su primeri dobre prakse, indikovana su stanja i potrebe struke kako sa aspekta menadžera, HR službi, udruženja privrednih subjekata, provajdera edukacije praćene diskusijama svih učesnika, sa ciljem da se utvrde smernice kojima će se menadžerska struka oplemeniti kroz podizanja standarda i kontinuirano usavršavanje znanja i veština menadžerskog kadra.\nPredstavici privredne komore Beograda imali su učešće u radu a kroz prezentaciju su istakli da u društvima koja se zasnivaju na znanju i ekonomiji vođenoj znanjem, trajno obrazovanje prepoznaje se kao imperativ u zajednici i na radnom mestu. Novi zahtevi koje postavlja društvo i radna sredina očekuju od svakog pojedinca da nastavi sa obnavljanjem, inoviranjem znanja i veština tokom celog života. Otvorenost i spremnost menadžera da investiraju u sopstveni ali i profesionalni razvoj svojih saradnika u osnovi zahteva ispunjenje zahteva uspostavljanja koncepta organizacije koje uči, odnosno stvaranja organizacione klime za kontinuirano stvaranje, zadržavanje i podsticanje individualnog i kolektivnog učenja, a polugu pokreći lideri u organizaciji. Razvoj organizacije koja uči zahteva postojanje tzv. učećeg lidera a sam rad u organizaciji mora biti učeći.\nSnaga lidera objedinjena u kritičnoj masi znanja struke i iskustva svakako se nalazi u bordovima i upravnim odborima udruženja Privredne komore Beograda, kao epicentra za širenje ideja, usvajanja novih praksi, indikovanja novih pristupa i diseminacije pokretačkih ideja i transfera znanja ka svojim kompanijama, sektoru i privredi u celini.\nZakjlučne parametre i upute za razmišljanje svim učesnicima dao je gospodin Srđan Janićijević, direktor Mokrogorske škole menadžmenta i domaćin foruma. Svi učesnici mogu se složiti sa konstatacijom da stanje u oblasti profesionalnog razvoja menadžera opisuju sledeći parametri: u Srbiji nema konkurentne privrede, velika nezapolsenost, oko 80 hiljada ljudi je na rukovodećim mestima. Poboljšanje konkurentnosti i istovremeno smanjenje nezapolsenosti postigli bi se sa 10% profilisanih odnosno "kalibriranih" menadžerau skladu sa stvarnim stanjem biznis zajednice u Srbiji.\nUčesnici su složili da svaki menadžer mora da ima znanja u oblasti poslovnog paniranja, strateškog planiranja i izradi polsovne strategije, osnova finansija, poznavanje i razvoj ljudskih odnosa (komunikacija, rešavanje konflikata, timskog vođenja i rada), poslovnog prava, korporativne etike.


Raspisan konkurs za unapredjenje digitalne pismenosti učenika osnovnih i srednjih škola\nRok za slanje prijava je 13. decembar.\nTakmičenje učenika osnovnih i srednjih škola u Srbiji u kreiranju digitalnih obrazovnih sadržaja otvoreno je u okviru karavana „Digitalna ekspedicija“, a nagradni fond je milion dinara, saopšteno je danas.\n„Konkurs je namenjen timovima osnovnih i srednjih škola, koje čine tri do pet učenika i jedan do dva nastavnika-mentora, a njihov zadatak je da pripreme idejni projekat za kreiranje digitalnog otvorenog obrazovnog resursa. To može biti veb-sajt, tekst, video, video-igra, aplikacija za mobilne uredjaje ili drugi resurs koji se može koristiti kao pomoćni nastavni materijal, namenjen i učenicima i opštoj javnosti“, piše u saopštenju.\nŠkolski timovi će imati na raspolaganju šest nedelja za realizaciju projektnih ideja, a pored finansijske podrške, pobednički timovi dobiće i podršku kroz konsultacije i mentorstvo eksperata iz te oblasti.\n„Digitalni karavan“ pokrenut je na inicijativu Kabineta predsednice Vlade Srbije Ane Brnabić, dok su takmičenje raspisali Zavod za unapredjenje obrazovanja i vaspitanja (ZUOV), Zavod za vrednovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja (ZVKOV) i program „Nova pismenost“, koji partnerski sprovode Američka agencija za medjunarodni razvoj (USAID) i Propulsion i Inicijativa „Digitalna Srbija“.\nDigitalna ekspedicija, digitalna pismenost, konkurs


Naslovna Fudbal Rivalstvo Arsenala i Junajteda\nArsenal i Junajted godinama su se takmičili i svojevremeno bili veliki rivali.\n“Venger ne zna ništa o engleskom fudbalu, nov je ovdje i može da priča o japanskoj ligi”.\nOvako je Ser Aleks propratio prve komentare kolege koji je totalno nepoznat engleskoj javnosti stigao u PL. Doduše, manje je poznata činjenica da je Dejvid Din potpredsjednik Arsenala želio Vengera nakon smene Džordža Grejema.\n“Ne znam ništa o novom menadžeru, ne znam da li zna engleski”, rekao je lider svlačionice Toni Adams.\nArsenal je bio poznat kao aristokratski klub.Grejem je sa njima osvojio šest trofeja, uključujući i KPK.Arsenal je pomenuti evropski trofej 1994. osvojio pobjedom nad Parmom, a u pet utakmica, računajući i finale, dakle od četvrtfinala, dali su samo četiri gola i primili tek jedan.\nVenger je ukinuo opijanja utorkom poslije treninga, promijenio ishranu, doveo nutricionistu, sve to su bile nepoznate stvari u engleskom fudbalu.Može se reći da je u svemu tome imao sreće jer čovjek koji mu je “čuvao mjesto” posle Grejema, još jedan Škot, Brus Rioč je uspio konačno da ubijedi Arsenal da otvori kasu. Tako je Venger već u prvoj sezoni zatekao Bergkampa i rekordno pojačanje Mersona, a već prve zime je dodao nepoznatog Anelku kako bi dodatno ojačao napad.