Delegacija Srpske liste sastala se danas u Prištini sa ambasadorom SAD Filipom Kosnetom i tom prilikom su se saglasili da takse moraju da se ukinu da bi se dijalog Beograda i Prištine nastavio.\nTakođe, istakli su da nasilje i jednostrani potezi ne mogu biti sredstvo za rešavanje otvorenih pitanja.\nU delegaciji su bili predsednik Goran Rakić i potpredsednik Igor Simić, a na sastanku se razgovaralo o trenutnoj situaciju na Kosovu i Metohiji.\n- Složili smo se da se takse moraju ukinuti kako bi se dijalog nastavio. Da mir i stabilnost moraju biti zaštićeni a sva otvorena pitanja moraju biti rešavana kroz dijalog - navodi se u saopštenju Srpske liste.\nSASTANAK U VAŠINGTONU Dogovor zapadnih država o ključnim načelima u dijalogu Beograda i Prištine\nMara Meni ova opozicija nije baš najjasnija!\nJovan Možemo da se žalimo i prigivaramo ali nema nikakvog uticaja ni taj kome se žalimo, a ni njegovi nalogodavci.\naca Takse se moraju ukinuti kako bi se stekao uslov za nastavak dijaloga....\nuja Takse su prepreka za svaki dijalog sa Pristinom.....\nana Takse se moraju sto pre ukinuti.....\nVerica Dijalog je jedino racionalno rešenje.\nTifani Rok Mesecima unazad Albanci provociraju, ucenjuju i prete! Hoce li ih neko urazumiti??!!!\nPetra Srbija je uvek za politiku mira.\nJana Zivot srpskog naroda na KiM je veoma tezak..Albanci misle da ce nasiljem i jednostranim potezima sve da rese..\nSanja Priština će na kraju morati da povuče takse, ne mogu se opirati do besvesti.


Letos zavio Partizan u crno, najavljuje reprizu! - Sportske.net\nLetos zavio Partizan u crno, najavljuje reprizu!\nPrethodnog leta bio je dželat šampiona Srbije u kvalifikacijama za Ligu šampiona, a igrom slučaja u subotu će ponovo na megdan crno-belima.\nMiloje zatvorio treninge za novinare, ne i za klupske legendeDerbi izlog - Koga će sve pratiti strani skauti?Derbi izlog - Koga će sve pratiti strani skauti?Hoće li vreme poslužiti "večite"?Hoće li vreme poslužiti "večite"?\nZa vikend je na programu 157. "večiti" derbi koji bi zbog bodovne razlike na tabeli mogao da bude odlučujući u borbi za titulu.\nCrvena zvezda dočekuje Partizan u momentu kada ima šest bodova više u odnosu na "večitog" rivala i ukoliko upiše pobedu ili odigra nerešeno biće na korak od 28. titule prvaka Srbije.\nJedan od aduta ekipe Vladana Milojevića u subotnjem "večitom" derbiju biće i El Fardu Ben koji je prethodnog leta zavio Humsku u crno. Kao član Olimpijakosa El Fardu Ben je sa dva gola u prvom meču trećeg kola kvalifikacija za Ligu šampiona praktično obezbedio šampionu Grčke plasman u plej-of.\n"U toj utakmici igrao sam jako dobro, bio je to meč od velike važnosti za Olimpijakos. Voleo bih da ponovim takvo izdanje i u subotu i opet im dam golove. Znam koliko je i ovaj meč bitan", rekao je Ben za "Žurnal".\nOlimpijakos je u Humskoj slavio rezultatom 3:1, a El Fardu Ben je pogodio mrežu Filipa Kljajića u 6. i 56. minutu.\nTreba ipak reći da napadača Crvene zvezde u subotu očekuje mnogo teži posao jer je Partizan od pomenute uttakmice sa Olimpijakosom značajno pojačao defanzivnu liniju.\nFilipa Kljajića odmenio je Vladimir Stojković, a pozicije štopera sada pokrivaju Nemanja R. Miletić i Svetozar Marković (Milan Mitrović koji nisu nastupili u tom julskom duelu sa šampionom Grčke.\nUtakmica 31. kola Super lige Srbije između Crvene zvezde i Partizana igra se u subotu, 14. aprila od 18 časova i 30 minuta.


