Zašto nas je Avganistan podsetio na Kosovo – CfSP\nZašto nas je Avganistan podsetio na Kosovo\nDragan Šutanovac 09/07/2021 Comments (1)\nAutor: Dragan Šutanovac, predsednik Saveta za strareške politike\nNedavno je agencija Sputnjik prenela da se američka vojska “išunjala” iz vazduhoplovne baze Bagram, te da je njihovo povlačenje otkriveno nakon dva sata.\nOčigledno je da ruski medij zna kako da senzacionalističkim naslovima poveća čitanost jer nisu spomenuli da se izlazak SAD iz Avganistana najavljivao već celu deceniju, posebno u predizbornim obećanjima. Konačno, iako dugo najavljivan tek 29. februara 2020. godine tadašnji predsednik SAD Tramp potpisao je u Dohi glavnom gradu Katara ugovor o povlačenju savezničkih trupa iz Avganistana, po kojem je rok za povlačenje bila sredina 2021. godine.\nNakon 20 godina sukoba u Avganistanu i izgubljenih 2.448 američkih vojnika, taj plan je ušao u operacionalizaciju. Teško da iko može da bude zadovoljan načinom na koji se plan povlačenja odvijao, ali o elementima svih događaja koji su usledili nakon potpisivanja sporazuma pa do njegovog sprovođenja, javnost će tek biti upoznata obzirom da su učinjeni kontradiktorni propusti. Koje su ciljeve ostvarile SAD sa svojim saveznicima i kakva je perspektiva tog regiona, ostaje pitanje za analitičare koji prate dešavanja u tom delu sveta. Nažalost, tragične posledice desetogodišnjeg angažovanja Rusije u Avganistanu, sa izgubljenih 15.000 ruskih vojnika, danas izučavaju samo retki istoričari.\nSrpska javnost a posebno izvršna vlast je ipak više fokusirana na bezbednost našeg regiona i zato veoma ceni doprinos NATO misije KFOR obezbeđenju mira i stabilnosti u južnoj srpskoj pokrajini. Misija KFOR trenutno broji preko 3.800 vojnika iz 28 zemalja, ali nažalost, među tih 28 zemalja nije i Rusija koja se 2003. godine “išunjala” sa Kosova i BiH ostavivši “braću” bez obrazloženja, ali i bez zaštite. Euforiju kosovskih Srba zbog dolaska ruskih vojnika, ubrzo je zamenilo razočarenje i neverica nakon odluke predsednika Putina iz 2003. o povlačenju ruskih mirovnih snaga sa prostora bivše Jugoslavije.\nSa ove distance može se eksplicitno ustanoviti da je operacija zauzimanja aerodroma “Slatina” 12. juna 1999. predstavljala samo sredstvo za pozicioniranje Rusije u pregovorima oko raspodele sektora i učešća u misiji KFOR. Obrt pompezne operacije je usledio nakon suočavanja sa činjenicom da navodno niti jedna zemlja nije dozvolila prelet ruskih aviona sa podrškom, iako je Rusija imala kapacitet da svoje trupe snabdeva pomorskim putem što nisu želeli da čine. Nakon samo šest dana i formalizovanim Ugovorom ministara odbrana SAD i Rusije iz Helsinkija, Moskva je odustala od zahteva da imaju svoju zonu odgovornosti, te je navodno željenu participaciju od 10.000 vojnika svela na maksimalnih 3.616 ruskih mirotvoraca. Javnost je upoznata i da su ruski vojnici potom doživeli blokadu raspoređivanja u Orahovcu što je bio jasan pokazatelj nemogućnosti projekcije uticaja na terenu. Tada je već bilo jasno da je misija završena i da je vreme za postepeno izvlačenje. Ipak, za srpski narod je čak i simbolično učešće Rusije u misiji KFOR bilo od izuzetnog značaja, posebno na lokacijama njihovog rasporeda (Srbica, Mališevo, Kosovska Kamenica i prištinski aerodrom). Sa ove vremenske distance možemo doći do izvesnog zaključka da bi rusko prisustvo na Kosovu moglo da spreči martovski pogrom 2004. godine.\nIako pojedini Moskvi naklonjeni analitičari pokušavaju opravdati razloge povlačenja ruskog kontingenta smanjenom operativnom odgovornošću, ili kao razloge navode zahtevna finansijska sredstva i nemogućnost logističkog snabdevanja, pravi razlozi leže u geostrategijskim interesima Rusije u kojima se značaj Srbije nije uklapao. Činjenica je da predstavnici vlasti iz Moskve nikada nisu zvanično saopštili zbog čega su napustili KiM. Istina jeste da je Moskva povlačenjem svog kontingenta nešto uštedela. Prema podacima iznesenim u ruskoj Dumi, to je oko 20 miliona dolara godišnje povlačenjem kontigenta iz BiH, a oko 69 miliona dolara i 60 miliona rubalja godišnje povlačenjem sa KiM. Ali ti iznosi deluju minimalno u odnosu na dve milijarde dolara koliko je te 2003. Kremlj potrošio za obeležavanje 300. godišnjice postojanja Sankt Peterburga.\nŠtednja je za Kremlj uvek bila nepoznanica, posebno u kontekstu geopolitičkog pozicioniranja. Iako danas Rusija ima bruto domaći proizvod (BDP) manji čak od šest zemalja NATO, pa čak i od Kalifornije, Teksasa ili Njujorka pojedinačno, i dalje se održava veoma visok vojni budžet koji je za narednu godinu zvanično planiran da bude 51.3 milijarde dolara odnosno na nivou od 2.6% BDP, što uključuje i sve troškove nabavki, istraživanja i razvoja koji se plaćaju u rubljama.\nStvarni razlog Putinove odluke o povlačenju ruskog kontigenta sa prostora bivše Jugoslavije bila je namera Moskve o izgradnji strateškog partnerstva sa Vašingtonom. U to vreme je Moskva pružala snažnu podršku SAD i NATO, što je Putin u svom govoru 2002. i naglasio kada je istakao da je partnerstvo sa SAD od najvećeg značaja za Rusiju, te da je suprotstavljanje terorizmu ključni element ruske spoljne politike. To je bilo evidentno kad se ozbiljno unapredila bilateralna vojna saradnja Moskve i Vašingtona kroz razmenu obaveštajnih informacija, podršku u opremi i naoružanju, odobrenje upotrebe ruskog vazdušnog prostora, kao i koordinaciju sa centralnoazijskim zemljama u kojima su otvorene vazduhoplovne baze SAD. Na žalost, geostrategijski interes Moskve je prevazilazio značaj i ulogu srpskih interesa na Kosovu, tako da je bilo jasno da zbog zaštite Srba, Rusija nije želela da kompromituje perspektivu unapređenja odnosa sa SAD i NATO.\nKuriozitet je da mnoge zemlje participiraju u misiji KFOR sa isključivo altruističkim motivima, bez ukalkulisanih geopolitičkih interesa u regionu. Za razliku od Rusije, Ukrajina je na primer učestvovala u misiji KFOR od samog njenog uspostavljanja i doprinela opstanku Srba, posebno u opštini Štrpce gde su bili raspoređeni. Sada sa inženjerijskom jedinicom obavljaju poslove deminiranja teritorije i inženjerijske podrške lokalnim vlastima. Tako su u mestu Lešak sprečili uništavanje mosta preko reke Ibar na čemu im je i gradonačelnik opštine Leposavić zahvalio. Umesto iskazanog poštovanja Kijevu, u Srbiji možete često u medijima videti antiukrajinske neistine koje ne korespondiraju sa zvaničnim spoljnopolitičkim stavovima Beograda.\nOsim toga, opravdano se može sumnjati da Moskva diplomatski ucenjuje Beograd podrškom u Savetu bezbednosti UN u vezi pitanja Kosova. To je posebno uočljivo u slučajevima odstupanja od usklađivanja sa Zajedničkom spoljnom i bezbednosnom politikom EU iako je postignut društveni konsenzus o evropskim integracijama kao spoljnopolitičkom strateškom cilju. Poslednji takav slučaj je odluka Beograda o slanju ambasadora u Damask čime se Bašaru el Asadu eksplicitno priznaje demokratski legitimitet predsednika države, uprkos potpuno suprotnom stavu Brisela.\nPrilično je lako dokazati kontinuitet ruskih interesa na Balkanu koji često nisu bili kompatibilni sa srpskim. Tokom 90-tih su trgovali uticajem u Beogradu sa ciljem da se geopolitički pozicioniraju kao kredibilan partner Zapadu, a preko vojnog liferanta Zvonka Zubaka su istovremeno naoružavali Hrvatsku uprkos UN embargu. Kontinuum njihove spoljne politike na Balkanu se jasno vidi u javno dostupnim izjavama ruskih ambasadora u Zagrebu koji su samo striktno sprovodili naloge Kremlja. Aktuelni ambasador Rusije u Zagrebu se praktički odmah po dolasku u Hrvatsku poklonio senima Franje Tuđmana što u diplomatiji predstavlja gest kojim se šalje jasna poruka – i Beogradu i Zagrebu.\nIpak, za promovisanje sopstvenih vrednosti i odbranu nacionalnih interesa u regionu, Srbija ne treba kriviti Kremlj. Dugotrajna levitacija između interesa velikih sila je prouzrokovala zaborav i ignorisanje sopstvenih nacionalnih interesa što je postepeno dovelo do dekadencije društva i besperspektivnosti mladih. U takvom okruženju, sasvim je logična zavodljiva opijenost nacionalizmom i populizmom koji nam ne pomažu kod održive budućnosti ili etabliranja savremenog nacionalnog interesa. Ruska Federacija je samo jedna od velikih i moćnih sila koje neopterećene emocijama, efikasno štiti svoj interes i profitira na regionalnim sukobima prodajući upravo ono najsvetije – ljubav. Svojevremeno je u takvom emotivnom razočaranju u imperijalističku politiku Rusije na Balkanu, naš Jova Jovanović Zmaj inspirativno napisao pesmu Ruskoj diplomatiji u kojoj naglašava: “Hvala ti, hvala, srpska nemajko! Blažen ko u te nade polaže…”. Danas se Jovi odužujemo tako što smo u novosadskoj gimnaziji koja nosi njegovo ime smestili Ruski centar i to na inicijativu Fonda “Ruski svet” kojem je osnovni zadatak delovanja projekcija meke moći Ruske Federacije u inostranstvu. Kao kod svih ljubavi, ne treba gajiti očekivanja, pa neće biti ni razočaranja.\nIzvor: Dnevne novine “Blic”\n03/02/2022 at 8:47 pm\nStruktura BPD je bitnija od visine krajnjeg iznosa. Sve te države (sem Kine) imaju ogromne BDP “napunjene” softverima, luksuznim proizvodima … može se bez toga, ali bez hrane i energenata teško.\nPrevious Why Afghanistan reminded us of Kosovo\nNext [VIDEO] Završnica Akademije “Diplomatija za mlade”\nRat u Ukrajini kao deo novog svetskog preslaganja?


Trampovo prvo javno obraćanje nakon proglašenja rezultata - bez razgovora o izborima - Američki izbori\nDonald Tramp se u petak obratio javnosti prvi put nakon što je postalo izvesno da je Džozef Bajden osvojio dovoljno elektora da bude izabran za 46. predsednika Sjedinjenih Američkih Država. Međutim, izborni rezultati ipak nisu bili tema Trampovog obraćanja, već vakcina protiv kovida-19 i borba protiv daljeg širenja pandemije u Americi. Osim predsednika Trampa, javnosti se obratio i potpredsednik Sjedinjenih Država Majk Pens.\nNa samom početku govora, Tramp se osvrnuo na značaj operacije Warp Speed koja je za cilj imala proizvodnju i distribuciju 300 miliona vakcina protiv virusa korona, koje bi bile efikasne i bezbedne za upotrebu. Podsećajući da je u julu njegova administracija potpisala ugovor sa kompanijom Fajzer (Phizer), čije vakcine su pokazale izuzetno visoku stopu efikasnosti od 90% u probnom periodu, on je istakao da se nada da će ubrzo doći do distribucije vakcina stanovništvu. Starijim građanima i radnicima koji su zbog posla koji obavljaju izloženi riziku da se zaraze, vakcina će biti obezbeđena besplatno. Takođe, Tramp je dodao da je za stvaranje vakcine neophodno između 8 i 12 godina, a zbog operacije Warp Speed, taj proces trajao je samo godinu dana. Kao još jednu od zasluga administracije, Tramp je naveo i smanjivanje stope smrtnosti za 85%.\nOsim kompanije Fajzer, još tri kompanije će u narednim nedeljama imati gotove vakcine koje će veoma brzo biti puštene u masovnu proizvodnju i brzo dostavljene. Visok broj zaraženih u Americi Tramp je opravdao velikim brojem testiranja koja se svakodnevno vrše, tvrdeći da su američki testovi najbolji i najpouzdaniji za otkrivanje prisustva virusa. Iako je više puta tokom govora predsednik Amerike rekao da će vakcina biti veoma brzo distribuirana američkim građanima, on je naglasio da to sa Njujorkom ipak neće biti slučaj. Prema njegovim rečima, guverner Njujorka, iz političkih razloga, želi da sačeka sa upotrebom vakcine s obzirom da nema poverenja u kompanije koje su napravile vakcine koje će Amerika dobiti.\nMeđutim, ono što je privuklo najviše pažnje jeste deo govora kada se osvrnuo na potencijalno zatvaranje države. Tramp je rekao da njegova administracija neće zatvoriti državu, ali da se ne zna šta bi u budućnosti moglo da se desi i kako bi na isto pitanje gledala neka druga administracija ostavljajući prostora za nagađanje o tome da li je Tramp ipak prihvatio pobedu njegovog protivkandidata.\nTrampov često nedovoljno ozbiljan stav koji je iznosio u javnost o virusu korona definitivno ga je koštao brojnih glasova na održanim predsedničkim izborima. Na novoj administraciji će biti da kreira efikasan i uspešan način za borbu protiv pandemije i oživljavanje američke ekonomije. Džozef Bajden je oformio tim stručnjaka koji će se baviti pitanjem širenja virusa, te ostaje da vidimo da li će administracija pod demokratskim vođstvom biti uspešnija od Trampove i uspeti da se izbori sa svim posledicama koje je korona uzrokovala.\nVirus koji može da ubije demokratiju