\nUpravo te prve sezone nastalo je i rivalstvo sa Junajtedom.Dejvid Plat koji je u klub donio iskustvo iz Italije i drugačiji pristup od englenskog je ubijedio igrače da će napredovati promjenom režima ishrane i odricanjem od štetnih navika.\nArsenal je, upravo te prve godine, u mečevima koje je imao sa Junajtedom, oba puta nadigrao ekipu Junajteda, pored toga osvojili su i kup pobjedom protiv Njukasla u finalu, ali su već u kupu UEFA eliminisani od PAOK-a.\nArsenal je, tokom ite istorijske sezone, primio više golova od Mančester Junajteda.\nČetiri godine kasnije kada je osvojena nova dupla kruna, tim je bio posve izmijenjen.To je sezona u kojoj se sa Adamsa, Vinterburna i sličnih igrača prešlo na Ešlija Kola, Lorena koji je iako ofanzivni vezni igrao desnog beka, Van Bronkhorsta, Ljungberga, Piresa i Anrija, da ne nabrajamo, već smo zaboravili Kanua i Viltorda.\nTokom tog perioda dominirala su dva tima, Junajted i Arsenal.\nVenger je, kasnije, izgubio bitku, najprije zbog novca ali i činjenicom da je njegov ogorčeni neprijatelj Murinjo unio nove metode, ali i novu krv u PL, taj koncept je poražen definitivno 2006. u finalu Lige šampiona, nakon toga, Arsenal nikada nije bio dovoljno konkurentan Mančester Junajtedu i Ser Aleksu.\nPrethodni tekstVečeras gradski derbi: Tottenham-Brentford\nSljedeći tekstRukometašice Srbije: Sve djevojke su se dobro uklopile, nadamo se dobrim rezultatima\nPol Džordž još nekoliko nedelja van terena\nKošarka S.J. - 19/01/22 10:48 1\nAstro Sport 22.01.2021. Ova subota može biti divan dan ukoliko ga organizujete…\nTampa Bej Bukanersi van plej-ofa\nRobinjo u zatvoru, sud odbio žalbu\nEngleska savladala Austriju na Riversajdu, Francuzi rutinski protiv Velsa\nL.M. - 2/06/21 23:10 0\nLil ispustio pobjedu\nL.M. - 21/08/21 23:11 0


Radio România Internaţional/ Vesti/ Vesti 09.04.2019\nPredsednik Rumunije, Klaus Johanis učestvuje u sredu u Briselu na skupu Evropskog saveta ćija je glavna tema povlaćenje Velike Britanije iz EU. Prema predsedničkoj administraciji šefovi država i vlada će razgovarati u formatu EU 27 poslednje evolucije u Bregzitu, kao i o zahtevu kojeg je prenela britanska premijerka Teresa Mej 5 aprila o odlaganju povlaćenja iz Unije. Sa svoje strane predsednik Evropskog saveta, Donald Tusk je rekao da Unija može produžiti za godinu dana rok za izlazak Velike Britanije iz EU sa opcijom mogućnosti ranijeg odlaska u slučaju ratifikacije od strane Parlamenta iz Londona sporazuma sa Briselom.\nUstavni sud Rumunije odlučio je u utorak da je zakonodavna iniciativa o izmeni osnovnog zakona kojom se zahteva da osuđene osobe nemogu biti na javnim funkcijama ispunjava predviđanja Ustava. Podržana potpisima oko milion građana, promovisana u Parlamentu od strane Unije Spasite Rumuniju iz opozicije, građanska inciativa bez osuđenih na javnim funkcijama predlaže da se član 37 Ustava koji se odnosi na pravo izbora da se dopuni sledećim sadržajem: nemogu biti izabrane u lokalnoj javnoj upravi, Poslaničkom domu, Senatu i na dužnost predsednika Rumunije osobe sa konačnom presudom zatvora za namerno krivično delo do pojave stanja koji odstranjuje posledice presude.\nGeneralni tužilac Rumunije, Augustin Lazar odbacio je u utorak optužbe koje su se pojavile u javnom prostoru, prema kojima 80 godina dok je bio član Komisije koja predlaže oslobađanje iz zatvora Ajud, u srednjem delu zemlje, jedan od najgorih zatvora komunističkog represivnog sistema, odbio uslovno oslobađanje nekih antikomunističkih disidenta. On je precizirao da nije imao krivične predmete za dela protiv komunističkog režima. Lazar je precizirao da nije oficir, podoficir, agent ili saradnjik neke obaveštajne službe. On je dodao da ovi napadi protiv njega su pokrenuti posle podnošenja kandidature za drugi mandat generalnog tužioca Rumunije.\nNajveća multinacionalna zdravstvena vežba u istoriju NATO ,,Viguros varior 19 nastavlja se do petka u 3 naselja Rumunije, najime u Bukureštu, Činku i Konstanci. Organizatori vežbe su Centar NATO za vojno zdravstvo, Generalštab odbrane i Zdravsrtvena direkcija rumunskog Ministarstva odbrane. Vežba se sastoji od simulacije akcija sa 39 zemalja članica i partnera NATO sa vazdušnim, kopnenim i pomorskim kompenentama uz učešće i 10 civilnih organizacija piše u jednom kominikeu Generalnog inspektorata za hitne situacije. Učestvuju više od 300 spasilačkih vatrogasaca, lekara i dobrovoljaca.\nRumunija podržava razvoj i inovaciju u oblastima poljoprivrede i kulture, kao i učešće žena u digitalnoj ekonomiji-izjavio je u utorak rumunski ministar komunikacija, Aleksandru Petresku na 3 izdanju Digital day. Organizator događaja je Evropska komisija u kontekstu rumunskog predsedništva Saveta EU. Prema resortnom ministru, potpisivanje u utorak zajedničkih deklaracija o digitalizaciji poljoprivrede i kulturne riznice predstavlja važnu preokupaciju koju ima Rumunija na agendi predsedništva Saveta EU. Aleksandru Petresku smatra da pod predsedništvom Rumunije, EU pravi važne korake u pravcu rasta stepena digitalizacije u važnim privrednim granama sa krajnjim ciljem rasta nivoa kompetitivnosti na globalnom nivou i sa jasnim beneficijama za građane i kompanije Zajednice.