EU: Inflacija ruši kupovnu moć, hrana najskuplja na severu Evrope - AgroSmart\nEurostat navodi da znatno manje novca od proseka EU za hranu treba da daju žitelji Srbije, Bosne i Hercegovine, Rumunije, Bugarske i Severne Makedonije, a prehrambeni proizvodi su ubedljivo najjeftiniji u Turskoj.\nFrancuski privredni dnevnik „Lezeko“ piše da je „snažna inflacija obogaljila kupovnu moć Francuza“ i upozorava da to postaje politički problem, ne samo zbog toga, ali i zato što se u aprilu održavaju predsednički izbori u zemlji. Inflacija u Francuskoj je u prošloj godini dostigla neočekivanih 2,8 odsto, a u razdoblju 2015-2020 je u proseku bila samo 0,9 procenata godišnje.\nEkonomisti i analitičari u medijima u EU smatraju da će cene nastaviti da rastu u ovoj i idućoj godini, a vlade u Uniji su mahom pokušale da urušavanje kupovne moći stanovništva zaustave smanjenjem poreza na dodatu vrednost na hranu i još neke osnovne potrepštine.\nTo je naišlo i na kritiku u medijima koji zameraju vlastima da jedino ovakvim palijativnim merama samo kupuju socijalni mir, a stvaraju nove probleme posebno zbog manjeg priliva poreskih doprinosa u državni budžet.\nGrčki dnevnik „Efemerida ton sinakton“ primećuje da je i grčka vlada „krenula da razmatra jedini preostali instrument: smanjivanje PDV-a na hranu i osnovne proizvode ne bi li sprečila novi udar na domaćinstva i takodje izbegla da nezadovoljstvo gradjana poraste i preraste u nešto još ozbiljnije“.\n„Naravno“, kaže uvodničar grčkog lista, „Grčka nije Kazahstan ili Turska, ali niko ne zna kako će reagovati društvo koje je već dve godine teško pogodjeno pandemijom (korona virusa)“.\nFrancuski mediji i analitičari se u neku ruku nadovezuju na ovo upozorenje grčkog lista i ukazuju na to da istraživanja javnog mnenja pokazuju da, tri meseca uoči izbora, 52 odsto birača naglašavaju da će pitanje kupovne moći biti vrlo bitna tema u času glasanja, a takodje ističu da je jako važna i socijalna zaštita, posebno zdravstvo i penzije, kao i javna bezbednost i problemi imigracije.\nHrvatski „Večernji list“ u vrlo oštrom komentaru ukazuje na nagli rast cena hrane od oko sedam odsto u Hrvatskoj, iako je u EU u proseku taj skok bio tri odsto, a hrvatskim potrošačima sad preti i snažan skok cena gasa i električne energije.\n„Veliki deo hrvatskih gradjana hrani se najjeftinijim namirnicama koje nadje, ne gledajući kvalitet“, predočava „Večernji list“ i naglašava da su brašno, mleko, kafa, pirinač jeftiniji u Nemačkoj i Francuskoj nego u Hrvatskoj.\nI kaže da je hrana svakim danom skuplja „dok taj uzlazni trend ne prati i rast plata, a povećanje minimalca za 350 kuna utopiće se u tek jednim trgovačkim kolicima, ili korpi“ .\nHrvatski dnevnik postavlja pitanje „ima li tu opet onog dobro nam poznatog ‘lova u mutnom’ i iskorišćavanja situacije da bi se nabile marže i osigurala veća zarada“.\n„Štiti li iko gradjane“, pita „Večernji list“ i zaključuje da će „preživeti nekako gradjani i novi udar na svoj džep i standard, kao i uvek… Navikao je hrvatski narod i na nestašicu, i na rat, i na uništenu privredu, i na kopanje po kontejnerima.\nAgencija „Blumberg“ je objavila predvidjanja da će cena energije za domaćinstva u EU ove godine porasti za 50 odsto i navela da je cena hrane u proseku u EU u oktobru 2021. porasla za 2,3 odsto dok je u oktobru 2020. na godišnjem nivou hrana bila jeftinija za 0,3 postotka.\nAnalitičare i ekonomske komentatore u EU posebno brine saopštenje Eurostata da je u decembru prošle godine inflacija na godišnjoj ravni u Uniji dostigla pet procenata, najviše zbog skoka cena gasa i električne struje. Eurostat takodje navodi da su u EU hrana i bezalkoholna pića bila najskuplja u Luksemburgu, i to za 25 odsto iznad proseka, a za 31 odsto niža od proseka u Rumuniji.\nNajskuplja hrana je u Švajcarskoj, koja je deo jedinstvenog tržišta EU, mada nije članica Unije, a unutar evropske 27-orice najpaprenije cene hrane su u Luksemburgu. Hrana je u EU najjeftinija u Rumuniji, alkoholna pića u Madjarskoj, duvanski proizvodi u Bugarskoj. U proseku su cene hrane, pića i duvana znatno jeftinije na Zapadnom Balkanu u odnosu na EU.\nPribližno upola manje novca od proseka EU za hranu treba da daju žitelji Srbije, Bosne i Hercegovine, Rumunije, Bugarske i Severne Makedonije, a prehrambeni proizvodi su ubedljivo najjeftiniji u Turskoj, ali turska potrošačka korpa znatno trpi kad su u pitanju alkoholni proizvodi koji su za skoro 90 odsto skuplji od proseka u EU.\nKad se svedu svi troškovi domaćinstva (HCFL), dakle hrane, bezalkoholnih i alkoholnih pića i duvanskih proizvoda, na jugu Evrope je skuplji život od Srbije u Albaniji i Crnoj Gori, a jeftiniji u BiH, Rumuniji, Bugarskoj, Severnoj Makedoniji i Turskoj.