Bosanci izazivaju najveću krizu u BiH iz koje se ne vidi izlaz! | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tBosanci izazivaju najveću krizu u BiH iz koje se ne vidi izlaz!\nJedini način za prevazilaženje krize Kozomara vidi u američkom pritisku na bošnjačkog i hrvatskog člana Predsedništva. Međutim, kako kaže, ne očekuje da SAD izvrši pritisak na njih iz dva razloga.\nPrvi je što njihov pritisak na kosovske privremene organe da ukine takse na srpsku i bosansku robu još nije urodio plodom.\n„Tehnički mandat teoretski može da traje neograničeno, do sledećih izbora.\nBiH ovim pokazuje da je nemoguća država, da je država koja ne može da opstane na ovakvim principima, jer zakonom je propisano da od momenta kada članovi Predsedništva polože zakletvu u roku od 15 dana mora biti formiran Savet ministara.\nIstim zakonom nije predviđena nikakva sankcija ako Savet ministara ne bude formiran. Dakle, to je država koja propisuje zakone za čije nepoštovanje ne postoje sankcije“, kaže Kozomara.\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik pokušaće da na neki drugi način ubedi svoje kolege da odustanu od insistiranja na MAP-u.\nTo je Kozomarina pretpostavka, pogotovo ako se u obzir uzme činjenica da je članovima Predsedništva prilikom nedavne posete Briselu rečeno da Savet ministara mora biti formiran.\n„Dodik ima priliku da kada mu istekne osam meseci, koliko predsedava Predsedništvom, sedne u automobil, vrati se u Banjaluku i više ne dolazi u Sarajevo na sednice Predsedništva dok se ne donese odluka o formiranju Saveta ministara.\nTo bi predstavljalo još dublju krizu i bio bi put ka sunovratu BiH iz kojeg se ona više nikada ne bi mogla oporaviti“, smatra Kozomara.\nODVIJA SE PAKLENI PLAN! – Željka Cvijanović: Evo ko su migranti u BiH…\nMARJANOVIĆ JASNO I GLASNO: Želim da igram za Srbiju!


Centri civilnih inicijativa (CCI) pozdravljaju donošenje Plana integriteta Zavoda zdravstvenog osiguranja Tuzlanskog kantona za period 2014-2016, kao ključne antikoruptivne mjere iz oblasti prevencije iz Akcionog plana za provedbu Strategije za borbu protiv korupcije u BiH (2009-2014). Sam proces izrade Plana integriteta svakako je značajno doprinio izgradnji svijesti rukovodstva i zaposlenih o štetnosti koju koruptivna praksa može izazvati u radu Zavoda.\nPlan integriteta uključuje identifikovanje oblasti u kojima postoji određen rizik od korupcije, sistem upravljanja tim rizicima, te sistem indikatora korupcije kojim bi se uspostavila jednoobraznost procjene rizika, uz definisanje vremenskih rokova za djelovanje i određivanje osoba i timova odgovornih za provođenje.\nCCI poziva rukovodstva drugih institucija javnog zdravstva u BiH, da sa deklarativne opredjeljenosti za borbu protiv sistemske korupcije, pređu na konkretne aktivnosti, a prvi korak je svakako donošenje provodivih antikoruptivnih mjera iz domena prevencije.\nCentri civilnih inicijativa (CCI) su prošle godine započeli projekat „Borba protiv korupcije u javnom zdravstvu“ koji finansira Evropska unija, a jedan od ciljeva je doprinjeti implementaciji Akcionog plana za provedbu Strategije za borbu protiv korupcije u BiH u sektoru javnog zdravstva, te smanjiti percepciju korupcije u zdravstvu kod građana.\nZa sve informacije molimo da kontaktirate Ivana Vasića, projekt koordinatora CCI, na:\n055 222 113 055 222 113 055 222 113 055 222 113, 063 396 533, ivan@ccibh.org


POMOĆ POPLAVLJENIM PODRUČJIMA Vlada donira iznos PDV-a za humanitarne pozive - Jutarnji List\nPOMOĆ POPLAVLJENIM PODRUČJIMA Vlada donira iznos PDV-a za humanitarne pozive\n20.05.2014. u 14:06\nZAGREB - Prihod koji država ostvaruje s osnove PDV-a na humanitarne telefonske pozive kojima se prikuplja novac za poplavljena područja bit će doniran organizatoru akcije, a poduzetnicima će se kao rashod do visine 2 posto ostvarenih prihoda (primitaka) u prethodnoj godini priznati iznos doniranih sredstava, priopćila je danas Vlada.\nU Vladinom priopćenju pojašnjava se porezni tretman doniranih sredstava za pomoć poplavljenim područjima, i to za donacije putem telefonskih poziva te donacije poduzetnika.\nU okviru akcije prikupljanja novčanih sredstava putem telefonskih poziva, Vlada će se, kao što je i najavljeno, odreći prihoda s osnove PDV-a.\n"Budući da Zakonom o PDV-u nije predviđena mogućnost oslobođenja od plaćanja PDV-a, na naknadu ostvarenu putem humanitarnog telefona teleoperateri će na svoje usluge obračunati PDV. Nakon provedene humanitarne akcije, kada bude poznat ukupan iznos PDV-a obračunatog i uplaćenog u proračun od teleoperatera, Vlada će donirati sredstva u tom iznosu organizatoru humanitarne akcije (npr. Crvenom križu)", stoji u priopćenju.\nPoduzetnicima će se iznos doniranih sredstava, bilo u novcu bilo kroz isporuku dobara, priznati kao rashod (umanjenje osnovice za plaćanje poreza na dohodak i poreza na dobit) do visine 2 posto prihoda (primitaka) ostvarenih u prethodnoj godini.\n"Napominjemo da novčana sredstva koje poduzetnici doniraju ne podliježu obavezi obračuna PDV-a s obzirom da se ne očekuje nikakva protuusluga za donirana sredstva", napominje Vlada.


Veliko prijateljstvo, strateško partnerstvo i čvrsto savezništvo između Srbije i Kine\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Republike Srbije Ivica Dačić sastao se danas u Njujorku sa svojim kolegom, ministrom inostranih poslova Narodne Republike Kine, Vang Jiem.\nNa sastanku je potvrđeno veliko prijateljstvo, strateško partnerstvo i čvrsto savezništvo između dve države koje se na internacionalnom planu snažno zalažu za poštovanje osnovnih principa međunarodnog prava i poštovanja teritorijalnog integriteta suverenih država.\nMinistar inostranih poslova Kine potvrdio je uspeh nedavne posete delegacije Republike Srbije predvođene predsednikom Aleksandrom Vučićem Kini i izneo ocenu da se bilateralna saradnja razvija po predviđenom planu na obostrano zadovoljstvo i u korist zajedničkog uspeha.\nŠefovi diplomatija Kine i Srbije složili su se da je saradnja i međusobna podrška dve države na izuzetno visokom nivou. Sagovornici su se složili o redovnim međusobnim susretima u cilju što bolje koordinacije zajedničkih aktivnosti u cilju daljeg osnaživanja bilateralne saradnje.\nKljučne reči: Kina Ivica Dačić Ministar spoljnih poslova UN