Samo da ne bude kao prošli\nUpdated četvrtak 01 02 2018 14:47:59\nPosted četvrtak 01 02 2018 14:50:00\nNintendo je zvanično objavio da sklapa partnerstvo sa Illumination Entertainment s ciljem da naprave film sa Mariom u glavnoj ulozi.\nFilm će koproducirati Nintendov reprenzetativni direktor Shigeru Miyamoto i osnivač i CEO Illuminationa Chris Meledandri. Universal Pictures i Nintendo će da kofinansiraju projekat, a Universal će da se pobrine za bioskopsku distribuciju širom sveta.\nOva objava je došla posle vesti da je Nintendo blizu potpisivanja ugovora sa studiom iza Despicable Me, Minions i Sing s ciljem da producira animirani Super Mario Bros film.\n2016. godine predsednik Nintenda Tatsumi Kimishima je objavio da kompanija planira da se ponovo uključi u posao sa filmovima, sa fokusom na animaciju. Par godina pre toga, procureli e-mailovi su otkrili da je Sony Pictures bio u pregovorima sa Nintendom da napravi film sa najčuvenijim italijanskim vodoinstalaterom u igrama.\nOvo nije jedina velika vest za Nintendo, pošto je kompanija otkrila i Mario Kart igru za mobilne i objavila kada će se pokrenuti Switchov pretplatnički online servis.


NOVE OSNOVICE NA DOPRINOSE ZA PENZIJE · Kraljevo.online\nNASLOVNA VESTI NOVE OSNOVICE NA DOPRINOSE ZA PENZIJE\nNOVE OSNOVICE NA DOPRINOSE ZA PENZIJE\nOd februara 2017. godine važe nove osnovice za građane koji sami uplaćuju doprinose za PIO fond.\nRepublički fond za penzijsko i invalidsko osiguranje obaveštava građane koji sami plaćaju doprinos za penzije da se od uplate za februar 2017. godine primenjuju nove osnovice osiguranja koje su u odnosu na prethodni period, zbog usklađivanja sa kretanjem zarada u prethodnom kvartalu, više za 4,61 odsto.\nGrađani mogu da se opredele za jednu od 13 osnovica osiguranja, nezavisno od stručne spreme koju imaju. Po Zakonu o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, najniža osnovica iznosi 35 odsto prosečne republičke zarade iz prethodnog tromesečja, što je 23.229 dinara, a najviša pet prosečnih plata, odnosno 331.840 dinara.\nDoprinos za penzijsko-invalidsko osiguranje je 26 odsto, što znači da će se mesečni izdatak kretati u rasponu od 6.039,54 do 86.278,40 dinara. Ovi iznosi primenjivaće se za uplate doprinosa za februar, mart i april 2017. godine, objavljeno je na sajtu Republičkog fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje.\nNisu je dzaba povecali,\nPovecaj 3%, pusti par meseci pa udari osnovicu vecu 4% 😉\nTo državo, oguli nas do kraja


Kompjuterski sto Gi - Idealno.rs\nPočetna / Kancelarija i škola / Kancelarijski nameštaj / Pisaći stolovi / Kompjuterski sto Gi\nPonuda prodavnice Svezakucu za proizvod Kompjuterski Sto GI. Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\nKompjuterski sto Khofi\nod 3.980,00 DIN\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za Kompjuterski sto Gi i izberi najbolju. Pisaći stolovi iz kategorije Kancelarijski nameštaj je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda Kompjuterski sto Gi i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda --UNKNOWN--. Opis i tehnički podaci proizvoda Kompjuterski sto Gi se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. Kompjuterski sto Gi je dostupan u prodavnici Svezakucu po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za Kompjuterski sto Gi proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za Kompjuterski sto Gi je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.