Regionalna koordinacija udruženja porodica nestalih s područja bivše Jugoslavije poručila je u ponedjeljak kako su institucije država u regiji obvezne vratiti identitet osobama nestalim u ratnim sukobima 90-ih te da sudbina 11 hiljada nestalih još uvijek nije riješena, prenosi agencija Fena.\nKoordinacija koju čine udruženja porodica nestalih osoba iz Hrvatske, Srbije, Crne Gore, Kosova i Bosne i Hercegovine, zajednički je to poručila uoči obilježavanja Međunarodnog dana nestalih osoba 30. kolovoza.\n"Institucije država s područja bivše Jugoslavije obvezne su vratiti identitet nestalim osobama u ratnim sukobima 90-ih godina", stoji u saopćenju sastavljenom nakon sastanka Upravnog odbora Koordinacije u zagrebačkom hotelu Palace.\nČlanovi Koordinacije osvrnuli su se i na provedbu Okvirnog plana za rješavanje pitanja nestalih osoba iz sukoba na području bivše Jugoslavije, koji je između predstavnika zemalja u regiji potpisan u novembru prošle godine.\nSaradnja BiH, Hrvatske i Srbije: Dodatna pravila o traženju nestalih\nNovi početak za rešavanje sudbine nestalih\n"Došlo je do razmjene informacija o potencijalnim lokacijama grobnica, a radi se i na okončanju objave regionalne liste nestalih koja će spriječiti manipulaciju brojkama", kazala je Alekić.\nNaglasila je da unatoč tomu i dalje postoji nezadovoljstvo porodica nestalih osoba i potreba za pritiskom na institucije država da u potpunosti realiziraju vlastite obaveze.\n"Očekujemo potpunu primjenu i unaprjeđenje regionalne suradnje u razmjeni informacija koje doprinose ubrzavanju rješavanja sudbina nestalih", stoji u saopćenju Koordinacije.


Izgradnja tunela u planinama, pod vodom i u džungli < Mediji < Mediji: Lafarge Srbija\nIzgradnja tunela u planinama, pod vodom i u džungli\nNazad na "Saopštenja"\nSvečanim otvaranjem 57 kilometara dugog tunela Gotthard, najdužeg železničkog tunela na svetu, u Švajcarskoj 1. juna 2016. godine, još jedan kapitalni infrastrukturni projekat može se dodati spisku brojnih projekata izgradnje tunela širom sveta, u okviru kojih je LafargeHolcim odigrao važnu ulogu.\nNova železnička veza kroz Alpe, uključujući kopnene tunele Gotthard i Ceneri, švajcarski je projekat veka, a takođe je i jedan od najvećih projekata zaštite životne sredine u Evropi. Prevozom dela putnika i robe, železnicom umesto drumskim saobraćajem, očekuje se ušteda troškova vezanih za zaštitu životne sredine od 130 miliona švajcarskih franaka godišnje, dok će vreme putovanja između Ciriha i Milana, kao i mnogih drugih destinacija severno i južno od Alpa, biti kraće za sat vremena. LafargeHolcim je partner u snabdevanju građevinskim materijalima i logistici na oba projekta izgradnje tunela.\nPitanje zaštite životne sredine je bilo prioritetno od samog početka projekta. Iskopani materijal je transportovan na ekološki način, putem trakastih transportera, u dužini od 70 kilometara. Ukupna količina iskopanog materijala iznosila je 28,2 miliona tona, a LafargeHolcim je uspeo da reciklira više od jedne trećine ove količine u agregate koji su korišćeni za proizvodnju betona. Preostali materijal je ponovo korišćen za brojne različite namene, uključujući uređenje prilaznih puteva koji vode u tunel.\nBeton – finalni proizvod sastavljen od mešavine cementa, drobljenog kamena, vode i hemijskih dodataka (aditiva) – mora da bude izdržljiv, jak, i pre svega, otporan na dejstvo mraza, soli i druge moguće uticaje agresivne sredine. Angažovan na ovom projektu od samog početka, Holcim Švajcarska započeo je istraživanja 1996. godine kako bi se pronašla prava mešavina cementa i načina primene, ispitujući brojne recepture za proizvodnju cementa i testiranje primene u ispitnoj laboratoriji, kako bi se uzele u obzir sve karakteristike stene na kojoj će se beton koristiti.