Koronavirus – prirodna katastrofa ili bolest kapitalizma? - Marks21\nKoronavirus – prirodna katastrofa ili bolest kapitalizma?[12 min. za čitanje]\nA. J. 20/03/2020, 20:24 3.6k Views\nDomaće zakonodavstvo epidemije i pandemije prepoznaje kao „prirodne pojave većih razmera koje mogu da ugroze bezbednost, život i zdravlje većeg broja ljudi“. Aktuelna pandemija koronavirusa, međutim, u velikoj meri proizvod je tržišne logike, neoliberalne ofanzive i globalne erozije radničkih prava, za koje je odgovorna vladajuća klasa a ne „viša sila“. Zbog čega su naša bezbednost, život i zdravlje zaista ugroženi?\nUprkos tome što je svet pre samo 17 godina prošao kroz epidemiju teškog akutnog respiratornog sindroma (SARS), virusa srodnog koronavirusu, istraživanja tog virusa nakon utihnuća epidemije uglavnom su obustavljena, usled – neprofitabilnosti. Zbog toga danas ne postoje ni vakcina, niti veća znanja o njegovoj dijagnostici i tretmanu.\nDžejson Švarc, docent na Jejlovoj školi javnog zdravlja, smatra da je spremnost za današnju pandemiju trebalo razvijati tokom prethodne decenije. „Da istraživanja za vakcinu protiv SARS-a nismo odložili u stranu, sada bismo imali mnogo čvršće osnove, primenljive na ovaj novi, ali blisko povezani virus.“\nTakav razvoj, međutim, sprečila je nevidljiva ruka tržišta. Tržišna logika ne trpi decenije investiranja u razvoj vakcina, antivirusnih lekova i drugih vitalnih sredstava za borbu protiv oboljenja ukoliko za tim sredstvima ne postoji aktuelna i neposredna potražnja koja može da donese siguran i relativno brz profit. Za lekom ili vakcinom za određenu zaraznu bolest ne postoji potražnja kada se završi epidemija… sve dok ne počne nova, za koju smo onda nespremni, čak i kada je u pitanju virus srodan onom koji je ne tako davno harao. Tom logikom vode se kako velike farmaceutske kuće, tako i neoliberalne, „male“ države.\nU prilog toj tezi ovih dana je pred Američkim kongresom posvedočio dr Piter Hotez, čiji tim godinama ne uspeva da pronađe novac za kliničko ispitivanje vakcine za koju tvrdi da bi sada već bila spremna za upotrebu.\n„Nažalost, lekcije se ne usvajaju. Prvo se govorilo da će zbog SARS-a 2003. godine doći do autokorekcije. Onda posle H1N1, pa posle ebole i onda zike. I svaki put korekcija izostane. Zato ne mogu da tvrdim ni da će posle ovoga doći do ikakvih prelomnih promena u pristupu.“\nDok ne popadamo s nogu\nDrugi problem koji u velikoj meri doprinosi širenju pandemije posledica je globalnog trenda prekarizacije tržišta rada i erozije radničkih prava, u ime interesa poslodavaca i sprovođenja mera „štednje“. Pripadnici establišmenta licemerno krive građane za „neodgovornost pojedinaca“ koja doprinosi širenju infekcije – ne uzimajući u obzir da iste te pojedince goli opstanak motiviše da na posao idu makar i bolesni. Ova praksa toliko je rasprostranjena da je dobila i naziv, presenteeism.\nUkoliko nekome mogućnost da plati kiriju, račune i osnovne namirnice zavisi od prekarnog zaposlenja, honorarnog rada, od firme kod koje je na ugovoru o privremenim i povremenim poslovima i ostalih mnogobrojnih aranžmana zaposlenja gde ljudi nemaju pravo na bolovanje, jasno je da će na posao ići bolesni, dok ne popadaju s nogu.\nNesigurnost zaposlenja i strah od otkaza znače da i stalno zaposleni retko uzimaju bolovanje. Prema novom Zakonu o zdravstvenom osiguranju, čak i oni koji imaju najsigurniji oblik stalnog zaposlenja tokom trajanja bolovanja dobijaju svega 65% od osnove za obračun (prosek zarada u poslednjih 12 meseci aktivnog rada). Tako veliko smanjenje plate sasvim je dovoljan motiv da se na posao ode bolestan. Podaci iz Evropske ankete uslova rada iz 2015. godine pokazali su da je tokom prethodne godine 41% radnika i 45% radnica iz 35 zemalja Evrope radilo bolesno, a ta pojava bila je još zastupljenija među onima sa privremenim zaposlenjem.\nTreći način na koji su tržišna logika i jurenje profita doprineli eksploziji pandemije koronavirusa odnosi se na smanjena izdvajanja za zdravstveni sistem i sve manju dostupnost zdravstvene zaštite. U ovom domenu posebno se ističe jasna potreba za internacionalističkim pristupom i međunarodnom solidarnošću.\n„Naša najveća briga ostaje mogućnost da se COVID-19 raširi u zemlje sa slabijim zdravstvenim sistemom“, izjavio je šef Svetske zdravstvene organizacije, Tedros Adanom Gebresijus. Budući da virus ne zna za granice, te zemlje potom bi mogle da nastave da budu izvor infekcije i za ostale zemlje.\nU kontekstu koronavirusa, pod „slabijim zdravstvenim sistemom“ ne misli se samo na siromašne i nerazvijene zemlje, već i na one ekonomski razvijene u čijim zdravstvenim sistemima je zastupljen jedan od ova dva mehanizma uvećanja profita. S jedne strane su oni zdravstveni sistemi koji funkcionišu kao profitne industrije, gde privatni osiguranici sami sebi plaćaju osiguranje, dok oni koji za to nemaju novca nemaju nikakvu mogućnost pristupa dijagnostici i lečenju (poput SAD); s druge strane stoje zemlje u kojima su mere „štednje“ dovele do velike seče budžeta za zdravstvo, među kojima je možda najužasniji primer UK, čiji su zvaničnici najavili da će „mnogo naših najbližih umreti“, ali će širenje virusa navodno doprineti stvaranju „kolektivnog imuniteta“.\nNepregledne posledice štednje\nZa ratovanje i izvlačenje banaka iz krize novca uvek ima, ali se na životima običnih ljudi štedi. Dodatni problem predstavlja to što zemlje koje štede na zdravstvu imaju veoma male kapacitete za testiranje, s obzirom na to da u pitanju nije profitabilna aktivnost. Zbog toga je broj urađenih testova i dalje veoma mali (pogotovo u SAD i UK), a poznato je da je adekvatno identifikovanje, praćenje i izolovanje obolelih na samom početku epidemije mnogo efikasnije od mera socijalnog distanciranja koje su danas na snazi.\nTestiranje, međutim, zahteva odvajanje novca za zdravstvo, dok socijalno distanciranje najveći deo tereta kontrole epidemije svaljuje na pojedinca, od koga se očekuje da se ponaša na određeni način i snosi najveći deo ekonomskih i socijalnih posledica tog distanciranja. Taj princip vidljiv je i u merama primenjenim u našoj zemlji, uprkos preporukama Svetske zdravstvene organizacije da treba što više testirati.\nZbog toga je i politika testiranja u Srbiji takva da joj nije svrha da se identifikuju svi slučajevi, već da se testiraju samo oni sa dovoljno teškom kliničkom slikom, da bi se identifikovali ljudi koji bi mogli da umru od infekcije. Direktorka Instituta za javno zdravlje „Milan Jovanović Batut“, Darija Kisić Tepavčević, smatra da je broj zaraženih sigurno mnogo veći od broja ljudi sa pozitivnim rezultatom testa.\nTakva politika dvojako je problematična – s jedne strane, u zemlji u kojoj nikada ne manjka novca za subvencionisanje stranih investitora štedi se na testovima, a od nas se očekuje da sprovodeći rigorozne mere socijalnog distanciranja kompenzujemo to što mnogo zaraženih ide okolo ni ne znajući da su zaraženi. Mi plaćamo cenu toga što budžet ne predviđa troškove za testove.\nS druge strane, s epidemiološkog aspekta, na primeru Južne Koreje gde je masovno testirano, utvrđeno je da je najviše zaraženih u grupi od 20 do 29 godina, dok je u zemljama gde su testirani samo ljudi sa izraženim simptomima ta grupa obeležena kao minorni udeo u ukupnom broju obolelih. To znači da je najviše zaraženih u grupi koja se najbolje oseća, pokretna je, kontaktira sa drugima, moguće i radi, i doprinosi širenju infekcije. To je cena koju mi plaćamo za to što država štedi na testovima.\nIako su pandemije definisane kao transgranični događaji, pripreme za epidemije prevashodno se sprovode na nacionalnom nivou i u najbogatijim zemljama koje će istima biti najmanje pogođene. Nakon izbijanja epidemije ebole 2014. godine, Svetska zdravstvena organizacija upozorila je da su zemlje sa srednjim i niskim prihodima najpodložnije pretnjama od pandemija.\nUprkos tome, najveće ekonomije u globalnim akcijama protiv pandemija učestvuju sa zanemarljivim sredstvima. Umesto globalne solidarnosti u svrhu prevencije pandemije, vlade širom sveta reagovale su kasno po izbijanju pandemije, i to često autoritarnim merama usmerenim na kažnjavanje, ograničavanje kretanja i kontrolu u uslovima već razbuktale pandemije.\nTako autoritarne mere nisu zasnovane na dokazima iz istraživanja. Masovno testiranje i praćenje kontakata je, pogotovo na početku epidemije, daleko efikasnije od zatvaranja čitavih gradova, ali bi ono zahtevalo ulaganje više novca u zdravstvo. Samoizolacija i zabrana kretanja odgovornost i teret kontrole epidemije svaljuju na pojedince, dok te mere najviše pogađaju najsiromašnije – posebno kada se, kao u Srbiji, nameću bez uspostavljanja krizne infrastrukture, pa čak i zaliha zaštitne opreme i sredstava.\nIako se kaže da „bolest ne bira“, to se za koronavirus baš i ne može reći. Klasna pripadnost i materijalno stanje značajno utiču na mogućnost obolevanja, lečenja i preživljavanja ovog virusa.\nS druge strane, bogati često imaju poslove koji mogu da se rade od kuće (ili ne moraju uopšte da rade), veće stambene prostore, dovoljno novca za privatne lekare, a kao najekstremnija pojava u tom delu spektra, najbogatiji imaju i svoje luksuzne bunkere za preživljavanje.\nIstraživanja širom sveta pokazuju i da su razlike u smrtnosti od ovog virusa od zemlje do zemlje ogromne. U Italiji je smrtnost oko 6%, a u Danskoj i Nemačkoj je blizu 0%. Za sada se pokazuje da je udeo starijih ljudi među zaraženima proporcionalan procentu smrtnosti, a zatim da je udeo najstarijih koji su zaraženi proporcionalan udelu ljudi koji žive sa svojim roditeljima (sem u Južnoj Koreji, koja je pak imala ogroman procenat testiranja po glavi stanovnika, čime je sebi značajno olakšala da neutrališe problem).\nTo je ono što radničku klasu u zemljama kapitalističke periferije i poluperiferije – u kojima su visoke stope siromaštva i nezaposlenosti mladih, manja je mogućnost osamostaljivanja, samostalnog života od svog rada, kao i rešavanja stambenog pitanja, a zdravstveni sistem je gotovo po pravilu uništen – izlaže dodatnoj opasnosti. Zato je, dok naučnici u Nemačkoj užurbano rade na vakcini, a vlada priprema krizni paket od minimum 550 milijardi evra, u Srbiji na snazi policijski čas.\nPandemija koronavirusa još jedna je kriza koju je stvorio interes najbogatijih, a plaćaju je najsiromašniji – kako doslovno, tako i kroz gubitak prava i sloboda.\nPrivatizacija farmacije, socijalizacija krize\nNa razvoj pandemije u Srbiji dodatno utiču i privatizacija unosnih elemenata strateški značajne farmaceutske industrije, kao i sistematsko zanemarivanje strateški bitnih ali neprofitabilnih institucija poput „Torlaka“.\nInstitut za virusologiju, vakcine i serume „Torlak“ referentna je ustanova u kojoj se u Srbiji vrši testiranje na koronavirus. To je ustanova koja je nekada bila rangirana među prvih pet u svetu, a danas su u njenom portfoliju ostale samo BCG vakcina i vakcine protiv tetanusa i difterije. Druga je priča što se uslovi u kojima se one proizvode gotovo uopšte ne razlikuju od onih od pre 40 godina.\n„Torlak“ je godinama bio deo partijskog plena. Ogromne količine resursa i novca iz njega slivale su se u privatne i partijske džepove, tako da je od strateške institucije spao na to da tavori i preživljava uglavnom od distribucije vakcina, čekajući da ga neko kupi. „Torlak“ do sada nije privatizovan ne zbog spoznaje njegovog strateškog značaja, već zbog neatraktivnosti investitorima. Kako stvari stoje, danas se jedino tamo testiraju uzorci na koronavirus. Kako li bi se (i za koji novac) to sprovodilo da je „Torlak“ proteklih godina po planu i privatizovan?\nS druge strane, svi farmaceutski giganti bivše Jugoslavije („Galenika“, „Zdravlje“…) jesu privatizovani – naravno, pod sumnjivim i nepovoljnim okolnostima. Ovih dana svedočimo redovima ispred apoteka – nestašica je zaštitnih maski, rukavica, sredstava za dezinfekciju.\nIako privatizovana „Galenika“ sada, prema navodima, radi u tri smene i dnevno izbaci i do 100.000 maski, uz izdvajanja vlade za dodatnih 80 radnika u proizvodnji učestvuje njih svega 295. Poređenja radi, „Galenika“ je pre privatizacije zapošljavala 2800 ljudi.\nZamislimo hipotetičku situaciju u kojoj navedene farmaceutske kompanije nisu privatizovane, već svoje školovane i vešte kadrove upošljavaju da proizvode sve ono što je u ovoj situaciji neophodno, uključujući i komplete za testiranje. Zamislite zdravstveni sistem koji postoji da bismo svi bili zdravi, a ne da bi neki bili bogati.\nKriv je virus… kapitalizma\nMejnstrim ekonomisti danima dižu uzbunu zbog nadolazeće ekonomske krize, koju neki porede sa velikom recesijom iz 2008. godine. Svetske berze već padaju vrtoglavom brzinom. Međunarodni institut za finansije procenjuje da će aktivnost američke privrede do kraja juna da doživi pad od 10%, a EU i do 18%. Dug koji se nagomilava od globalne finansijske krize iz 2008/9. godine u posebno lošu poziciju stavlja tzv. „zemlje u razvoju“ – daleko lošiju nego pre 12 godina.\nKomentarišući nedavno objavljeni dokument Međunarodne organizacije rada (MOR), COVID-19 i svet rada: uticaji i odgovori, marksistički ekonomista Majkl Roberts prenosi da bi moglo da dođe do „značajnog porasta nezaposlenosti i nedovoljne zaposlenosti usled uticaja virusa“.\n„Preliminarne procene MOR-a nagoveštavaju porast globalne nezaposlenosti od između 5.3 miliona (’niži’ scenario) i 24.7 miliona (’viši’ scenario), sa početne brojke od 188 miliona 2019. godine. ’Srednji’ scenario sugeriše porast od 13 miliona (7.4 miliona u zemljama sa visokim prihodima). ’Iako su ove procene izuzetno nepouzdane, sve brojke ukazuju na značajan porast globalne stope nezaposlenosti.’ Poređenja radi, globalna finansijska kriza iz 2008/9. godine dovela je do porasta nezaposlenosti od 22 miliona ljudi.“\nIako su ekonomske krize inherentne kapitalističkom sistemu, vladajuća klasa već priprema teren da uzrok krize svali na koronavirus i time se izvuče od odgovornosti, iako je ona kriva i za krizu i za pandemiju. Možda neki budući zakon i ekonomsku krizu svrsta među „prirodne pojave“. Zato je ključno da se međunarodno organizovanje i solidarnost već sada ogledaju kako u borbi protiv pandemije, tako i u jasnom stavu da nećemo dozvoliti da radnička klasa i najsiromašniji među nama plate cenu krize.\nPandemija koronavirusa još jedan je dokaz da kapitalizam ne samo da nema rešenje za goruće probleme planete, već aktivno doprinosi njihovom umnožavanju i komplikovanju. Neka se aplauzi medicinskim radnicima i radnicama, koji se svake večeri u osam sati ore sa prozora i terasa, po završetku pandemije nastave u znak podrške štrajkovima i borbama za radna mesta, dostojanstvene plate i ponovno osvajanje sloboda ukinutih u vanrednom stanju. Borba za socijalizam sve je urgentnija.\nKako situacija sa koronavirusom evoluira iz dana u dan, neke od informacija iznetih u tekstu odnose se isključivo na period u kom je pisan.\nPrethodni članak Toksični rad u doba korone: slučaj Veropiz\nNaredni članak Kad se spoje pandemija, izbjeglička i ekonomska kriza


Loša godina za pčelare – TV Kikinda\nSećanje na Ranka Žeravicu, počasnog građanina Kikinde\nStonoteniseri počeli prvenstvene utakmice\nKorisnici "Naše kuće" obradovali novog druga Đuru\nJovanov: Vlada političkog i ekonomskog kontinuiteta\nKorisnici “Naše kuće” obradovali novog druga Đuru\nŠta Kikinđani kažu o vakcinaciji protiv korona virusa?!\nU Narodnoj skupštini i Bosiljka Srdić\nNeformalni negovatelji mogu da računaju na Crveni krst\nIzvršenje gradskog budžeta od januara do septembra 47 odsto\nJoš najmanje 20 inspektora izlazi na teren da kontroliše sprovođenje protivepidemioloških mera\nLoša godina za pčelare\nKikindski pčelari trudiće se da zaborave i ovu godinu koja je bila loša u svakom pogledu. Zimovanje je najosetljivija faza u životu pčelinjih zajednica i sada je najvažnije obezbediti im uslove da što bolje podneu hladan period koji dolazi.\nI ove godine gradska uprava pomaže pčelarima putem konkursa. Namenjenih pola miliona dinara već je opredeljeno onima koji su ispunjvali uslove . Naš sagovornik ističe da njegovo udruženje svake godine aplicira za novac.Prošle godine otvoren je pogon za proizvodnju meda i pčelinjih proizvoda u prostorijama udruženja. U pogonu postoji linija za vrcanje meda, linija za pravljenje zimske prihrane odnosno pogača, sušare za polen, za pakovanje meda, topionici, dekristalizatori. U objekat i opremanje uloženo je oko 50.000 evra u proteklih šest godina, a sredstva su obezbeđena putem konkursa koje su raspisivali grad Kikinda i Pokrajina.\nManifestacija „Kikindski pčelari Kikinđanima“ sedma po redu biće realizovana u puno manjem obimu nego ranijih godina. Naredne subote biće postavljena jedna tezga sa medom koji su izvrcali „Jovini pčelari“ na ulazu u udruženje, a u dvorištu udruženja pčelari će moći da se sastanu i razmene iskustva. Najbolji likovni radovi dece koja su učestvovala na likovnom konkursu biće nagrađeni.\nseptembar 26, 2020 Aleksandra Djuran\n← Fabrika “Tisa Automotiv” na godišnjicu rada otvara novi pogon “Sova kup 2020” okupio impozantan broj mladih tenisera →