Parlamentarni izbori 2004.\nBEOGRAD - Izbori za lokalne organe vlasti, koji su na Kosovu i Metohiji održani 26. oktobra, drugi su po redu opštinski, ali treći u poslednje tri godine. Prošle godine održani su skupštinski i predsednički, a za 2004. najavljuju se novi parlamentarni.\nPrema podacima koje je "Glas" dobio od izvora u Oebsu, u veoma euforičnoj atmosferi prvih posleratnih izbora 2000. godine, na birališta je izašlo 79 odsto birača. Sledeće godine izborima se odazvalo 64,5 odsto biračkog tela. Iako su ovogodišnji izbori uspeli, odziv birača jedva da je premašio 53 procenta od milion i 320 hiljada upisanih.\nIzborna radna grupa\nNa Kosovu je, radi pripremanja novih izbora, već stvorena Izborna radna grupa, koja je iskustvo stekla ove godine. Izbornu radnu grupu čine ključne ličnosti svih zajednica i zainteresovanih sektora društva. Jedan od njihovih zadataka je i donošenje preporuke o budućem izbornim sistemu na Kosovu.\nOvakav odziv tumači se kao posledica zamorenosti biračkog tela, ali i njihovom nezainteresovanošću. Među kosovskim Albancima vlada uverenje da lokalni organi nemaju vlast u odnosu na predstavnike međunarodne zajednice, ili da su nebitni u poređenju sa centralnom vlašću na Kosovu.\nPosao predstavnika vlasti u narednom četvorogodišnjem mandatu biće privlačenje i usmeravanje investicija za ekonomski razvoj opština, održavanje lokalnih puteva, infrastrukture, izgradnju škola i domova zdravlja.\nBiće to prilika za novoformirane organe vlasti i skupštine opština koje su izglasane na četiri godine. To daje više vremena vlastima da izgrade ono što je započeto na opštinskom nivou, ali i da se pripreme za naredne izbore.\nŠef misije Oebsa na Kosovu Paskal Fieski potvrdio je da su posle opštinskih izbora na redu skupštinski, koji će biti održani 2004. Oebs se već sprema za njih. U ovom trenutku, kažu u Oebsu, teško se može reći do koje mere oni mogu biti deo organizovanja i vođenja izbora, jer je cilj da ih stanovnici Kosova sami organizuju.\nZato se intenzivno radi na pripremama lokalnog stanovništva da samo vodi izbore i Oebs na njih prenosi sve više odgovornosti. Prvi korak ka tome postignut je ove godine, prilikom organizovanja lokalnih izbora koji su delimično finansirani iz konsolidovanog budžeta Kosova iz koga je, u ove svrhe, izdvojeno 5,1 miliona evra, što je nešto manje od trećine utrošenih sredstava.


Datum objave 04.06.2019 10:09 | Autor KABINET POTPREDSJEDNIKA VLADE\nPotpredsjednik Vlade za ekonomsku politiku i finansijski sistem mr Milutin Simović će sjutra, 5. juna, govoriti na otvaranju konferencije „Zeleni dani 2019“ - Ostvarivanje potencijala za zeleni rast, koje će se održati u Podgorici, u hotelu Hilton, sa početkom u 10.00 sati.\nDvodnevnu konferenciju organizuje Vlada Crne Gore u saradnji sa Privrednom komorom Crne Gore i Kancelarijom Programa Ujedinjenih nacija za razvoj za Crnu Goru (UNDP). Konferencija će okupiti ključne poslovne lidere iz različitih industrija, kreatore politika, međunarodne eksperte, praktičare, akademike, nevladine organizacije, učenike edukatore, predstavnike EU, medije i druge relevantne subjekte. Teme konferencije obuhvataju aktuelne trendove koji se fokusiraju na najbolje prakse iz domena zelene ekonomije i kako one doprinose globalnoj Agendi 2030.\nKonferencija se organizuje s ciljem da inspiriše poslovne krugove i predstavnike vlasti da ulažu u izgradnji ,zelenije' budućnosti naglašavajući važnost integracije ekonomskih i ekoloških politika na način koji otvara mogućnosti za nove izvore ekonomskog rasta.\nPotpredsjednik Simović će imati i susret sa pomoćnicom generalnog sekretara UN-a i direktorkom Regionalnog biroa UNDP-a za Evropu i Zajednicu nezavisnih država, Mirjanom Špoljarić Eger.\nNakon otvaranja konferencije, potpredsjednik Simović i gospođa Špoljarić Eger će se obratiti medijima.


Savjet ministara EU zaključio da nema uslova za otvaranje poglavlja s Beogradom\nzasjedanje šefova diplomatija EU\nRot je naglasio da "otvaranje poglavlja pregovora o članstvu s EU nije neki velikodušni poklon Brisela i to ne zavisi od Berlina, već od ostvarenog napretka, a potrebna je i da predlog Evropske komisije usvoje jednoglasno sve članice, tako da se ovori novo poglavlje"\n8264 pregleda\t4 komentar(a)\nDetalj iz Beograda, Foto: Reuters\nSavjet ministara Evropske unije je zaključio da nijesu ispunjeni uslovi da se otvori neko novo poglavlja u pregovorima o članstvu sa Srbijom i potrebno je da za to dođe do napretka u pitanjima demokratije, nezavisnosti pravosuđa, slobode izražavanja i medija, izjavio je danas u Briselu njemački ministar za Evropu Mihael Rot.\nOn je to rekao na završetku dvodnevnog zasjedanja šefova diplomatija EU i time odgovorio na pitanje novinara šta je zakočilo da se otvori bar jedno poglavlje u pregovorima s Beogradom.\nRot je naglasio da "otvaranje poglavlja pregovora o članstvu s EU nije neki velikodušni poklon Brisela i to ne zavisi od Berlina, već od ostvarenog napretka, a potrebna je i da predlog Evropske komisije usvoje jednoglasno sve članice, tako da se ovori novo poglavlje".\n"Savjet ministara je zaključio da uslovi za nijesu dovoljno ispunjeni da se otvori neko novo poglavlje" u pregovorima sa Srbijom, stavio je do znanja njemački ministar za Evropu.\n"Ali to ne zavisi od nas, nije to u našim rukama, to naravno zavisi od zemalja kandidata za članstvo", zaključio je njemački ministar za evropska pitanja.\nBeogradSrbjaEvropska unijaSavjet ministara EUMihael Rot