\nLogistika je takođe bila značajan faktor. Zbog velike udaljenosti tunela, gotov beton je morao da ostane u tečnom stanju, tj. nije smeo da počne da vezuje tokom dvanaest sati. Ključnu ulogu u rešavanju ovog problema imao je namenski voz za prevoz betona sa mešačem i specijalnom jedinicom za gotov beton unutar tunela, čime je obezbeđeno da beton bude isporučen u savršenom stanju. Grupa je takođe investirala u izgradnju najmodernije fabrike cementa u Švajcarskoj, koja je povezana sa teretnom železničkom infrastrukturom, kao i u kupovinu 400 teretnih vagona. Ove investicije bile su garancija da će Grupa biti u stanju da obezbedi 2.300 kubnih metara betona dnevno, kontinuirano tokom 24 sata, u periodu najintenzivnije gradnje.\nNakon završetka tunela Ceneri, Grupa će ukupno isporučiti 2,3 miliona kubnih metara gotovog betona i milion tona cementa za potrebe ovog jedinstvenog projekta.\nGlobalna potreba za stručnim iskustvom\nProjekti kao što su tunel Gotthard često traju dugi niz godina i postavljaju posebne izazove u gradnji, od temperature do geoloških uslova. U slučaju metro stanica i gradskih linija, ograničen pristup u gusto naseljenim gradskim oblastima, predstavlja dodatni izazov. Namenski prilagođena rešenja uz funkcionalnu logistiku, adekvatan proizvodni kapacitet i pouzdano vreme isporuke, zajedno sa uputstvima, eksperti iz oblasti betona i globanog stručnog iskustva stečenog na kapitalnim projektima, predstavljaju neke od najvažnijih kriterijuma u sklapanju ugovora.\nLafargeHolcim ima godine iskustva u gradnji tunela, a stečeno stručno iskustvo je na visokoj ceni širom sveta. Izgradnja tunela za metro stanice locirane u gusto naseljenim urbanim oblastima predstavlja veliki izazov i zadatak za inženjere i partnere. To je bio slučaj i prilikom izgradnje linije B podzemne železnice u Lionu u Francuskoj koja, u najdubljoj tački, doseže 15 metara ispod korita reke Rone. Slična situacija se ponovila i kod izgradnje sistema podzemne železnice u Milanu koja je u potpunosti automatizovana tokom poslednje četiri godine. Rad u gusto naseljenim oblastima je mnogo veći izazov koji je bio prisutan tokom projekta izvođenog u Kairu, gde LafargeHolcim trenutno pomaže u izgradnji treće linije metroa. Od 15,5 miliona ljudi koji žive u najvećem gradu na Bliskom Istoku, 3,5 miliona koristi prevoz podzemnom železnicom. Nova linija će biti otvorena 2019. godine i omogućiće prevoz za dodatnih 1,8 miliona putnika.\nOdlučujući faktor kod svakog od ovih projekata bio je razvoj pojedinačnih rešenja, uz upotrebu specijalnih proizvoda i adekvatnu logistiku, što je jedna od prednosti LafargeHolcim-a kada se radi o kapitalnim infrastrukturnim projektima.\nProizvodni kapacitet kao kompetitivni faktor\nRaspoloživost velikog proizvodnog kapaciteta i garantovano vreme isporuke bila su dva ključna faktora u procesu dobijanja ugovora koji je sklopljen sa LafargeHolcim Grupom na projektu izgradnje najdužeg australijskog tunela na autoputu u Brizbejnu u Australiji. Prilikom betoniranja obloge jedne od sekcija tunela, radovi su morali da budu izvođeni bez prekida. Tokom jedne noći, LafargeHolcim je isporučio ukupno 2.800 kubnih metara betona, gde je angažovano 48 kamiona koji su dovozili beton u dvominutnim intervalima. Četiri betonske pumpe su obezbeđivale 300 kubnih metara betona na sat, a nalivanje je vršeno tokom cele noći.