Đukanović očekuje reakciju Moskve - 10.11.2016, Sputnik Srbija\nĐukanović očekuje reakciju Moskve\nPodsećajući na izjavu specijalnog tužioca Milivoja Katnića da su ruski nacionalisti bili u kontaktu sa nekima od uhapšenih lica koju crnogorska vlast optužuje... 10.11.2016, Sputnik Srbija\n10:59 10.11.2016 (Osveženo: 03:39 26.08.2021)\n© AFP 2022 / SAVO PRELEVICMilo Đukanović\nPodsećajući na izjavu specijalnog tužioca Milivoja Katnića da su ruski nacionalisti bili u kontaktu sa nekima od uhapšenih lica koju crnogorska vlast optužuje za pokušaj izvođenja državnog udara, Milo Đukanović je rekao da očekuje odgovor da li su oni to radili „u svoje ili nečije drugo ime“.\nPredsednik Demokratske partije socijalista (DPS) Milo Đukanović izjavio je da Rusija treba da se izjasni u umešnosti ruskih nacionalista u pokušaj državnog udara u Crnoj Gori i optužio je čelnike Demokratskog fronta (DF) da stoje iza pokušaja njegovog ubistva.\nOn je kazao da iza pokušaja izazivanja nemira u Crnoj Gori stoje obaveštajne strukture ili neki njihovi otuđeni delovi koji smatraju da su sami dovoljno moćni da to mogu da rade i bez odobrenja službe.\n„Na osnovu onoga što se dogodilo, mnogo aspekata je uvedeno u igru, uključujući i aspekte međudržavnih odnosa. Vrlo respektujem ono što su tradicionalni crnogorsko-ruski odnosi, ali ako se u Beogradu pojave ljudi koji tvrde da deluju i ime bezbednosnih struktura Rusije, onda ta država mora da kaže ima li to kakve veze sa njom ili ne“, kazao je Đukanović gostujući na televiziji „Pink M“.\n7 Novembar 2016, 17:46\nPodsećajući na izjavu specijalnog tužioca Milivoja Katnića da su ruski nacionalisti bili u kontaktu sa nekima od uhapšenih, Đukanović je rekao da očekuje odgovor da li su oni to radili „u svoje ili nečije drugo ime“.\nOn je rekao da očekuje reakciju Moskve tokom naredne faze istrage.\n„Ako ne želimo da verujemo da ruska država može da ima ikakve veze sa tim, onda će ona i kazati ko su ti ljudi čija imena i prezimena imamo, koji su bili u Beogradu, koji su sa saznanjem da je otkrivena njihova akcija brže-bolje napustili Beograd. Organizatorima u Beogradu predstavljali su da to rade u ime određene bezbednosne strukture u Rusiji. To je motiv za Rusiju da kaže da su to manipulanti i da oni nisu radili u ime ruske države“, izjavio je predsednik DPS.\nPodsećajući na njihove izjave tokom kampanje, Đukanović je optužio čelnike DF-a da stoje iza pokušaja njegovog ubistva.\nOn je rekao da je to njegov politički stav i da očekuje istragu tužilaštva.\nMilo strepi od pobede Trampa\n30 Oktobar 2016, 13:47\n„Ja njihovu aktivnost vidim kao učešće u pripremi mog ubistva i u pripremi oduzimanja nezavisnosti Crnoj Gori. I sa tim ćemo svakako morati da živimo, i oni i ja. Ali će pravosudne institucije, siguran sam, nezavisno od ovoga, profesionalno obaviti svoj posao i ubeđen sam da niko neće biti optužen bez valjanog dokaza niti će biti doneta kakva presuda“, kazao je on ističući da Srbija „nije inspirisala teroriste“.\n„Može se praviti analogija sa ubistvom Zorana Đinđića. Uvek se pronađe poneki Zvezdan ili Dikić. To su najmanje važne osobe u čitavoj ovoj priči“.\nĐukanović je za dnevnike „Vijesti“ i „Dan“ i za deo nevladinog sektora rekao da su završili u „proruskom kolu“, ističući da sloboda medija ima granice.\n„Ja mislim da je, zapravo, sve ovo što se nedavno dogodilo jedna dobrodošla opomena u poslednji tren Crnoj Gori i svim akterima njenog političkog života da nije neograničena sloboda takvog antiustavnog i antidržavnog delovanja, i da se ne može baš sve podvesti pod plašt demokratije, partijskih i političkih sloboda u izbornom procesu, pod plašt nevladinih organizacija ili medijskih kuća“, kazao je Đukanović.


Zabeleženo u Alepu, jul 2016.\nŠef francuske diplomatije Žan-Mark Ero odbacio je danas rusku kritiku izaslanika UN za Siriju kao "nepravednu" i založio se za prekid opsade sirijskog grada Alepa da bi se mirovni proces nastavio.\nRuski šef diplomatije Sergej Lavrov je danas ocenio da izaslanik UN za Siriju Stafan de Misturu beži od odgovornosti i da nije u stanju da obnovi mirovne pregovore o Siriji.\n"Ako ima zastoja, to nije krivica Stafana de Misture, već je to zato što se krši primirje. I danas je talac grad Alep koji je pod opsadom", rekao je Ero tokom posete Libanu.\nEro je rekao da je politički put jedini moguć, i ako postoji želja da izaslanik de Mistura obavi svojzadatak, onda treba prekinuti opsadu Alepa, uvesti prekid vatre i dozvoliti pristup humanitarnoj pomoći.\n"Rusi su deo rešenja. Da nema vojne podrške ruskih vazduhoplovnih snaga, režim u Damasku ne bi imao sredstva da radi to što radi. Ako oni zaista iskreno žele nastavak mirovnog procesa, treba da se uspostavi primirje što pre i da se prekine opsada Alepa", rekao je Ero.\nEro je rekao da je nepošteno kritikovati Misturu je on čini sve da stvori uslove za mirovne pregovore i dodao da polemika nije rešenje.\nSirijska vojska nastavila je danas ofanzivu protiv pobunjenika, posebno u severnom gradu Alepu, drugom po veličini gradu u Siriji, i to nekoliko sati pošto je za tri dana produžila prekid vatre koji je više puta prekršen prošle nedelje.


Plan RTB-a u 2014. godini 40,7 hiljada tona bakra | Ist Media\n09:44: PM Friday September 18, 2020\nPlan RTB-a u 2014. godini 40,7 hiljada tona bakra\nObjavljeno 13. March 2014. at 18:22 piše Ist Media\nBOR, (IST Media) Upravni odbor Rudarsko-topioničarskog basena (RTB) Bor, usvojio je plan poslovanja te kompanije u ovoj godini, prema kome se očekuje proizvodnja 40,7 hiljada tona bakra i 1.341 kilograma zlata, saopštila je danas ova kompanija.\n„Poslovni imperativ RTB-a Bor za 2014. godinu predstavlja završetak investicija u rudarstvu, okončanje rekonstrukcije topionice i izgradnje fabrike sumporne kiseline, završetak modernizacije flotacije, dalji rast rudarske proizvodnje i smanjenje troškova poslovanja“, rekao je generalni direktor te kompanije, Blagoje Spaskovski.\nOn je napomenuo da overene rudne rezerve RTB-a iznose 1,35 milijardi tona rude sa sadržajem od oko 5,1 miliona tona bakra, 202 tone zlata i 1.477 tona srebra.\n„Vrednost geološki verifikovanih ležišta procenjena je na oko 40 milijardi dolara, a dobit je, prema podacima iz overenih elaborata, oko 20 milijardi dolara. Potvrđeni resursi garantuju proizvodnju bakra u narednih 50 godina“, istakao je generalni direktor RTB-a.\nPrema iznetim analizama, dugovanja RTB-a od 860 miliona evra nastala do 2008. godine, predstavljaju primer dubokih strukturnih problema na svim nivoima u to doba.\nSa druge strane, napominju u ovoj kompaniji, RTB je prethodne četiri godine izmirivao sve obaveze za električnu energiju i doprinose radnika, ali i da je pored ovih veliki izdataka, dobit iz tekućeg poslovanja iznosila 141 milion dolara.\nPlanom poslovanja u ovoj godini, predviđene su iskopine od 58,2 miliona tona rude, sa proizvodnjom od 40.792 tone katodnog bakra, 1.341 kilogram zlata, 8,5 hiljada tona srebra.\nPlanirane investicije u ovoj godini su, prema rečima direktora Spaskovskog, vredne su oko 140 miliona dolara.


MANČESTER - Dnevni list Danas\nPočetna » Mesta » MANČESTER\nBritanska policija želi da se odlučujuće utakmice u kojima fudbaleri Liverpula mogu da osvoje šampionsku titulu u Premijer ligi odigraju na neutralnom terenu, kako bi se sprečilo okupljanje navijača ispred stadiona.\nPiše: Beta/AP 29. 5. 2020.\nDžonson: Pucanj protiv Bregzita\nBritanski premijer Boris DŽonson izjavio je juče da su optužbe u vezi s njegovim navodnim neprimerenim ponašanjem deo političke zavere usmerene na zaustavljanje Bregzita.\nPiše: D. J. 1. 10. 2019.\nDžonson: Bregzit predstavlja ogromnu ekonomsku šansu\nBritanski premijer Boris Džonson rekao je danas da Bregzit predstavlja „ogromnu ekonomsku šansu“ a da ga je njegova prethodnica Tereza Mej tretirala kao „neprijateljski klimatski događaj“.\nPiše: Beta/AFP 27. 7. 2019.\nBritanska policija: Napad u Mančesteru terorizam\nČovek naoružan kuhinjskim nožem povredio je tri osobe, uključujući i policajca, na železničkoj stanici Mančester Viktoria u novogodišnjoj noći, u napadu koji policija tretira kao terorizam, preneo je Rojters.\nPiše: FoNet 1. 1. 2019.\nBekamovi pomažu žrtvama iz Mančestera\nDejvid i Viktorija Bekam će odeću koju su nosili na kraljevskom venčanju dati na aukciju kako bi prikupili novac za žrtve bombaškog napada u Mančesteru, gde su prošle godine poginule 22 osobe.\nPiše: D. J. 8. 6. 2018.\nPožar u zgradi u centru Mančestera\nVeliki požar izbio je u zgradi koja se nalazi u centru Mančestera. Kako javlja BBC, požar je izbio na devetom spratu zgrade koja ukupno ima 12 spratova.\nPiše: DanasOnline 30. 12. 2017.\nDžonsonu zahtevi za ostavku nakon izjave o Sirtu\nŠef britanske diplomatije Boris Džonson se danas suočio sa zahtevima da podnese ostavku, jer je izjavio da bi libijski grad Sirt mogao postati turistička atrakcija, ukoliko se pre toga „uklone leševi“.\nPiše: FoNet 4. 10. 2017.\nNajveći klub za koji sam igrao\nSrpski fudbaler Nemanja Matić, koji je odigrao prvu utakmicu u Premijer ligi za Mančester junajted protiv Vesthema (4:0), kazao je za Skaj sport da je klub sa Old Traforda najveći za koji je ikada igrao a da je Žoze Murinjo razlog zbog koga je iz Čelsija prešao u Crvene đavole za 40 miliona funti ovog leta.\nPiše: M. R. 18. 8. 2017.\nArijana Grande postaje počasna građanka Mančestera\nAmerička pop pevačica Arijana Grande biće proglašena počasnom građankom Mančestera zbog načina na koji je reagovala posle napada na njenom koncertu u tom gradu u maju, saopštili su gradski zvaničnici.\nPiše: Danas Online 12. 7. 2017.\nEvakuisan Terminal 3 aerodroma u Mančesteru\nMančesterski aerodrom saopštio je danas da je zgrada Terminala 3 na aerodromu evakuisana zbog potencijalne opasnosti zbog sumnjive torbe.\nPiše: Danas Online 5. 7. 2017.\nKrunić u finalu turnira u Mančesteru\nSrpska teniserka Aleksandra Krunić plasirala se u finale turnira u Mančesteru, pošto je danas u polufinalu pobedila Arinu Sabalenku iz Belorusije sa 6:0, 6:2.\nPiše: Fonet 17. 6. 2017.\nOdržan koncert Arijane Grande sa gostima u Mančesteru (VIDEO)\nU Mančesteru je, upkos terorističkim napadima u Londonu prethodne večeri, u večeras održan koncert posvećen nastradalima u terorističkom napadu u tom gradu 22. maja tokom koncerta pevačice Arijane Grande.\nPiše: B. C. 4. 6. 2017.\nKoncert Arijane Grande sa gostima večeras u Mančesteru\nHiljade ljudi dolazi večeras u Mančester na koncert u znak sećanja na one koji su izgubili živote u terorističkom napadu 22. maja. Novac od ulaznica namenjen je za oen koji su oštećeni tokom eksplozije bombe na koncertu Arijane Grande.\nEminem skupio dva miliona evra za žrtve Mančestera\nReper Eminem pozvao je pre nekoliko dana svoje fanove da pomognu pogođenima terorističkim napadom u Mančesteru 22. maja posle koncerta pevačice Arijane Grande.\nPiše: Danas Online 31. 5. 2017.\nUhapšen i 12. osumnjičeni\nBritanska policija je danas uhapsila dvadesetpetogodišnjeg muškarca u sklopu istrage o samoubilačkom bombaškom napadu u kojem su u ponedeljak u Mančesteru na koncertu Arijane Grande poginule 22 osobe, uključujući sedmoro dece, dok je više od 100 ljudi ranjeno.\nPiše: FoNet 28. 5. 2017.


Stanivuković se vratio u Srpsku: Predložiću zakon o zabrani zastrašivanja\nNarodni poslanik PDP Draško Stanivuković izjavio je da njegov cilj nije njegova bezbednost, već svih građana.\n- U ime toga, ovde se nalazi Nacrt zakona o zabrani zastrašivanja koji ću predložiti Narodnoj skupštini Republike Srpske - rekao je Stanivuković.\n- Kada ministar kaže: “Ako neko udari čvoku mom sinu videće šta će biti”. Ili kada predsednik kaže: “Ko ne glasa dobiće otkaz”, to kod nas nije krivično delo, dok su druge zemlje to odavno uredile – rekao je on. Kaže da elemente zastrašivanja i sijanja straha trpe mnogi zaposleni u javnoj upravi, te da se tome mora stati u kraj.\n– Zakon će se već u sledećim zasedanju NS RS uvesti u proceduru. Već je skoro spreman – rekao je on, te dodao da je prethodnih dana obavio mnoge važne razgovore.\nNapominje da će od ambasada tražiti podršku i zaštitu, te da će tražiti da se izjasne. Još je jednom naglasio da nema poverenje u vrh MUP-a, te da je angažovao privatno obezbeđenje.\n– Insistiram da MUP kaže da se radi o inspektoru Milošu Bandiću, koji je podneo krivičnu prijevu protiv Ivana Begića. Znači, protiv onog kome se preti ide krivična prijava, a protiv onog ko preti ide disciplinski postupak – rekao je on, naglašavajuću da je novi zakon baš za takve slučajeve.\nSlučaj „audio snimak”\n– Pozvan sam na saslušanje oko audio snimaka. Sutra u 12 časova idem na saslušanje, kao svaki normalan građanin, iako ne znam zašto zovu mene, jer sam u to vreme bio u NS RS – rekao je Stanivuković, dodajući da je sve poslednjih dana krenulo od afere pelene, te se osvrnuo i na te događaje.\n– Podnosimo krivične prijave protiv odgovornih ljudi, i tražimo da se vrati stari pravilnik te da se pojedini prestanu bogatiti na ovakav način – rekao je Stanivuković.\nPortparola PDP, Anja Petrović, rekla je da su zadovoljni što je zasedao Odbor za bezbednost NS RS, kao i da su zadovoljni njihovim zaključcima.\n– Međutim, nećemo odustati od svojh zahteva i tražimo od nadlažnih da se sankcionišu svi odgovorni za prethodne događaje – rekla je Petrovićeva.\nOsudio kupovinu automobila\n– Porazno je da će NS RS sutra reći da nema para za knjige osnovaca, a ima para za nove automobile – kaže Stanivuković. Dodaje da će se nastaviti boriti protiv kupovine skupih automobila, te da nije reagovao odmah, upravo zbog toga što je bio odsutan.\n– Borićemo se i protiv toga, jer je u pitanju kupovina bahato skupih automobila NS RS u kojoj i ja radim – naglasio je Stanivuković.