Back REPORTAŽE MANIFESTACIJE ROGALj, zajednička kuća seoskih manifestacija u Vojvodini\nsreda, 07 oktobar 2020 21:01\nU okviru festivala dodeljene su priznanja najuspešnijima u tri kategorije. Zlatnu plaketu - seoski neimar, dodeljena je Miomiru Filipoviću Fići, novinaru, publicisti, hroničaru sela. Zlatna plaketa za promociju gastronomije Srema dodeljena je manifestaciji „Gastro Srem“ za uspešan spoj starog i novog, a Zlatna plaketa za uspešnu organizaciju pripala je „Beloblatskoj kobasicijadi“, koja je 2020. proporcionalno bila najposećenija.\nU okviru festivala održan je panel na temu: „Snaga sela danas i značaj seoskih manifestacija“ u kojem su učestvovali novinari Branislav Gulan i Miomir Filipović, te organizator Dragan Vukotić. U ulozi moderatora našao se Nikola Božović, takođe dugogodišnji novinar. Panelisti su izneli svoje viđenje koliko manifestacije doprinose afirmaciji života u selu i kako učesnici ROGLjA 2020 vide sadašnjost i budućnost sela sa aspekta ekonomskog, socijalnog i kulturnog napretka.\nUvodna reč pripala je Jeleni Krstić, članu organizacionog tima prethodnog i obnovljenog ROGLjA, koja je istakla zadovoljstvo što se posle sedam godina desio ROGALJ, kao i saradnja sa starim i novim organizatorima seoskih vojvođanskih manifestacija. Po njenim rečima, cilj ROGLjA je bio i jeste jačanje sela, kroz sagledavanje što boljeg načina organizovanja velikih i malih događaja, od zamisli do realizacije, radi ostvarivanja benefita za selo tokom cele godine.\nDragan Vukotić, sa 20 godina iskustva u organizaciji manifestacija, predložio je zaštitu seoskih manifestacija, jer ljudi sa sela su ti koji čuvaju sela i tradiciju, a posredno i celo društvo. Podstrek da ova manifestacija dobije svoj nastavak dobio je zahvaljujući inicijativi onih koji su ROGALj upamtili u njegovom izvornom obliku, kao mestu okupljanja tradicionalnih seoskih domaćinstava, festival na kojem jednom godišnje mogu da se sretnu, jedni drugima požale, ali i pohvale. Mestu da se oni najbolji nagrade, a oni drugi podstaknu da rade na unapređenju svojih ideja. I sve to da se poveže sa velikim gradskim centrom, kakav je Novi Sad, gde je ROGALj rođen i u koji će biti vraćen već sledeće godine.\n- Ovogodišnji peti ROGALj nije bio zamišljen da se održi na kultnom čenejskom Salašu 137, mada je ambijent, i ono što se može ovde doživeti idealno za ovakvu priliku, sa limitiranim brojem izlagača i posetilaca. Za sledeći je rezervisan prostor Novosadskog sajma gde se susreću ljudi iz sveta kulture, politike, privrede..., i daje mogućnost da se predstavimo u mnogo boljem svetlu. Želja je da se okupljamo i razmenimo direktne kontakte, i međusobne i sa publikom, da vidimo šta i kako jedni drugima da pomognemo i sve naše manifestacije učinimo posećenijim, bogatijim, šarolikijim. Za početak je dovoljno da dođemo jedni kod drugih. Moje iskustvo govori da svaka manifestacija koja traje duže od 10 godina ne treba organizatora, već se po inerciji dešava i sama. Najteži su počeci i problemi koji se dešavaju iz neznanja i neiskustva - rekao je gospodin Vukotić, koji nije želeo da govori o problemima na dan kada je ROGALj ponovo rođen.\nRezimirajući trenutno stanje u kojem se selo u Srbiji nalazi, gospodin Gulan je izneo predlog za njegov spas, između ostalog i putem manifestacija, vraćanja obrazovanih mladih ljudi, devojaka i obezbeđivanju infrastrukture. Gospodin Filipović se založio da se termin manifestacija zameni svetkovinom, što je naišlo na opšte odobravanje. Umesto zaključka gospodin Božović je poručio da bi voleo da se ne setimo sela samo u vreme korone, lokalnih svetkovina, već da na selu provedemo odmor, i da o selu razmišljamo kao o pristojnom mestu za život. Da bi se to postiglo potrebno je stvoriti uslove približne onima u gradu, i kada je u pitanju kultura, sport, obrazovanje, pre svega svakodnevne potrebe.


Osigurana suma biće veća 11 puta | onogošt.me\nOsigurana suma biće veća 11 puta\nIzmjenama Zakona o obaveznom osiguranju u saobraćaju, koje se pripremaju, predviđa se povećanje najniže osigurane sume za slučaj smrti, tjelesne povrede i oštećenja zdravlja sa 550.000 na 6,07 miliona eura, odnosno 11 puta, s tim što će to važiti kad Crna Gora postane članica EU, kazali su iz Agencije za nadzor osiguranja.\nDruga izmjena je sa najnižih 300.000 eura na 1.220.000 eura u slučaju uništenja ili oštećenja stvari.\n“Izmjenama Zakona o obaveznom osiguranju u saobraćaju, koji je programom rada Vlade planiran za četvrti kvartal tekuće godine, između ostalog, predviđa se i povećanje osiguranih suma osiguranja od auto odgovornosti do nivoa koji je trenutno na snazi u državama članicama EU, a koji su značajno viši od iznosa koji su trenutno na snazi u Crnoj Gori. Povećanje osiguranih suma predstavlja povećanje najvećeg iznosa štete koju bi društvo za osiguranje moglo biti dužno da isplati po jednom zaključenom ugovoru o osiguranju od autoodgovornosti”, kazali su iz Agencije.