\nLogistika je takođe bila od velikog značaja u Indiji, gde je isporučivan cement za potrebe izgradnje železnice Qazigund-Banihal, kao i tunela na putu građenih u državi Jammu i Kashmir. Ovi kapitalni projekti zahtevaju udaljenost od 8 i 11 kilometara i skratiće vreme potrebno za put kroz Himalaje za više od tri sata. Da bi se osigurala bezbedna i pravovremena isporuka cementa, Grupa je morala da kreira izuzetno precizan plan. Cement je prvo transportovan putem dugim 85 kilometara iz fabrike, a zatim železnicom dugom 400 kilometara u Jammu. Po dolasku, cement je morao da bude transportovan dodatnih 225 kilometara, do gradilišta koje se nalazilo na preko 3.000 metara nadmorske visine. Od početka izgradnje 2012. godine, na gradilište je isporučeno oko 62.000 tone cementa.\nKombinovanje stručnog iskustva i kooperativnog partnerstva\nStručno iskustvo LafargeHolcim Grupe u gradnji tunela takođe je iskorišćeno u džunglama Ekvadora, prilikom izgradnje postrojenja hidroelektrane Coca Codo Sinclair. Hidroelektrana Coca Codo, koja obezbeđuje polovinu energetskih potreba zemlje, najveći je projekat te vrste u istoriji Ekvadora i jedan od najvećih infrastrukturnih projekata u Južnoj Americi. Tokom realizacije ovog projekta, LafargeHolcim ne samo da je morao da se suočava sa logističkim izazovima u pogledu isporuke robe u udaljene prašumske oblasti, već i da obezbedi da kvalitet cementa zadovolji posebne zahteve ovog projekta. Lokalni agregati su sadržali silicijum-dioksid, tako da je cement morao da bude otporan na alkalno-silikatnu reakciju koja može da dovede do stvaranja opasnih defekata u betonu. Celokupan projekat uključuje i tunel dug 25 kilometara koji dovodi vodu do postrojenja, zid brane i postrojenje za ulaz vode na reci Coca.\nLafargeHolcim je oformio namenski tim eksperata da se bavi celokupnim poslovnim, tehničkim i finansijskim pitanjima, uz blisku saradnju sa nadležnim organima, projektantima i kineskom građevinskom kompanijom tokom realizacije ovog obimnog projektnog zadatka. Uspešna saradnja je rezultirala time da je LafargeHolcim Grupa izvršila sve prateće radove u Ekvadoru i bila angažovana na još četiri projekta izgradnje brana u toj zemlji.\nUkratko o LafargeHolcim Grupi\nSa uravnoteženim prisustvom u 90 zemalja i fokusom na cement, agregate i beton, LafargeHolcim (SIX Swiss Exchange, Euronext Paris: LHN) je svetski lider u industriji građevinskih materijala. Grupa zapošljava 100.000 ljudi širom sveta, a ostvarila je neto prihod od prodaje od 29,5 milijardi švajcarskih franaka u 2015. godini. LafargeHolcim je industrijski reper u oblasti istraživanja i razvoja i pruža usluge kako individualnim građevinskim preduzimačima, tako i najvećim i najkompleksnijim projektima, uz najširu paletu proizvoda sa dodatnom vrednošću, inovativnim uslugama i sveobuhvatnim građevinskim rešenjima. Uz posvećenost održivim rešenjima za bolju gradnju i infrastrukturu i doprinosu boljem kvalitetu života, Grupa je najbolje pozicionirana u suočavanju sa izazovima rastuće urbanizacije.\nViše informacija dostupno je na www.lafargeholcim.com


Slovenija na rasprodaji\nSlovenija na rasprodaji\nProdaje se cela Slovenija, najkraći je raport iz Ljubljane, gde je u petakparlament po hitnom postupku usvojio odluku o prodaji 15 najvećih i najpoznatijih preduzeća i brendova. Tako će na „doboš“ ići „Elan“, „Paloma“, „Telekom Slovenije“, „Aerodrom Ljubljana“, „Unior“, „Žito“, „Terme Olimpija“, „Gospodarsko rastavišče“, „Tehnika“, Nova kreditna banka Maribor, „Cinkarna Celje“, „Foton“ i „Helios“.\nTo je tek prvi paket najpoznatijih slovenačkih firmi kojih se odriče država i idu u hitnu privatizaciju, a veoma brzo sledi i novi spisak sa dvadesetak firmi, do juče ponos slovenačke privrede.\nZa hitnu prodaju od 68 poslanika 46 je bilo „za“, dok je dvadesetak smatralo da se time Slovenija odriče nacionalnog bogatstva i da je reč o rasprodaji porodičnog srebra.- To je veleizdaja, pri prodaji će mnogi umočiti prste u pekmez – komentarisali su predlog poslanici iz Janšinog SDS-a. Koalicioni partneri u vladi Alenke Bratušek su tvrdili da se time država sklanja iz privrede, a da politika nije bila poslednjih dvadesetak godina dobar gospodar.