Ova tri startapa predstavljaće Srbiju na takmičenju u Berlinu - Bizlife.rs\n09:59 Beograd, 24/02/2017\nAlgoritam za rešavanje međusobnih dugovanja preduzeća, aplikacije za brži i lakši dizajn eneterijera i pomoć ljudima koji su izgubili moć govora su tri startapa koja će predstavljati Srbiju 7. marta na takmičenju u Berlinu.\nAplikaciju BreakAphasia osmislio je beogradski tim na čelu sa Urošem Mitićem kada je njegov otac, usled moždanog udara, izgubio moć govora. Oko 4000 ljudi u Srbiji svake godine oboli od ove bolesti koja se zove afazija, koja osim govora utiče i na probleme sa pamćenjem i koncentracijom, zbog čega bolesnici često završe u socijalnoj izolaciji.\nAplikacija se sastoji od niza vežbi za obolele, uz nadzor i konsultacije sa logopedima, što omogućuje da veliki broju ljudi dobije potreban tretman. Prva je u regionu koja se bavi ovim problemom, a uz minimalne izmene može imati i širu primenu u tretiranju problema sa govorom.\nProjekat “Circle Money” je platforma srpsko-hrvatskog tima koji pokušava da reši međusobna dugovanja preduzeća. Sofisticirani algoritam ukršta dugovanja više firmi, pronalazi rešenje za višestruke kompezacije pomoću kojeg korisnici mogu da zatvore svoja dugovanja potrživanjima. Osnovni cilj multilateralne kompenzacije je da se smanji količina dugova između pravnih subjekata na domaćem i međunarodnom tržištu, kaže član tima Dragan Milovanović.\nOn dodaje da dugovanja nisu samo obeležje Srbije i regiona, već da je i Evropska komisija krajem prošle godine ukazala na ozbiljnost međusobnih dugovanja preduzeća iz članica Evropske unije i potrebe da se sudski sporovi u toj oblasti brzo rešavaju, jer ugrožavaju poslovanje malih i srednjih preduzeća.\nTim iz Niša na čelu sa Petrom Pejićem predstaviće u Berlinu mobilnu aplikaciju pod nazivom “Future Reality Systems”, koja će ubrzati i olakšati projektovanje enterijera. Ta aplikacija je prvenstveno namenjena arhitektama, ali će moći da je koriste i svi drugi koji nisu stručnjaci za uredjenje prostora. Softver sadrži veštački “arhitektonski mozak” koji će dozvoliti da enterijer uredi jednostavno bez znanja iz projektovanja.\nOva tri startapa pobedila su na takmičenju Belgrade Connect koje su organizovali KPMG u saradnji sa Rotary klubom Beograd Metropolitan. Svoje inovacije predstaviće pred poznatim svetskim investitorima na Startup Connect konferenciji u Berlinu, a po povratku iz Nemačke biće im obezbeđen mentorski rad sa stučnjacima iz KMPG Srbija.\nPREDUZETNIČKA PRIČA: Ništa ne dolazi preko noći, naročito ne uspeh\nU posao su ušle BEZ ISKUSTVA I KAPITALA ali su uspele da naprave svoj brend


Kurti: Non pejper došao iz Beograda i Rusije – Politika - Čivijaš radio\nKurti: Non pejper došao iz Beograda i Rusije – Politika\nPremijer Kosova, Aljbin Kurti, rekao je da ne veruje da „non pejperi“ koji od nedavno kruže, potiču iz evropskih prestonica ili iz Sjedinjenih Američkih Država.\nPiše: Danas Online 29. aprila 2021. 22.42\nKako prenosi Kossev, Kurti je rekao da dolaze iz Beograda ili čak Rusije koja, kako je rekao, namerava da iskoristi zapadni Balkan za napad na Evropsku uniju i NATO.\n„Ne verujem da su autori ovih ‘ne-dokumenata’ zapadne prestonice, sigurno ne SAD, ali ni evropske prestonice. Verujem da ovo dolazi iz Beograda, a možda čak i sa severoistoka. Interes Ruske Federacije je da zapadni Balkan iskoristi za napad na EU i NATO. Trudim se danju i noću da ubedim međunarodnu zajednicu u ono što je ispravno i korisno“, rekao je Kurti.\nPrema rečima Kurtija namera Beograda je da otvori Ahtisarijev paket i sva pitanja u njemu.\n„Ahtisarijev plan je na udaru, namera Beograda je da otvori Ahtisarijev paket i sva pitanja koja su bila unutra. Formula uspeha, koja je takođe moralna i politička obaveza, jeste da mi branimo nezavisnost i da međunarodni akteri brane Ahtisarijev plan protiv Srbije. Cilj Srbije je bosnizacija Kosova, da Kosovo postane propala država. Cilj je napad na suverenitet i teritorijalni integritet otvaranjem Ahtisarijevog paketa. Ahtisarijev plan je dete internacionalaca, internacionalci ga moraju zaštititi, dok ja branim naše voljeno, nezavisno Kosovo“, izjavio je premijer Kosova.\nPrevious Beograd nas optužuje za veliku Albaniju, a želi da napravi veliku Srbiju\nNext Makron i Janša razgovarali o EU i Zapadnom Balkanu – Politika


Za bolji život svih Šapčana: GO SNS Šabac predstavio planove i program za naredne četiri godine (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n13.05.2020. • 13:06 Srbija Danas\nGradski odbor Srpske napredne stranke u Šapcu predstavio je danas na konferenciji za novinare planove i program koje će ta stranka sprovesti u naredne četiri godine za dobrobit svih Šapčana.\nIspred Srpske napredne stranke, planove su predstavili narodni poslanik Boban Birmančević, poverenici GO SNS Šabac Aleksandar Pajić i Radivoje Mićić.\nKako je istaknuto, predstojeći planovi i projekti odnosiće se na poboljšanje životnog standarda i uslova života svih stanovnika grada Šapca, koji već godinama trpe da ih aktuelna vlast stavlja na poslednje mesto kada su u pitanju krucijalni projekti i investicije u ovom gradu.\nNajavljeni su mnogobrojni infrastrukturni radovi, izgradnja brzih saobraćajnica, rekonstrukcija postojećih, ali i izgradnja kompletno novih putnih pravaca.\nIzbori su do sada u Srbiji SAMO JEDNOM održani na leto: Evo kada je to bilo i ko je na njima POBEDIO\n-U toku naredne četiri godine radićemo na poboljšanju života građana. Aktivno ćemo raditi na realizaciji projekta izgradnje auto-puta Ruma-Šabac, koja je veoma važna saobraćajnica. Takođe, radiće se na brzoj saobraćajnici Šabac-Loznica. U planu je asfaltiranje seoskih i lokalnih puteva, a podatak je da u Šapcu ima 80 kilometara neasfaltiranih puteva. U planu je dovođenje dve velike investicije u Šabac i otvaranje novih radnih mesta - rekao je poverenik GO SNS Aleksandar Pajić i dodao:\n-Unapredićemo poljoprivredu i položaj srpskih poljoprivrednika u Šapcu. Sredstva iz fondova koja će im biti dostupna biće mnogo veća. Takođe, radiće se na proširenju vodovodne mreže i kanalizacione mreže. U Šapcu 42 sela nemaju ni metar vodovodno-kanalizacione mreže, to je čak 90 procenata - rekao je Pajić.\nPoverenik GO SNS Šabac Aleksandar Pajić istakao je da će ta stranka u naredne četiri godine umnogome pomoći u oblasti zdravstva i unapređenju zdravstvenog sistema u tom gradu, a glavni projekat je rekonstrukcija šabačke bolnice. On je istakao i značaj reformisanja obrazovnog sistema grada Šapca kao i neophodnost većeg ulaganja u sportski okvir tog grada.\npoverenik GO SNS Šabac Aleksandar Pajić\n- Obrazovani ljudi treba da ostaju u Šapcu, da mladi ne idu u druge gradove. U planu je unapređenje Šabačke akademije. Pokreće se projekat izgradnje Gradske hale koja će imati 5.000 mesta, a prostiraće se na 4.000 kvadrata. Otvoriće se i Gradski bazen koji će imati i olimpijski bazen u svom sastavu - poručio je Pajić na predstavljanju planova za naredne četiri godine.\nPoverenik Pajić je najavio da očekuje takozvanu "prljavu" izbornu kampanju u Šapcu, od strane Dušana Petrovića i Nebojše Zelenovića, ali i da očekuje da kada Srpska napredna stranka dođe na vlast da će dobiti više prostora u medijima, ali i da će sami mediji biti mnogo slobodniji nego što su trenutno u vreme vlasti aktuelnog gradonačelnika Nebojše Zelenovića. On se osvrnuo i na konstantne napade Dušana Petrovića i Nebojše Zelenovića, koji su se kako je istakao "organizovali i napadali ga sve vreme dok se borio protiv korona virusa".\n-Pobedio sam koronu, a Nebojša Zelenović i Dušan Petrović su me sve vreme napadali. Ne mogu da verujem da je puštena takva priča da sam ja bio prenosilac zaraze u Šapcu. Odgovorno tvrdim da od momenta kada sam zaražen nisam bio u kontaktu ni sa kim osima sa članovima porodice. Dok sam tako bio nemoćan da se branim, Nebojša Zelenović i njegova gradska družina su se okomili na mene kao hijene želeći krv i da me politički poraze - rekao je Pajić.\nRIK: Rok za podnošenje izbornih lista do 5. juna u ponoć\nProvaljena Đilasova igra: Svoje plaćenike gura na izbore\nRASULO MEĐU OPOZICIJOM! Tadić priznao ono što Đilas ne sme: Ideja bojkota se raspala, kao i SzS\nPokret "Dosta je bilo" počinje da prikuplja potpise za izlazak na izbore\nSaopštena odluka: Pokret "Dveri" ne izlazi na izbore 21. juna\nSNS SNS Šabac Šabac Aleksandar Pajić Boban Birmančević Radivoje Mićić izbori 2020\nDR TIODOROVIĆ UPOZORIO SVE GRAĐANE: Ako radite ovo u velikom ste RIZIKU OD ZARAŽAVANJA Društvo\nPolupane prostorije SNS u Čačku nakon protesta Info


SKUPŠTINA RS O ZAKONU O LEGALIZACIJI 1. OKTOBRA\nSkupština Srbije počeće redovno zasedanje 1. oktobra kada će na dnevnom redu biti 23 tačke, među kojima i Predlog zakona o legalizaciji objekata i dopuna Zakona o zaštiti konkurencije, rekao je predsednik Skupštine Nebojša Stefanović.\nStefanović je rekao da će na dnevnom redu biti i Predlog zakona o posredovanju u prometu zakupa nepokretnosti, dopuna Zakona o elektronskoj trgovini, kao i ratifikacija seta sporazuma.\nOn je kazao da Vladin Predlog zakona o socijalnom preduzetništvu neće biti na toj sednici jer su, kako je naveo, potrebne dodatne konsultacije o "budžetskom okviru".\nStefanović je najavio da će i taj zakon uskoro biti na dnevnom redu.\nMinistar građevinarstva i urbanizma je izjavio da građani ne moraju da legalizuju svoje objekte, već da je dovoljan samo upis u katastar nepokretnosti.\n"Ukoliko ste vlasnik nekog objekata 30 godina i ukoliko se niko nije žalio, dovoljno je da se upišete u katastar", rekao je on za RTS.\nOn je ukazao da građani mešaju Zakon o upisu u katastar nepokretnosti, koji je Skupština Srbije već usvojila, i Zakon o legalizaciji, koji će u oktobru biti pre poslanicima.\nIlić je zato objasnio da je legalizacija skupa i da zahteva brojnu dokumentaciju, a da upis u katastar košta sto evra i da nema nikakvih dodatnih troškova.\n"Možete da stavljate pod hipoteku, možete da prenesete na svoju decu i taj se objekat doživotno vodi na vas, a posle vaše smrti na vaše potomke, i to je potpuno dovoljno da legalno funkcionišete", istakao je Ilić i dodao da građani tako upisane objekte neće moći da prodaju.\nIlić je naveo da je legalizacija neophodna za objekte koji su namenjeni prodaji na tržište i da je za potpunu legalizaciju neophodna kompletna projektna dokumentacija koja podrazumeva i navođenje tačnog sastava zidova ili temelja.\n"Ako želite da radite za tržište, dakle da prodajete i upisujete objekte, morate da uđete u proces legalizacije, takvi objekti moraju da imaju adekvatnu protiv požarnu zaštitu", kazao je on.


Paunović je bio zainteresovan da preuzme Partizan! - Sportske.net\nPaunović je bio zainteresovan da preuzme Partizan!\nU razgovoru za "Žurnal" Veljko Paunović je istakao da je bio zainteresovan da preuzme Partizan, ali ne u sred sezone.\nPartizan posle bugarskog dobija i rumunski tandem?!Crno-bela čestitka - Proleće da se ponovi, jesen 2015. za zaboravGotovo? Partizan prodao Žileta?Šta to najavljuju Partizanove legende?Večiti rivali, ali i prijatelji - Grujić sa Partizanovcima pred put u Liverpul!\nPartizan igra jednu od najslabijih sezona u poslednjih 20-ak godina, posebno ako gledamo učešće u domaćem šampionatu, a ceh su do sada platila dva trenera, Zoran Milinković i Ljubinko Drulović.\nPartizan će od 2016. godine predvoditi Ivan Tomić, a danas je u razgovoru za "Žurnal" Veljko Paunović otkrio da je to mogao da bude i on da su se stvari razvijale u drugom toku.\nDok je ekipu vodio Zoran Milinković Veljku Paunoviću je nuđeno da sedne na užarenu klupu.\n"Imao sam pozive, međutim, rekao sam da je najbolji momenat da o tome pričamo kad se završi prvi deo sezone i kad oni budu definitivno odlučili šta žele da rade sa tadašnjim trenerom Zoranom Milinkovićem."\n"Ne konspirišem protiv kolega, dok je Partizan imao trenera nisam želeo da pregovaram, a i kad se situacija promenila bio sam spreman za pregovore samo od decembra.", rekao je Paunović.