\nOni podsjećaju da je za putnička motorna vozila trenutno na snazi najniža osigurana suma od 550.000 eura za slučaj smrti, tjelesne povrede i oštećenja zdravlja, odnosno 300.000 za štetu zbog uništenja ili oštećenja stvari.\n“Izmjenama se predviđa povećanje osigurane sume na najmanje 6.070.000 eura u slučaju štete zbog smrti, tjelesne povrede i oštećenja zdravlja do iznosa po štetnom događaju, bez obzira na broj oštećenih lica, odnosno na najmanje 1.220.000 eura u slučaju uništenja ili oštećenja stvari”, precizirali su iz Agencije.\nPojašnjavaju da se prelaznim odredbama zakona predviđa da ovi iznosi na snagu stupe danom pristupanja Crne Gore Evropskoj uniji.\n“Do tada se važeća osigurana suma može povećavati odlukama Vlade, na prijedlog Agencije za nadzor osiguranja” pojasnili su.\nIzmjenama je predviđeno proširenje teritorijalnog pokrića polise osiguranja od autoodgovornosti koje bi takođe trebalo da bude na snazi danom pristupanja Crne Gore EU.\n“Tada će domaća polisa osiguranja važiti na teritoriji država koje su članice Evropske unije, kao i Lihtenštajna, Norveške i Islanda. Obaveza posjedovanja zelene karte ili graničnog osiguranja u tom slučaju neće važiti. Istovremeno, građani država koji u Crnu Goru ulaze sa zaključenim graničnim osiguranjem, sa tom polisom graničnog osiguranja slobodno putuju u ostale države članice EU”, ističu iz Agencije.\nNa pitanje da li će ove izmjene poskupiti osiguranje, odnosno polisu u Agenciji su Pobjedi kazali da precizne informacije ne mogu da daju.\n“Precizne informacije nije moguće dati s obzirom da na konačnu cijenu polise osiguranja od autoodgovornosti utiču brojni faktori. Primjera radi, u periodu od 2013. do 2016. postupno su povećavane osigurane sume u visini od 150.000 eura godišnje, uveden je i bonus-malus sistem, a u praksi (mimo postojeće analize koja je ukazivala na mogućnost blagog rasta), došlo je do pada premije. U sadašnjoj situaciji, na visinu premije uticaće i potpuno deregulisan sistem formiranja premija, koji je u praksi više zemalja iz okruženja u momentu pristupanja EU doveo do značajnog pada premija osiguranja”, pojašnjavaju oni.


Na dnevnom redu Predstavničkog doma Prijedlog zakona o neradnim danima - informativa.ba\nVijesti BiH Na dnevnom redu Predstavničkog doma Prijedlog zakona o neradnim danima\nNa dnevnom redu Predstavničkog doma Prijedlog zakona o neradnim danima\n12 Jan 2016 07:52\nPoslanici Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (PSBiH) danas bi trebalo da razmatraju u prvom čitanju Prijedlog zakona o neradnim danima za vrijeme vjerskih praznika u BiH.\nTaj zakona predviđa podjednak broj neradnih dana tokom godine za obilježavanje vjerskih praznika za muslimane, pravoslavce, katolike, pripadnike jevrejske i svih ostalih vjera u BiH.\nZaposleni u svim institucijama, organima, organizacijama, preduzećima i svim drugim oblicima organiziranje za obavljanje djelatnosti i usluga na teritoriji BiH bi, prema tom zakonu, trebali imati pet plaćenih neradnih dana u vrijeme vjerskih praznika.\nNa predloženom dnevnom redu je i Prijedlog zakona o štrajku zaposlenih u institucijama BiH kojim BiH, kao članica Međunarodne organizacije rada, tu oblast harmonizira s ratificiranim međunarodnim konvencijama i međunarodnim pravom te se uređuju međusobna prava i obaveze zaposlenih i institucija BiH.\nPred poslanicima će se naći i Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o kontroli kretanja oružja i vojne opreme, u prvom čitanju čiji je cilj poboljšanje zakonskih rješenja i bolje provođenje zakona u korist institucija i privrednika u oblasti namjenske industrije.\nSvoj stav poslanici bi sutra trebali dati i na Izvještaj za BiH za 2015. godinu, koji je sačinila Evropska komisija, te Akcioni plan za provođenje Reformske agende na nivou Vijeća ministara BiH.\nOznake: #Zakon #prijedlog #neradni #dani\nPrijedlog zamjenika ministra Saše Dalipagića: Pogledajte novi Pravilnik o vozačkim dozvolama u BiH BiH\nPogledajte kako je planiran budžet Kantona Sarajevo za 2019. godinu Lokalne vijesti\nPredsjedavajući Skupštine KS predložio: Rješavanje korupcije u sistemu javnih nabavki Lokalne vijesti