\nDobar deo slovenačke javnosti je u šoku, jer će strancima pripasti brendovi po kojima je Slovenija bila poznata u regionu, ali i u Evropi. Sada sledi prodaja osiguravajućeg društva „Triglav“ i „Petrola“, a onda i Nove Ljubljanske banke, pa se mnogi pitaju hoće li Sloveniji išta da ostane. Katastrofalno stanje budžeta, međutim, ne daje mogućnost vladi da čeka sa prodajom, a tu inicijativu je podržala i Evropska komisija.\nSlovencima je stalo da do prodaje najpoznatijih preduzeća dođe što pre, jer su za neka već sada zainteresovani inostrani partneri. Amerikanci i Austrijanci žele da kupe „Helios“, a i mnoga hrvatska preduzeća imaju planove da investiraju u Sloveniji, pošto su dva najjača tajkuna, Ivica Todorić i Emil Tedeski već na tom tržištu.


Akteri sastanka o sanaciji “Bijelog mora” iz taložnice u Lukavcu iznenađeni sporošću procesa istrage – Energetika.ba\nAkteri sastanka o sanaciji “Bijelog mora” iz taložnice u Lukavcu iznenađeni sporošću procesa istrage\nPredstavnici Vlade Tuzlanskog kantona, Općine Lukavac i kompanije 'Soda Sisecam' iz Lukavca razgovarali su danas u vezi s incidentom izlijevanja sadrž\nPredstavnici Vlade Tuzlanskog kantona, Općine Lukavac i kompanije ‘Soda Sisecam’ iz Lukavca razgovarali su danas u vezi s incidentom izlijevanja sadržaja iz taložnice „Bijelo more“ u Lukavcu, te se informirali o aktivnostima u cilju sanacije, ali i prevencije da se slična situacija ne bi ponovila.\nKako se navodi u saopćenju za javnost Vlade TK, premijer Jakub Suljkanović je istaknuo da je Vlada, iako nema pravnu nadležnost u toj situaciji, s aspekta sigurnosti građana i zaštite životne okoline zainteresirana za provođenje aktivnosti sanacije i prevencije.\n“Nadležni inspekcijski i pravosudni organi vode procese u vezi s incidentom iz aprila ove godine, a Vlada (osim od Agro – pedološkog zavoda i Agencije za vodno područje rijeke Save) nema informacija dokle su procesi stigli i u kojem smjeru se situacija odvija”, rekao je premijer Suljkanović.\nIznenađenje sporošću provođenja tih procesa nije krio ni generalni direktor SISECAM Soda Lukavac Sefa Özincegedik.\n“Građani ne treba da budu zabrinuti za eventualno namirenje štete, ali moramo sačekati da nadležni organi donesu ocjene i odluke. Nakon toga ćemo krenuti u procese naknade štete”, rekao je direktor Özincegedik.\nDodao je da se sporna taložnica od dana incidenta više ne koristi, “zatvorena je pukotina, ojačani su svi drugi zidovi na svim taložnicama, a nadležne institucije rade na ispitivanju kvaliteta zidova taložnica“.\n“Direktor je rekao i da ‘Soda’ već radi na realizaciji projekta prelaska na novi sistem upravljanja otpadom, što će rezultirati zatvaranjem taložnica “Bijelo more“. S tim u vezi, direktor je od Vlade zatražio pomoć da se procesi ubrzaju i omogući brža realizacija tog projekta”, saopćeno je.\nPremijer Suljkanović i ministri su izrazili volju i spremnost da, u skladu s mogućnostima i nadležnostima kantonalnih institucija, pomognu bržu realizaciju tog projekta.\n“Načelnik Općine Lukavac Edin Delić izrazio je zahvalnost Vladi Tuzlanskog kantona za sazivanje današnjeg sastanka, iskazivanje brige, ali i htjenja da se slični incidenti u budućnosti preveniraju, te pomogne ‘Sodi’ da prevaziđe probleme s kojima se suočava”, saopćeno je.\nZaštita okoline 723 Spreča 13 zaštita okoline 227