RTS :: Španovićeva lakše povređena, ubrzo se vraća treningu\nAtletika Španovićeva lakše povređena, ubrzo se vraća treningu\nsreda, 10. mar 2021, 11:07 -> 11:13\nNajbolja srpska atletičarka Ivana Španović nije teže povređena i ubrzo će se vratiti treninzima, utvrđeno je posle pregleda magnetnom rezonancom. Ivana uspešno sprovodi sve mere oporavka i Olimpijske igre moći će da dočeka potpuno spremna, konstatovao je Jovan Đurović lekar reprezentacije.\nRekorderka u skoku udalj Ivana Španović je nedavno na treningu povredila skočni zglob na odraznoj nozi i propustila odlazak na Evropsko prvenstvo u dvorani u Torunu u Poljskoj, ali su naknadni lekardski pregledi utvrdili da se ne radi o težoj povredi.\n"Kao što sam najavio, snimila je povređeno mesto magnetnom rezonancom. U trenutku snimanja nije bilo podliva, ali je moglo da se uoči da mišić nije pukao, što je najvažnije. Posebno je bitno, jer je reč o odraznoj nozi. Došlo je do jakog spazma, grča. Da se dogodilo na nekom od prethodnih treninga uspela bi najverovatnije da se oporavi i takmiči se. Ovako je od vrste povrede bio gori tajming, momenat kada se to dogodilo - četiri dana pred polazak na takmičenje, na poslednjem bitnom treningu. Ivana uspešno sprovodi sve mere oporavka i uskoro će početi da trenira. Olimpijske igre moći će da dočeka potpuno spremna", rekao je Đurović za Sportski žurnal.\nNaša najbolja atletičarka je na Evropskom prvenstvu u dvorani u Torunu tri puta osvajala zlatnu medalju.\nPovreda ju je sprečila u četvrtom pokušaju, ačo je najvažnije da će se brzo oporaviti i posvetiti pripremama za Olimpijske igre koje je navela kao svoj najvažniji cilj.


Stalna predstavnica UNDP posetila biogasno postrojenje u Botošu | Biomasa\nPočetna Uncategorized Stalna predstavnica UNDP posetila biogasno postrojenje u Botošu\nGospođa Francine Pickup koja je nedavno preuzela dužnost stalne predstavnice UNDP u Srbiji, posetila je 9. avgusta 2019. godine biogasno postrojenje za kombinovanu proizvodnju električne i toplotne energije u Botošu, pored Zrenjanina. Postrojenje je u vlasništvu kompanije „Biolektra doo”. Izgradnja postrojenja pomognuta je dodelom bespovratnih sredstava a na osnovu javnog poziva koji je 2015. godine sprovelo Ministarstvo rudarstva i energetike u saradnji sa UNDP.\nSredstva za podsticaj obezbedio je Globalni fond za životnu sredinu (GEF) kroz UNDP Projekat „Smanjenje barijera za ubrzani razvoj tržišta biomase u Srbiji“. U konkretnom slučaju, ukupna vrednost podsticaja iznosila je 15% investicione vrednosti postrojenja, odnosno 275.000 USD. Postrojenje ima instalisano 0,6 MW električne i 0,6 MW toplotne snage. Ukupna vrednost investicije u ovo postrojenje iznosi 2,37 miliona USD.\nStalna predstavnica UNDP obišla je postrojenje u pratnji vlasnika, Branislava i Zorana Pomoriškog, koji su joj prikazali sve detalje tehnološkog procesa, počev od prikupljanja i skladištenja sirovine, preko pripreme i fermentacije biomase, do sagorevanja biogasa u motoru i proizvodnje električne i toplotne energije. Nakon obilaska postrojenja stalna predstavnica UNDP razgovarala je sa menadžmentom kompanije koje ju je informisalo o toku izgradnje, problemima i barijerama sa kojima su se susretali i značaju ovakvih postrojenja za lokalnu i širu društvenu zajednicu. Posebno je istaknuto da ovakva postrojenja značajno doprinose lokalnoj ekonomiji i zapošljavanju, kvalitetu rada lokalne elektro-distributivne i smanjenju negativnih uticaja na životnu sredinu prvenstveno kroz korišćenje obnovljivih izvora energije i smanjenje zagađenja od otpada iz poljoprivredne proizvodnje i prehrambene industrije.\nNakon posete biogasnom postrojenju u Botošu, Stalna predstavnica UNDP sastala se sa predstavnicima udruženja Biogas Lidijom Carević i Goranom Knezević kao i predstavnikom firme „Forkom doo“iz Beograda, Ivanom Radovićem. Predstavnici udruženja upoznali su Stalnu predstavnicu UNDP sa misijom i ciljevima udruženja, tekućim aktivnostima i daljim planovima udruženja. U svom izlaganju istakli su važnost podrške UNDP-a razvoju ovog sektora u Srbiji. Predstavnik firme „Forkom doo“, u čijem je vlasništvu biogasno CHP postrojenje u Aleksincu a čija izgradnja je takođe podržana od strane UNDP projekta u iznosu od 222.000 USD, informisao je Stalnu predstavnicu o specifičnim problemima sa kojima se ova kompanija susretala tokom izgradnje i puštanja u rad postrojenja, kao i o brojnim koristima koje je ovo postrojenje donelo devastiranom selu Gornje Suhotno.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Uz račun i objašnjenje kako tražiti obeštećenje\n31. 10. 2019. 06:32 >> 06:31 0\nZA NESTANAK STRUJE\nU RAE su istakli da će štampani materijal biti dostavljen uz neki od narednih računa za utrošenu električnu energiju.\n"Za period koji predstoji, očekuje se da će biti period upoznavanja kako kupaca, tako i energetskih kompanija sa procedurom podnošenja prigovora. Informisanje kupaca o njihovim pravima u pogledu kvaliteta isporuke i snabdijevanja električnom energijom i načinu na koji ta prava mogu da ostvare je od suštinskog značaja za poboljšanje kvaliteta usluga koje pružaju energetske kompanije", rekli su u RAE od koje je skupštinski Odbor za ekonomiju, finansije i budžet nedavno tražio organizovanje kampanje kojom bi se građanima približila procedura za obeštećenje u slučaju nestanka struje.\nRAE je sa primjenom finansijskih nadoknada počela 8. avgusta, a iznos odštete kreće se od 20 do 200 eura, zavisno od stepena ugroženosti i naponskog nivoa na kojem se potrošač nalazi.\n“Za neispunjavanje minimuma kvaliteta propisanog pravilima predviđena je primjena finansijske kompenzacije u iznosu od 20 eura za kupce koji su priključeni na distributivni sistem pretežno domaćinstva, odnosno 200 eura za kupce koji su priključeni na prenosni sistem”, navodi se na sajtu RAE.\nKupac stiče pravo na finansijsku nadoknadu u iznosu od 20 eura, kako su ranije Dnevnim novinama rekli u RAE, ukoliko prekid u napajanju nije uklonjen u roku od 24 sata, a uslov za sticanje prava na finansijske kompenzacije je zaključivanje ugovora sa EPCG, kojem prethodi sklapanje ugovora o priključenju sa CeDISom ili CGES-om. Predmeti prigovora, koje kupac električne energije najprije podnosi na nekom od šaltera EPCG, navedeni su na sajtu RAE.\n“Ukoliko nije zadovoljan ishodom tretiranja prigovora od snabdjevača, kupac može podnijeti žalbu Agenciji i to u roku od 15 dana od prijema rješenja po prigovoru. Stoga je poželjno da kako snabdjevač, tako i Agencija informišu kupce o načinu ostvarivanja njihovih prava po osnovu kvaliteta isporuke i snabdijevanja električnom energijom. Agencija ostaje na raspolaganju kupcima i elektroenergetskim subjektima za pitanja vezana za primjenu Pravila o minimumu kvaliteta isporuke i snabdijevanja električnom energijom”, zaključili su u RAE.


Institucija zadužena za naučni prosperitet Kliničkog centra Crne Gore | MedicalCG Magazin o zdravlju i medicini\nNaslovna Izdanje Br. 22 Institucija zadužena za naučni prosperitet Kliničkog centra Crne Gore\nInstitucija zadužena za naučni prosperitet Kliničkog centra Crne Gore\ndoc. dr Filip Vukmirović, direktor Centra za nauku KCCG-a\nCentar za nauku Kliničkog centra Crne Gore predstavlja instituciju nadležnu za organizaciju edukativnih programa posredstvom kojih je medicinskim radnicima Crne Gore omogućeno licenciranje rada, a time i stručno-naučno napredovanje. Zahvaljujući aktivnostima medicinskih stručnjaka uključenih u rad Centra, u ovoj ustanovi se svakodnevno sprovodi istraživačka djelatnost, a omogućen je i osavremenjeni pristup aktuelnim novinama u struci. Direktor Centra za nauku, doc. dr Filip Vukmirović, kaže da zahvaljujući aktivnostima ovog centra godišnje oko 150 ljekara, u svojstvu specijalizanata, učestvuje u programu edukacije, a samo tokom 2010. godine 60 medicinskih sestara i tehničara ostvarili su pravo na doedukaciju u vidu dobijanja diplome o ostvarenom visokom obrazovanju ili učešća u kratkoročnim edukativnim programima u inostranstvu. Doc. dr Vukmirović ističe da će se na planu međunarodne saradnje u periodu koji je pred nama, pored unapređivanja regionalne saradnje, posebno raditi na unapređivanju saradnje sa zemljama napredne tehnologije sa kojima je već ostvaren zadovoljavajući nivo komunikacije: Italijom i Francuskom.\nCentar za nauku predstavlja instituciju koja bi trebalo da pokriva veoma širok spektar djelovanja. Možete li opisati dosadašnja usmjerenja u njegovom radu? Šta je činilo prioritete?\nCentar za nauku (CEZANA) je organizaciona jedinica Kliničkog centra Crne Gore kroz koju se sprovodi edukativna i istraživačka djelatnost u KC CG-u. Kao ustanova tercijarnog nivoa zdravstvene zaštite, KC CG je edukativna baza Medicinskog fakulteta u Podgorici, edukativna baza za veći dio specijalističkog staža iz svih oblasti specijalizacija za ljekare, edukativna baza za dio pripravničkog staža za ljekare i medicinske sestre/tehničare, te baza za sprovođenje kontinuirane medicinske edukacije za sve zdravstvene radnike u Crnoj Gori. Edukacija je jedna od bitnih aktivnosti koja se praktično svakodnevno odvija u KC CG-u. Zdravstveni radnici su u obavezi da prate savre-mena dostignuća iz oblasti njihovog djelovanja, da usavršavaju postojeće znanje, dograđuju ga i implementiraju novine u praksi. Prisustvo edukativnim događajima u sklopu kontinuirane medicinske edukacije i, u skladu sa tim, dobijanje određenog broja bodova osnova je i za obnavljanje licence ljekarima koju odobrava Ljekarska komora Crne Gore. U skladu sa svjetskim trendovima, i kod nas je ovaj vid kontinuirane medicinske edukacije u potpunosti zaživio, a naši zdravstveni radnici prisustvuju značajnom broju edukativnih skupova koji se organizuju u Crnoj Gori, ali i na raznim internacionalnim skupovima, kongresima, konferencijama, seminarima i sl.\nKada je riječ o edukativnim skupovima u Crnoj Gori, CEZANA ima značajan doprinos organizaciji ovakvih edukacija koje se odvijaju kroz saradnju sa drugim organizacionim jedinicama KC CG-a, strukovnim udruženjima ljekara, Medicinskim fakultetom u Podgorici, kao i sa raznim farmaceutskim kućama, uz sertifikaciju ovakvih edukacija od strane Ljekarske komore Crne Gore. Ove godine je organizovano dvadesetak edukativnih skupova u KC CG-u, sa različitom tematikom, koji su organizovani pod pokroviteljstvom CEZANE, a kojima je prisustvovalo više od 500 zdravstvenih radnika. Značajna aktivnost CEZANE usmjerena je i na koordinaciju edukacije specijalizanata. Specijalistička edukacija u KC-u obavlja se za specijalizante svih zdravstvenih ustanova iz Crne Gore, kojih prosječno godišnje ima oko 150, a istu sprovodi oko 100 naših iskusnih ljekara koji su mentori za određene oblasti medicine. Jedan segment rada CEZANE usmjeren je u pravcu edukacije srednjeg i višeg medicinskog kadra i ove godine smo uspjeli da omogućimo doškolovavanje kojim je 16 viših medicinskih sestara i tehničara dobilo diplomu visoke medicinske škole, dok su 44 medicinske sestre i tehničara prisustvovali kratkoročnim edukacijama u inostranstvu.\nDa li se u Centru primjenjuje istraživačka djelatnos Kakva su dosadašnja iskustva u tom smislu?\nAko uzmemo u obzir činjenicu da je KC CG nastavna baza Medicinskog fakulteta u Podgorici, te da ljekari KC CG-a čine najveći dio nastavnog osoblja na Medicinskom fakultetu, onda možemo tvrditi da se istraživačka djelatnost gotovo svakodnevno obavlja u KC CG-u. Uz činjenicu da je na Medicinskom fakultetu formirano nekoliko novih, modernih istraživačkih laboratorija, sigurno je da će u narednom periodu istraživačka djelatnost iz oblasti medicine u Crnoj Gori biti u velikom usponu i da ćemo ubrzo imati značajne rezultate i u ovom dijelu. Osposobljenost KC CG-a, i u tehničkom i u kadrovskom smislu, kao istraživačke baze, potvrđuje i sve veći broj kliničkih studija koje se, osim u velikim svjetskim centrima, te centrima u okruženju, od prije par godina izvode i u našoj kući. Na ovaj način KC CG učestvuje u značajnim regionalnim i svjetskim kliničkim studijama, i prepoznat je kao ustanova koja ima kadrovski i tehnički potencijal za sprovođenje ovih bitnih istraživanja.\nKakvi su infrastrukturni i kadrovski resursi Centra za nauku?\nCEZANA kao specifična organizaciona jedinica u svom radu maksimalno sarađuje sa ostalim organizacionim jedinicama KC CG-a, te zajedno sa njima koordinira edukativnu i istraživačku djelatnost. U okviru CEZANE, osim klasične, funkcioniše i elektronska biblioteka u kojoj naši zaposleni imaju pristup na tri medicinske baze podataka, i to: EBSCO, HINARI i OVID, što im omogućava da pristupe na oko 10 000 medicinskih časopisa, te da i na ovaj način, praktično svakodnevno, prate novosti iz oblasti njihovog interesovanja.\nČinjenica je da je država zadnjih godina uložila značajna materijalna sredstva u infrastrukturu i opremu u zdravstvenom sistemu Crne Gore, te da su u toku ključne reforme u ovoj oblasti kojima se dostižu evropski standardi zdravstvene zaštite stanovnika. Paralelno sa tim, ulagano je i u formiranje nedostajućeg kadra, pa je tako samo u KC CG u protekle četiri godine primljeno više od 100 mladih ljekara na specijalizaciji. Takođe, svake godine više od 200 naših ljekara prisustvuje nekom od svjetskih ili evropskih kongresa iz raznih oblasti medicine, što im omogućava usvajanje najnovih saznanja i razmjenu iskustava. Danas u KC CG-u o zdravstvenom stanju stanovnika Crne Gore brigu vodi specijalizovani medicinski kadar, koji čine 365 ljekara, od kojih su 244 specijalisti, a 48 subspecijalisti, dok okosnicu zdravstvene njege predstavljaju 42 medicinske sestre i tehničara sa visokom i 930 sa srednjom stručnom spremom. Kao referentna ustanova za medicinsku edukaciju, KC CG pažnju posvećuje i akademskom obrazovanju zaposlenih. U KC danas rade 42 doktora medicinskih nauka i 49 magistara medicinskih nauka, 10 ljekara sa zvanjem primarijus, odnosno više od 30 profesora i docenata Medicinskog fakulteta Univerziteta Crne Gore. Danas medicina u Crnoj Gori u velikom dijelu ne samo da zadovoljava potrebe stanovništva za zdravstvenom uslugom, nego je taj dio usluge na veoma visokom nivou. Kroz ciljane razvojne projekte, kroz uvođenje novih dijagnostičkih i terapijskih procedura, u KC CG-u je ostvaren značajan pomak u proširenju dijapazona zdravstvenih usluga i, na zadovoljstvo naših građana, najveći dio tih usluga danas se obavlja pravovremeno i kvalitetno u Crnoj Gori.\nU toku 2010. godine u KC CG je dat primat edukaciji kadra za potrebe novoizgrađene Klinike za onkologiju. I pored teške inansijske situacije omogućena je edukacija kadra Odjeljenja za radioterapiju neophodna za stavljanje nove, soisticirane opreme u rad. U cilju obuke za rad sa novom opremom za radioterapiju sprovedena je edukacija ljekara, izičara i tehničara Klinike za onkologiju u Beogradu, Virzborgu, Miškolcu, Estorilu, Dablinu, Budimpešti, Segedinu i Skoplju u ukupnom trajanju od 9 mjeseci. U toku je nastavak programa sa obukom ljekara koja se odvija na Klinici za onkologiju u Skoplju, a sa ciljem uvođenja brahiterapije kao nove metode liječenja onkoloških bolesnika. Ove edukacije su realizovane u saradnji sa ZAMTES-om i Međunarodnom agencijom za atomsku energiju (IAEA).\nKoji su ciljevi koje Centar treba da realizuje u periodu koji je pred nama?\nCezana svake godine predlaže Plan naučnog usavršavanja za KC CG. To je jedan od bitnih dokumenata koji precizira usavršavanje ljekara, medicinskih sestara i tehničara. Na ovaj način se projektuje i uvođenje novih dijagnostičkih i terapijskih procedura u KC CG-u. U toku je izrada ovog Plana i deinisanje razvojnih prioriteta za naredni period. Takođe, i dalje ćemo nastaviti sa programima kontinuirane medicinske edukacije, te u granicama materijalnih mogućnosti podržavati odlazak naših zdravstvenih radnika na edukativne skupove u inostranstvu. Ono što je uvijek značajno jeste saradnja sa zdravstvenim institucijama u inostranstvu i tu moram da istaknem da sem odlične saradnje sa institucijama iz zemalja bivše Jugoslavije, imamo značajnu saradnju sa velikim zdravstvenim institucijama iz Italije i Francuske i da ćemo u narednom periodu intenzivno raditi na razvoju dalje saradnje.\nPrethodni tekstVitamini u ishrani osoba oboljelih od šećerne bolesti\nSledeći tekstKrvne grupe