Institut kupovao medicinsku opremu od turističke agencije Travel4fun | Info | Društvo\n20. October, 02:50\n''Travel for fun'' i medicinska oprema: Šta je nabavljeno i kako se Institut pravdao 1 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n16.09.2021. / 10:50\nZeljković je učešće turističke agencije u nabavci pravdao navodnim razlogom da niko drugi u tom trenutku nije mogao dopremiti opremu iz Kine u Republiku Srpsku.\nU aprilu prošle godine dio opreme potrebne Institutu za javno zdravstvo Republike Srpske nabavio je kozorcijum dvije firme. Jedna se bavi trgovinom medicinskim sredstvima, a druga je turistička agencija ''Travel for fun.''\nTo je bilo zvanično objašnjenje Instituta za javno zdravstvo RS nakon što je objelodanjeno da je medicinska oprema kupljena preko turističke agencije ''Travel for fun'' iz Banjaluke.\n"Druge institucije koje su provodile nabavku medicinske zaštitne opreme, u to vrijeme, istu nisu mogle dopremiti u Republiku Srpsku," objašnjeno je u odgovorima iz Instituta, koje je potpisao tadašnji vršilac dužnosti direktora Instituta za javno zdravstvo, Branislav Zeljković, na pitanje da li je oprema nabavljena od turističke agencije.\nInstitut je tvrdio da je nabaviljena oprema koja je koštala 1,8 miliona KM preko konzorcijuma dvije firme - turističke agencije ''Travel for fun'' i firme ''Promeding d.o.o'' iz Laktaša. Tvrdili su da je laktaška firma "Promeding" veletrgovac medicinskim sredstvima, a turistička agencija iz Banjaluke je angažovana jer je mogla da obezbijedi avionski prevoz iz Kine.\n"Turistička agencija 'Travel 4fun' učestvovala je u nabavci zaštitne medicinske opreme, ali kao član grupe ponuđača koju, osim imenovanog, čini i registrovani veleprometnik medicinskim sredstvima, Promeding d.o.o. Laktaši," odgovorili su u Institutu na pitanje: da li je nabavljač registrovan za trgovinu lijekovima i medicinskom opremom?\nNavodno su ove dvije firme bile jedina grupa ponuđača koja je mogla da ponudi i izvrši avionski prevoz zaštitne opreme iz Kine u vrijeme kada je najteže obezbjediti upravo avionski transport. U Institutu su napomenuli da su već imali ugovorenu nabavku zaštitne medicinske opreme, ali su zemlje Evropske unije i Turska iznenada zabranile izvoz, pa je jedina opcija bila Kina.\n"Avionski transport robe iz Kine bila jedina mogućnost za pribavljanje hitno neophodne medicinske zaštitne robe, a istu je na osnovu drugih ranije ugovorenih poslova mogao obezbijediti Travel4Fun."\nZa 1.880.500 KM kupljeno je "30.000 zaštitnih odjela, 50.000 FFP2 zaštitnih maske i 500 digitalnih bezkontaktnih termometara", potvrđeno je Mondu u Institutu.\nU maju iste godine "Transparensi internešnal"u Bosni i Hercegovini (TI BiH) podnio je krivičnu prijavu Okružnom javnom tužilaštvu Banjaluka protiv rukovodstva Instituta za javno zdravstvo RS zbog spornih nabavki medicinske opreme od nekvalifikovanih ponuđača.\nU prijavi je navedeno da je Institut putem pregovaračkog postupka nabavljao medicinske zaštitne maske od firme Procontrol iz Banjaluke koja se bavi arhitektonskom i inžinjerskom djelatnošću, kao i medicinsku zaštitnu opremu od turističke agencije "Travel4Fun", a da ni jedna ni druga firma nemaju dozvolu za promet medicinskim sredstvima, iako se takav uslov tražio tenderskom dokumentacijom.\nKrivična prijava podnesna je i zbog sklapanja ugovora vrijednog 2,38 miliona KM o nabavci medicinske zaštitne opreme sa turističkom agencijom "Travel4Fun." Tenderskom dokumentacijom takođe je traženo da ponuđač bude registrovan za tu djelatnost i da posjeduje dozvolu Agencije za lijekove BIH. TI BIH je od Agencije za lijekove dobio zvaničnu potvrdu da "Travel4fun" nema dozvolu za promet medicinskim sredstvima, ali je ovoj firmi ipak dodijeljen ugovor, o čemu je objavljeno obavještenje na portalu javnih nabavki 29. aprila ove godine. Iz Instituta su naknadno saopštili da je Travel4Fun bio dio grupe ponuđača sa firmom Promeding d.o.o. iz Laktaša koja ima dozvolu Agencije, kako je ranije u tekstu iznad.\nU dokumentu odluke na sajtu Instituta se navodi da je poziv za učešće u ovom postupku upućen samo nekvalifikovanom ponuđaču "Travel4Fun" a da se na sastanku o uslovima ponude 10. aprila pojavila i firma "Promeding."\nDizanje novca sa računa\n"Oslobođenje" i "Istraga.ba" juče su objavili da je vlasnik agencije ''Trevel4fun'' i jedan od uhapšenih u jučerašnjoj akciji policije, Saša Marković, dio novca od nabavke medicinske opreme prebacio na lični račun, a zatim i podigao taj novac. Ovo mu je navodno omogućilo Tužilaštvo BiH, jer je sporo i traljavo postupalo u slučaju.\nPozivajući se dokumentaciju koju imaju u posjedu, pišu da je utvrđeno da je sa računa Instituta za javno zdravstvo RS novac sukcesivno prebacivan na račun turističke agencije "Travel4fun". Istovremeno, turistička agencija je novac prebacivala na privatni račun vlasnika i direktora agencije Saše Markovića, jednog od uhapšenih u jučerašnjoj akciji.\nPrema dokumentaciji "Oslobođenja" i portala "Istraga.ba", sa računa agencije "Travel4fun" na privatni račun Saše Markovića, otvoren u NLB Banci u Banjaluci, od 29. aprila do 16. juna je prebačeno ukupno 376 hiljada maraka.\nDržavna agencija za istrage i zaštitu – SIPA, utvrdila je, potom, da je Marković sa svog računa podigao 250 hiljada maraka gotovine.\n"Finansijsko obavještajni odjel SIPA-e račune 'Travel4funa' i Saše Markovića je blokirao 17. juna 2020. godine u 8 sati i 45 minuta. Blokada računa je isticala pet dana kasnije, odnosno 23. juna 2020. godine. Iako je bio obaviješten o sumnjivim transakcijama i privremenoj blokadi računa, postupajući državni tužilac Ćazim Hasanspahić, ne reaguje odmah, pa tek 24. juna u popodnevnim satima, pred kraj radnog vremena, upućuje Sudu BiH prijedlog za blokadu računa 'Travel4fun' i Saše Markovića. U međuvremenu, 23. juna u 8 sati i 45 minuta je istekla blokada računa koju je uspostavio FOO SIPA-e, tako da su Saša Marković i 'Travel4fun' imalo na raspolaganju najmanje 48 sati da podignu i preostali novac sa računa. Upravo tu mogućnost Saša Marković i koristi, te 24. juna, sa svog računa, podiže oko 10 hiljada maraka u kešu, pa se i tom novcu gubi svaki trag," navodi se u tekstu, ''Istraga.ba'' portala koji inače često objavljuje informacije i dokumente koji iz različitih razloga ''procure'' iz Tužilaštva BiH.