Vučić: Očekujem iznenađenja u Vašingtonu • Poportal\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić kaže da je video agendu za sastanak u Vašingtonu, da je samo jedna tačka bila problematična, ali da mu iskustvo govori da se neće zaustaviti na tome. Vučić je izjavio da je jedina tema kad je reč o Kosovu i u SAD, i svuda, međusobno priznanje Beograda i Prištine.\nAleksandar Vučić izjavio je da očekuje iznenađenja na sastanku predstavnika Beograda i Prištine u Vašingtonu, naredne sedmice.\nPredsednik Srbije rekao je za TV Pink da je suština da Avdulah Hoti i albanski zvaničnici govore da idu po priznanje u SAD.\n„Bilo je i nezvaničnih izjava lidera u regionu da ću morati da potpišem sve što se stavi u Vašingtonu. S pažnjom sam to saslušao. Očekujem iznenađenje, ne libim se da to kažem, a izviniću se američkoj administraciji ako ga ne bude“, rekao je Vučić.\n„Nažalost, moj poilitički nos neretko je dobro osećao različite vrste i mogućih iznenađenja i zamki i svega drugog“, dodao je Vučić.\nDa li će biti susreta sa Trampom\nPredsednik Vučić izjavio je da ukoliko sadržaj zahteva Amerike prema Srbiji po pitanju Kosova i Metohije u Vašingtonu 4. septembra bude onakav kao što on pretpostavlja, onda do susreta sa predsednikom Donaldom Trampom neće doći.\n„Pošto mislim da znam šta može da bude sadržaj tog iznenađenja, jer to osećam, a ne zato što imam podatke, pre će biti da ću to da odbijem i da do tog susreta neće doći“, rekao je Vučić odgovarajući na pitanje da li očekuje da će Tramp prisustovati sastanku.\nViše o ovoj temi možete pročitati OVDE .


Koje stvari najviše radite u karantinu? - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nMnogi od nas vreme u karantinu provode na različite načine. Svi će se složiti da nije bajno što ne smemo da napuštamo naše domove, ali jasno nam je da je to jedini spas od korona virusa koji se sve brže širi i koji postaje sve veća pretnja, pogotovu u našoj zemlji.\nNas zanima, kako vi provodite vreme u karantinu i na koji način ubijate dosadu? Da li gledate televiziju, slušate muziku ili radite nešto sasvim treće? Popunite anketu koju ćemo ostaviti ispod i pomognite nam da saznamo, kako ljudi u Srbiji ubijaju vreme u izolaciji.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Da li rukavice pomažu u borbi protiv korone?


Poverljiv dokument otkriva: Rim neće protiv Moskve - 13.10.2018, Sputnik Srbija\nPoverljiv dokument otkriva: Rim neće protiv Moskve\nItalija se protivi nameri Evropske unije da uvede sankcije zemljama koje vrše sajber-napade, piše u poverljivom dokumentu u koji je imala uvid agencija Rojters... 13.10.2018, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, italija, evropska unija (eu)\n08:18 13.10.2018 (Osveženo: 13:48 11.10.2021)\nItalija se protivi nameri Evropske unije da uvede sankcije zemljama koje vrše sajber-napade, piše u poverljivom dokumentu u koji je imala uvid agencija Rojters. Ovaj plan ima podršku niza zemalja, uključujući Veliku Britaniju, Francusku, Holandiju i druge, uz izuzetak Italije, piše u dokumentu.\n8 Oktobar 2018, 19:35\nPrema dokumentu, uvođenje sankcija su podržale Velika Britanija, Francuska, Estonija, Holandija, Rumunija, Slovačka, Letonija, Litvanija i Poljska, dok Belgija, Finska i Švedska podržavaju „postepeni odgovor“ na buduće napade, koji bi podrazumevao brojne mere pre uvođenja sankcija. Estonija, Litvanija, Finska i Rumunija traže da se uvede sankcioni režim koji bi bio usmeren na pojedince i subjekte odgovorne za sajber-napade. Ova grupa je predložila da se nađu kazne koje bi trebalo da budu nametnute za napade na informacione sisteme, sajber-krađu intelektualne svojine i zlonamerne sajber-operacije državnih ili nedržavnih aktera „čije je ponašanje eksplicitno ili prećutno odobrila strana vlada“.\nMinistarstvo inostranih poslova Rusije je holandske optužbe ocenilo kao novu izrežiranu propagandnu akciju i naglasilo da „špijunomanija“ nanosi ozbiljnu štetu odnosima dveju zemalja. Navedeno je, takođe, da je saopštenje objavljeno uoči sednice OZHO 9. oktobra kako bi se obezbedila nužna politička pozadina.