Turska finansira izgradnju puta Sarajevo - Beograd? | Portal 072info\nTurska finansira izgradnju puta Sarajevo – Beograd?\nDelegacije dva ministarstva konstatirale su da je dosadašnja saradnja na zadovoljavajućem nivou i da ima dosta projekata na kojima se ta saradnja može unaprijediti.\nMinistar Ljajić prenio je ministru Juski poruku ministra ekonomije Republike Turske Nihata Zeybekcia da je Turska spremna finansirati veliki infrastrukturni projekat kojim bi se brzom cestom kvalitetnije povezali Beograd i Sarajevo.\nDvije delegacije razmijenile su i iskustva u provedbi procesa digitalizacije, s obzirom da je Srbija taj proces već završila, a BiH bi, nakon što je okončana prva faza, uskoro trebala da pokrene drugu fazu procesa digitalizacije.\n5 jednostavnih načina kako da izbjegnete zimsko debljanje\nSutra u Zenici akcija dobrovoljnog darivanja krvi


Vučević: Garaža na Limanu predviđena na postojećem parkingu, ne na zelenim površinama\nNa Limanu 2 pokrenuta je peticija građana protiv izgradnje garaža jer će to, navodno, ugroziti zelene površine, rekao je za RTV Miloš Vučević, gradonačelnik Novog Sada.\nVučević je rekao da je odmah zvao Urbanizam da vidi o čemu se radi, pošto postoje stručne komisije, urbanisti, sociolozi grada, arhitekte, neko ko planira razvoj grada, što nije pitanje dnevne politike.\n“Onda sam video sledeće, da je od 1999. godine po generalnom urbanističkom planu Grada Novog Sada i po regulacionom planu za Liman tamo predviđeno obdanište. I niko nije ništa novo ucrtao nego je preneo u novi plan koji se priprema iz prethodnih planova, da se tu predviđa obdanište. A garaža je predviđena na postojećem parking prostoru, ne na zelenim površinama. Naravno popularno je da kažete “seku nam drveće, uzimaju nam parkić, ne damo svoj park, ne damo kornjače, leptire”, samo da se zaustavi da seku drveće”, rekao je Vučević.\nOn je izjavio da nikom ništa nije oduzeto i da to pripada svima, jer to nije privatna svojina već javna svojina Grada Novog Sada, koji posluje i radi u skladu sa ustavom i zakonom, a ne u skladu sa nahođenjem, i dobrom ili lošom voljom nekoga.\n“Mi smo došli na nivo da neko kaže da nam ne treba obdanište. A ja sam siguran da ćete me vi danas ili za mesec dana pitati koliko je dece ostalo ispod liste primljenih u Radosnom detinjstvu. Nećemo vrtić, ali zašto niste upisali svu decu? Ovo je sada zaista neverovatan primer da mi u gradu gde imamo stalno zahteve da sva deca budu primljena u obdanište kažemo “ne može da se gradi vrtić idite negde drugde”. Evo, Klisa, Adice, Sajlovo, Rumenka hoće vrtić, Podbara i Detelinara hoće garažu, pa nemojte posle da kažete da se neko loše odnosi prema nekim drugim delovima grada”, kazao je on.\n“Da li će neko od potpisnika peticije da odgovara, ne krivično, nego moralno, politički za 10 godina kada ne budemo mogli da upišemo svu decu u vrtiće na Limanu, daj bože da imamo što više dece. Da li će neko da nam odgovara ako nam bude rastao broj kola a hoće, povećava se broj kola u Novom Sadu, pa ne budu dovoljna postojeća parking mesta. Ljudi će reći “Pa šta nas briga, nije nesposobna gradska vlast, što su izbisali”.\nIli trebam ja da pozovem sad građane da skupljaju peticiju za izgradnju obdaništa i za izgradnju javnih garaža, ne privatnih, šta mislite gde će biti veći broj potpisnika i da li je uopšte normalno da živimo u gradu gde se svaka akcija svodi na peticiju protiv”, rekao je Vučević.\nNovosađanin vozio sa 4,05 promila alkohola


Blog Архиве - Trubači Beograd\nTruba – modeli i istorija Truba je limeni duvački instrument prodornog zvuka , truba se odavnina koristila u vojne svrhe kao zvučni signal a i prilikom svečanih dešavanja. Zbog takvog tipičnog načina upotrebe ostao je dubok trag primene u muzici. Trenutno ovakav model trube ima najveću primenu u džez muzici. Postoje više modela truba, a najkorišćeniji…\nTrubači u Srbiji , nezaobilazni su deo svakog slavlja Trubači u Srbiji su deo srpske istorije, tradicije i kulture i zbog toga su nezaobilazni deo svakog slavlja u Srbiji. Na predlog Muzikološkog instituta Srpske akademije nauke i umetnosti, trubaštvo je 2020. godine upisano na listu nematerijalnog kulturnog nasleđa Srbije. Već sedam decenija u Čačku se…\nTradicionalna svadba u Srbiji, muzika i 7 nezaobilaznih običaja Tradicionalna svadba u Srbiji – poštovani posetioci naše web prezentacije u ovom tekstu na našem blogu pišemo o običajima , tradiciji i muzici na svadbama u Srbiji… Kao što svi već dobro znamo da zavisno od mesta gde se održava svadba običaji mogu da se po…\nPretakmičenja za festival u Guči Pretakmičenja za festival u Guči – da bi ostvarili pravo na takmičenje u Guči trubači prvo moraju da ostvare dobre rezultate na predtakmičenjima koja se održavaju širom Srbije.


Raseljeni Srbi i Crnogorci: Na izbore samo uz garancije Brisela - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nRaseljeni Srbi i Crnogorci: Na izbore samo uz garancije Brisela\n“Kao uslov za izlazak na lokalne izbore na Kosovu i Metohiji tražimo garancije Brisela i za hitno stvaranje uslova za povratak raseljenih i vraćanje i obeštećenje naše uzurpirane i uništene imovine na Kosovu i Metohiji”, navodi se u saopštenju, koje je potpisao kopredsjednik Saveza Milenko Jovanović.\nU saopštenju se ističe da je to jedinstven stav svih relevantnih udruženja raseljenika u Srbiji i Crnoj Gori.\n“Oznake `državnosti` Kosova i Metohije ne želimo da vidimo ni na prijavama za upis u birački spisak, niti na glasačkim listićima, a još manje u praksi, nakon izbora zakazanih za 3. novembar”, dodaje Jovanović i napominje da će u suprotnom Srbi i Crnogorci raseljeni sa Kosova i Metohije bojkotovati izbore.\nOn podsjeća da je Kosmet od 1999. godine pod protektoratom UN u skladu sa Rezolucijom Savjeta bezbjednosti 1244, te da se u skladu s tim očekuje i organizuja lokalnih izbora u pokrajini.\nSavez, kako se navodi, uvažava napore državnog rukovodstva Srbije s ciljem stvaranja uslova za održavanje izbora koji bi bili statusno neutralni, ali i stav Privremene skupštine AP Kosova i Metohije da izbore treba bojkotovati pod okolnostima kakve jesu.\n“Konsultovaćemo i NJegovu svetost patrijarha srpskog Irineja i Sinod Srpske pravoslavne crkve /SPC/, bez kojih nećemo donositi nikakvu značajniju odluku, kako smo i do sada radili”, naveo je Jovanović.\nRajković: Ne plašimo se Falkaa\nFrancuski obavještajci obučavali OVK!?