\nPišu i da je NLB banka AD Banjaluka SIPA-i 26. maja 2020. godine dostavila dokument na osnovu kojeg je bilo jasno da "Travel4fun" prebacuje novac na privatni račun Saše Markovića, a da je Tužilaštvu BiH nakon toga trebalo tačno 29 dana da od Suda BiH zatraži blokadu Markovićevih računa i njegove firme "Travel4fun." Upravo u tom perodu, Marković je podigao preko 260 hiljada maraka keša i tom novcu se gubi svaki trag.\nNa kraju, Tužilaštvo BiH je odlučilo da ne provodi istragu u ovom predmetu, pa je spis završio u Republičkom javnom tužilaštvu u Banjaluci.\nRepubličkom tužilaštvu danas se predate tri osobe koje su privedene juče u akciji MUP-a RS i ovog tužilaštva sa ciljem otkrivanja zloupotreba oko nabavke medicinske opreme u Republici Srpskoj tokom pandemije virusa korona. Očekuje se da tužilaštvo u toku dana ili večeri bude predat i Branislav Zeljković.\nViše o slučaju\ntravel4fun institut za javno zdravstvo rs koronavirus tužilaštvo Branislav Zeljković\n16.09.2021. / 13:37\nSve se zna i vidi, sve ide preko Laktaša


Građani RS platili više od 6 miliona evra podsticaja za male hidroelektrane u 2018.\nMinistarstvo energetike i rudarstva Republike Srpske (RS) objavilo je pregled pravnih i fizičkih lica koja su koristila podsticaje za proizvodnju električne energije u malim hidroelektranama od 2016. do 2018. godine.\nIz spiska je vidljivo da je u prošloj godini proizvođačima struje iz malih hidrolektrana (MHE) odobreno 12,5 miliona KM podsticaja (više od 6 miliona evra), koji svaki mesec uz račune za struju plaćaju građani RS. U 2017. godini isplaćeno je 7,9 miliona KM podsticaja, a godinu ranije 8 miliona KM, piše Capital.ba.\nU prošloj godini podsticaje je dobila 21 firma za 27 malih hidroelektrana, a najveći iznos odobren je firmi Hidroinvest iz Rogatice. Za proizvodnju struje iz dve male hidroelektrane ovoj firmi prošle godine je odobreno više od 3 miliona KM.\nU prošloj godini podsticaje je dobila 21 firma za 27 malih hidroelektrana, a najveći iznos odobren je firmi Hidroinvest iz Rogatice\nSledi firma EHE, kojoj je za dve MHE odobreno oko 2 miliona KM, zatim zavisno preduzeće Elektoprivrede Republike Srpske (ERS) – Elektrodistribucija Pale, kojoj je odobren podsticaj od 1,7 miliona KM, i firma Eling MHE, koja je za dve MHE dobila 1,4 miliona KM.\nIako su sve češće mogu čuti ocene da uspostavljeni sistem koncesionih naknada i podsticaja za male hidroelektrane u BiH nije dobar i da nema ekonomsku opravdanost, Republika Srpska će i dalje nastaviti da subvencioniše proizvodnju struje iz malih hidroelektrana, piše Capital.ba.\nUmesto za MHE, ukinuti su podsticaji za vetroparkove, koji su za prirodu znatno manje štetni\nIako je direktor ERS-a Luka Petrović najavljivao da će se ukinuti podsticaji za male hidroelektrane, Narodna skupština RS je nedavno po hitnom postupku, na predlog Vlade, izmenila Zakon o obnovljivim izvorima energije i efikasnoj kogeneraciji, čime su umesto za MHE, ukinuti podsticaji za vetroparkove, koji su za prirodu znatno manje štetni, piše portal.\nOvo je jedna od velikih promena regulatornog okvira koje su dešavaju u zemljama Energetske zajednice, među kojima su Severna Makedonija, Bosna i Hercegovina i Crna Gora.\nTagovi: Elektroprivreda Republike Srpske, ERS, Luka Petrović, male hidroelektrane, MHE, podsticaji, Republika Srpska\nPočetna » Vesti » OIE » Građani RS platili više od 6 miliona evra podsticaja za male hidroelektrane u 2018.\nRaspisan konkurs za subvencije za solarne panele za domaćinstva u deset gradova u Srbiji\nEkolozi osudili marketinšku kampanju za vodu Rosa Homolje: ugrožene zaštićene vrste, ekosistem pećine\nUpalio se crveni alarm u Srbiji: čak 40 odsto građana pije neispravnu vodu\nSrbija usvojila uredbu o prozjumerima: u tri koraka do struje iz solarnih panela\nEU prete izazovi u ostvarivanju ambicioznih ciljeva za vetroelektrane na moru\n28 јуна 2022 - Problemi mogu nastati zbog nedovoljnog broja specijalnih brodova za montiranje vetroturbina na vodi\nMinistri energetike zemalja EU podigli ciljeve za zelenu energiju, energetsku efikasnost\n28 јуна 2022 - Savet EU je usvojio više ciljeve za zelenu energiju i energetsku efikasnost u okviru paketa Fit for 55, za pregovore s Evropskim parlamentom\nEU razvija letelice na električni pogon i vodonik\n27 јуна 2022 - Evropska komisija je objavila da će njen Savez za avijaciju s nula emisija – AZEA ubrzati razvoj letelica na električni pogon i vodonik\nEko Step Pellet pustio u rad solarnu elektranu od 1 MW\n27 јуна 2022 - Oko 2.000 solarnih panella pojedinačne snage 550 W postavljeno je na krovovima objekata u krugu fabrike