Krak gasovoda kroz Crnu Goru koštaće 120 miliona eura - CdM\nKrak gasovoda kroz Crnu Goru koštaće 120 miliona eura\nProjekcije zasnovane na dosadašnjim analizama pokazuju da bi krak Jonsko-jadranskog gasovoda (IAP) koji prolazi kroz teritoriju Crne Gore koštao 120 miliona eura, saopšteno je iz Ministarstva ekonomije.\nIAP je jedan krak Transjadranskog gasovoda (TAP), koji je budući dio Transanadolijskog gasovoda (TANAP) i za njega je planirano da transportuje gas iz Azerbejdžana preko Turske, Grčke i Albanije u Italiju.\n“U ovom trenutku je rano govoriti o načinima i izvorima finansiranja, ali Crna Gora, kao i ostale zemlje Zapadnog Balkana očekuje, kao i do sada, značajnu podršku međunarodnih finansijskih institucija i Evropske unije, s obzirom na to da se radi o projektu od značaja za čitavu Evropu”, kazali su Pobjedi iz Ministarstva ekonomije.\nOni navode da će IAP proći kroz Albaniju, Hrvatsku, Crnu Goru i BiH, a početak realizacije ovog projekta zavisi od mnoštva činilaca na koje Crna Gora ne može uticati.\n“U toku je izrada idejnog projekta koja će trajati dvije godine, nakon čega bi, ukoliko bi četiri države kroz koje je planirano da IAP prođe od međunarodnih institucija dobile finansijsku podršku, mogla početi i njegova izgradnja. Dosadašnja iskustva govore da realizacija jednog ovako kompleksnog projekta ne može trajati kraće od tri godine”, rekli su predstavnici ministarstva i dodali da su intenzivirali komunikaciju sa resornim ministarstvom Albanije radi zajedničkog pristupa implementaciji IAP-a.\nPodsjetili su da gotovo cijeli prostor Jugoistočne Evrope nije gasifikovan.\nTagovicijena Crna Gora Jonsko jadranski gasovod Ministarstvo ekonomije\n11 Komentara na "Krak gasovoda kroz Crnu Goru koštaće 120 miliona eura"


Prajd u Podgorici – više učesnika, manje policije – Boris Milićević\nPrajd u Podgorici – više učesnika, manje policije\nBoris Milićević\tLGBT aktivizam\t 17/12/2016 17/12/2016 6 Minutes\nOvogodišnja Parada ponosa, pod sloganom „Podrška – Porodična vrijednost“, održana danas u Podgorici, okupila je oko 200 učesnika. Uz manje prisustvo policije, u odnosu na prethodne godine, Parada je završena bez incidenata.\nMinistar za ljudska i manjinska prava, Mehmet Zenka, saopštio je da je društvo razvijeno onoliko koliko je razvijena i njegova svest, poručujući da je „podrška porodice najbitnija“.\nZenka je, uoči šetnje, čestitao organizatorima na istrajnosti, navodeći da je podrška potrebna svakom od nas. Kazao je i da učešće svih govori više od ijedne reči.\n„Podrška je najbitnija od porodice. Društvo je razvijeno koliko i njegova svest. Niko od nas nije pozvan da sudi drugom“, rekao je Zenka, navodeći da je važna dobra saradnja svih institucija.\nIzvršni direktor NVO Kvir Montenegro, Danijel Kalezić, zatražio je na Prajdu podršku od onih do kojih im je najviše stalo – očeva, majki, braće, sestara, i rodbine.\n„Od onih od kojih podršku dobijamo uvek, ali ona izostaje u situacijama kada članovi naše porodice saznaju da smo mi gejevi ili lezbejke, biseksualne, trans, kvir osobe. Dajte nam podršku jer nam treba, zato što samo ako jesmo aut, samo ako saopštimo da jesmo to što jesmo, možemo imati pravi porodični odnos. Nismo drugačiji od drugih, isti smo kao ostali ljudi, uz malu razliku što volimo osobe istog ili oba pola, ili smo drugačijeg rodnog identiteta“, rekao je Kalezić.\nOn je pozdravio sve porodice koje su danas na Prajdu, kao i majke LGBT osoba.\n„Želim da se zahvalim svima vama koji ste ovde, jer ste vi naša porodica, vi nam dajete podršku koja nam nedostaje od onih koje volimo, i koji jesu naša porodica“, rekao je Kalezić.\nPredsednica Upravnog odbora Foruma Progres Bojana Jokić izrazila je zadovoljstvo što na paradi svake godine učestvuje sve više osoba i zahvalila se svim prisutnim roditeljima i porodicama koje su došle da pruže podršku deci.\nOsim Zenke, Paradi je prisustvovao i ministar kulture, Janko Ljumović, predstavnici civilnog sektora, diplomatskog kora, Vlade Crne Gore, kao i predsednik Skupštine Glavnog grada, Đorđe Suhih.\nNakon obraćanja Zenke i Kalezića, Povorka je krenula Bulevarom Stanka Dragojevića, Vučedolskom, Njegoševom, do zgrade Parlamenta na Bulevaru Svetog Petra Cetinjskog.\nNa kraju šetnje, Kalezić se zahvalio učesnicima, ministrima Zenki i Ljumoviću, medijima i policiji koja je obezbeđivala četvrtu Paradu ponosa.\nPodršku organizatorima i pripadnicima LGBT populacije u Crnoj Gori pružila je i američka ambasada u Podgorici. Naime, na njihovom Tviter nalogu objavljeno je da je na Povorci ponosa i ambasadorka Margaret En Uehara.\nOsim Uehara, na Prajdu su bili ambasador Velike Britanije u Crnoj Gori, Ijan Viting, te šef Delegacije Evropske unije (EU) u Podgorici, Aivo Orav.\nKad je reč o predstavnicima političkih partija, podršku LGBT osobama pružili su lider Liberalne partije (LP), Andrija Popović, Nada Drobnjak iz Demokratske partije socijalista (DPS), Mirel Radić Ljubisavljević iz Socijaldemokratske partije (SDP), Marija Blagojević iz Socijaldemokrata (SD), te Azra Jasavić iz Pozitivne Crne Gore.\nIz policije su naglasili da je ove godine bilo angažovano manje policajaca na obezbeđenju parade nego prethodne, ali da ih je bilo dovoljno da intervenišu u slučaju potrebe.\n„Službenici Uprave policije će nastaviti da aktivnostima iz svoje nadležnosti doprinose obezbeđenju primene i poštovanja ljudskih prava i sloboda, a posebno vulnerabilnih grupa među kojima je i LGBT zajednica“, istakli su.\nNa ovogodišnjem Prajdu dominirali su transparenti s porukama „Jednakost svima“, „Svi za porodicu, porodica za sve“, „Porodica = prihvatanje“, „Baš mi se sviđa tvoje đevojka“, a tokom šetnje stanari obližnjih zgrada su pozdravljali povorku.\nOvogodišnji Prajd za Podgoričanku Laru u potpunosti je uspeo kao događaj koji daje podršku gej populaciji i šalje poruku da su i oni isti kao ostali ljudi. Očekivala je mnogo više posetilaca, ali smatra da je učešće na paradi važno jer se na taj način bori za svoja prava i slobodu.\n„Mnogo pomaka ima. Lično za mene, ovo je siguran grad i sigurna država“, ističe Lara.\nU drugim evropskim gradovima Prajdovi se održavaju bez prisustva policije naglašavaju učesnici podgoričke Parade ponosa. Kažu da je glavna poruka današnjeg događaja – podrška porodice.\n„Malo je više ljudi nego prošle godine, ali mislim da je najbitnija tema ovogodišnjeg Prajda, a to je podrška porodice“, smatra glumac Stevan Radusinović\nCrnogorskim roditeljima poručio je: „Da stanu iza svoje LGBT dece. Da kada možda primete neke znake feminiziranosti kod sinova a kod ćerki muškobanjasto ponašanje da se toga ne plaše i ne trude da to menjaju jer će im deca biti sretnija samim tim i svi mi“.\n„Ovde caruje pozitivna energija, što nekome ispada smešno, ali mislim da je mnogo bolje boriti se za ljudska prava na licu mesta“, poručio je Ivan Bulić.\nPredstavnik Glavnog grada, Đorđe Suhih, koji je došao da podrži Prajd, smatra da je uspešno održana parada dokaz da Pogorica postaje ozbiljna evropska metropola, ne samo u urbanističkom već i u svakom drugom smislu.\n„Ovo je postao događaj oko kojeg nema velike pompe, koji ne izaziva nikakve incidente, naprotiv. Puno je ljudi došlo da pruži podršku slobodi građana da biraju šta će da budu“, naglasio je predsednik Skupštine Glavnog grada.\nPredsednik Nove srpske demokratije Andrija Mandić rekao je danas ma skupu podmlatka ove partije da se oni protive održavanju parade.\nNaime, kako je kazao, “Nova srpska demokratija je stranka koja baštini tradicionalne pravoslavne hrišćanske vrednosti Crne Gore i razlikuje se od Vlade Crne Gore koja danas predvodi paradu homoseksualaca u ovom gradu”.\n„Mi smo ona prava istorijska Crna Gora koja liči na zemlju naših predaka u kojoj je brak zajednica muškarca i žene, zasnovana na ljubavi i razumevanju koji za cilj ima stvaranje zdrave porodice i potomstva.“\nPredsednik organizacije „Subverzivni front“ iz Skoplja koja se bavi pravima manjina, Antonio Mihajlov, došao je da pruži podršku crnogorskim kolegama. On kaže da u Makedoniji još nije održan nijedan Prajd, jer postoji strah i sram, ali nema ni političkog sluha za rešavanje prava LBGTQ populacije.\n„Montenegro Prajd, Prajd u Beogradi i Solunu su primeri od kojih možemo crpeti iskustva i nadamo se da će 2018. biti organizovan naš prvi Prajd“, kazao je Mihajlov.\nUčesnici Prajda su saglasni da su ovakvi događaji pokazatelj razvoja društva i svesti građana i poručuju da je u tom procesu ipak najvažnija podrška porodice.\nŠef Delegacije Evropske komisije u Crnoj Gori Aivo Orav je sa još deset kolega iz Delegacije takođe prošetao centrom grada u okviru 4. Povorke ponosa. Nakon šetnje je kazao da je primetio veliko prisutvo policije kao i da se nada da će ono već od narednog Prajda, 2017. godine, biti značajno manje.\n„Ovaj događaj danas je o ljudskim pravima, o toleranciji a protiv diskriminacije. Veoma jake mere sigurnosti su preduzete danas, što je dobro ali se nadam da će mnogo manje policije biti potrebno angažovati za Prajd naredne godine“, ističe Orav.\nNakon prajda program je nastavljen u jednom podgoričkom kafiću gde je organizovan umetnički market, služena je hrana koju su pripremali pripadnici populacije kao i njihove porodice i prijatelji, a obezbeđen je i program za decu.\nDanašnja Povorka ponosa peta je po redu koja je održana u Crnoj Gori. Prvu je u Budvi 24. jula 2013. godine organizovao LGBT Forum Progres, kada je više stotina protivnika tog događaja napalo učesnike, pri čemu je bilo dvadesetak povređenih i uhapšenih.\nDruga parada ponosa održana je u Podgorici 20. oktobra iste godine, obezbeđivalo je oko 2.000 policajaca, a na više lokacija u glavnom gradu zabeleženi su incidenti.\nTreća Parada, koja je 2. novembra 2014. godine održana u Podgorici pod sloganom „Tradicionalno ponosni“, završena je bez incidenata, baš kao i prošlogodišnja, održana 13. decembra, prenosi Anadolija.\nProšle godine je u dva navrata Povorka ponosa zakazivana u Nikšiću, ali je oba puta otkazana zbog bezbednosne procene.\nОбјављено 17/12/2016 17/12/2016\nPrevious Post Sestre Vahovski nam poklanjaju Božićni specijal Sense8\nNext Post Gej kruzer u poseti Beogradu na proleće


SIGURNO RADNO MESTO: Sačuvajte posao uz ove savete\n22.10.2020. 15:00h 23.10.2020. 15:56h\nPronalaženje posla na kome ćemo konačno biti zadovoljni jeste ono o čemu svi maštamo. Međutim, osim što je veoma teško pronaći odgovarajuće radno mesto, kada u tome uspete, moraćete da se podrudite da ga i zadržite.\nSaveti u nastavku ovog teksta pomoći će vam da se u novoj radnoj sredini snađete i dokažete kao profesionalac koji je spreman da napreduje.\n1. Razumite svoju ulogu\nUkoliko se vaša očekivanja ne podudaraju sa očekivanjima vaših nadređenih, bez obzira na to kako radite, pre ili kasnije ćete biti u problemu. Upravo zato jedan od najvažnijih koraka koji će vam pomoći da zadržite dobar posao jeste da razumete svoju ulogu u novom timu.\nKada znate šta se očekuje, lakše i efikasnije ćete obaviti sva svoja zaduženja. Profesionalan stav i karakteristike koje će vas izdvojiti kao timskog igrača pomoći će vam da ostvarite svoje ciljeve i izborite se za poziciju koju želite.\nSa druge strane, ako niste osoba koja može odlično da funkcioniše u timu, bez obzira na vašu stručnost, teško ćete ostvariti zapažene rezultate i opstati na poslu.\n2. Budite pripremljeni na usavršavanje\nSpremnost za učenje novih veština je nešto na šta nijedan poslodavac neće ostati imun. Ukoliko ste spremni da usvajate znanja uz pomoć kojih ćete jednostavnije rešavati svoja zaduženja, vaše šanse za napredak će biti veće. Sticanje novih veština i strast prema učenju odlike su koje svaki poslodavac primećuje.\nOsobe koje su voljne da se usavršavaju i nakon što dobiju posao često imaju uspešniju karijeru. Napredak tehnologije i pojava softvera za online učenje omogućili su svima da stiču korisne veštine, bez obzira na to gde se nalaze.\n3. Razvijajte pozitivne odnose\nBudite uvereni da niko ne želi da radi sa neprijatnom osobom. Pozitivan stav olakšaće funkcionisanje i vama, ali i celom vašem timu ljudi, sa kojima provodite i po 40 sati nedeljno.\nTrudite se da svoje obaveze obavljate na vreme i olakšaćete posao kolegama. Ako ste uz to i komunikativni i iskreni, izgradnja odličnih odnosa na poslu, a samim tim i napredak u karijeri ne bi trebalo da izostane.\n4. Skrenite pažnju na sebe\nOsobe koje svakoga dana prve izlaze sa posla i pored toga izbegavaju društvena okupljanja sa kolegama teško će uspeti da stvore profesionalnu sliku o sebi. Sa druge strane, oni koji tokom obavljanja svakodnevnih zaduženja uspevaju da skrenu pažnju na sebe mnogo brže će ostaviti prijatan utisak na nadređene i staviti se u povlašćen položaj u odnosu na ostale.\n5. Zatražite povratne informacije\nDa biste napredovali u karijeri neophodno je da od nadređenih dobijate povratne reakcije koje će vam pomoći tokom rada.\nBez obzira na to da li dobijete pozitivne ili negativne kritike, trebalo bi da i dalje tražite povratne informacije, uz koje ćete nastojati da ispravite svoje greške. Takođe ukoliko određeni problem ne možete sami da rešite, pomoć potražite od iskusnijih kolega.\nNa taj način ćete efikasnije proširiti svoja znanja, ali i doprineti izgradnji boljih odnosa sa kolegama.\nNajbolji prvi korak – kvalitetno obrazovanje\nKako biste uopšte došli u priliku da pronađete posao na kome ćete želeti da ostanete i izborite se za svoju poziciju veoma je važno da steknete kvalitetno obrazovanje. Školovanjem po najmodernijim programima možete usvojiti korisne veštine savremenog poslovanja već posle jedne godine.\nUz odgovarajuće znanje izdvojićete se od konkurencije i povećati svoje šanse da pronađete posao o kakvom ste sanjali.