Korona nas vraća u fosilnu prošlost? - Vrele gume\njul. 12, 2020 u 9:21 am\n12 jula, 2020 nema komentaraCOVID-19 i ekologijaNaftaprirodni gassolarna energija\nPandemija bi mogla da dovede do povećane potrošnje fosilnih goriva na brojnim tržištima\nKako pandemija nanosi snažne udarce globalnoj ekonomiji, restrikcije putovanja i suspendovanje industrijskih aktivnosti, doveli su do pada globalne emisije bez presedana.\nPo podacima Integrated Carbon Observation Systema (ICOS) sa sedištem u Helsinkiju, do prve nedelje aprila, dnevna emisija ugljenika je pala za 17 odsto u odnosu na nivo iz 2019., s tim što je u nekim zemljama došlo do pada emisije CO2 od čak 26 odsto.\nOvaj pad je najoštriji zvanično zabeležen do sada, s tim što je globalna emisija došla do nivoa iz 2006. Ovo je daleko veći pad, kako u apsolutnom tako i procentualnom smislu, u odnosu na uporedive momente u istoriji, kao što su Naftna kriza iz 1973., krah Sovjetskog Saveza ili globalna ekonomska kriza iz 2008.\nMeđutim, kako se mere izolacije smiruju, a ekonomske aktivnosti vraćaju koliko-toliko u normalu, tako se i emisija gasova koji proizvode efekat staklene bašte povećava.\nStatistike ICOS-a pokazuju da je do 10. juna emisija smanjena na nivo samo 4,7 odsto ispod onog pre uvođenja mera, pri čemu se oporavak odvijao brže nego što su mnogi to očekivali.\nGlobalna ulaganja u energiju doživljavaju udarac\nOvaj razvoj događaja je naterao mnoge da zaključe da sama štednja neće biti dovoljna za adekvatno smanjenje emisije, uz omogućavanje ekonomskog rasta, te da će biti neophodno formiranje solucije vezane za životnu sredinu, kako bi se osigurao budući održivi razvoj.\nIz perspektive politike, svaka vlada bi trebalo da promoviše „zelenu“ energiju agresivnije. Kovid-19 je raščistio put za nju menjajući način života u velikoj meri. Apel za više „zelenih“ investicija je bio pojačan objavljivanjem izveštaja\nMeđunarodne agencije za energiju (IEA) u junu, koja je utvrdila da bi globalno ulaganje u energiju trebalo da padne za 20 odsto, na nekih 400 milijardi dolara ove godine.\nUjedno, ova agencija je saopštila da će najveći deo gubitaka snositi naftna i gasna industrija. U odvojenom izveštaju IEA-e, naglašeno je da, iako se očekuje da će kapaciteti novoinstaliranih pogona za obnovljivu energiju pasti za 13 odsto ove godine, sektor „zelene“ energije je dokazao da je nesrazmerno otporan na uticaje pandemije.\nOva otpornost, u kombinaciji s padom troškova proizvodnje obnovljive energije, dovela je do toga da mnogi predviđaju značajno povećanje ulaganja u „zeleni“ sektor.\nIz perspektive investicija, u martu 2020., vrednost akcija kompanija širom energetske industrije je pala za više od 50 odsto u odnosu na cene od pre pandemije.\nPostoji čvrst konsenzus da je „zelena“ energija rastući industrijski segment budućnosti.\nTakođe, ovo je mogućnost za „zelene“ fondove i „zelene“ investitore da kupe akcije po nižim cenama.\nI zaista, došlo je do nekih kapitalnih investicionih poteza u oblasti čistih tenologija i obnovljive energije od izbijanja pandemije.\nOno što svakako treba spomenuti je da je krajem juna Amazon objavio da stvara fond od 2 milijarde dolara za ulaganje u obnovljive i ekološki održive tehnologije.\nFilipini su, primera radi, odobrili dva projekta vezana za vetroparkove, ukupnog kapaciteta od 1,2 GW krajem marta, dok je u Vijetnamu, koji je vodeći instalater solarnih panela u okviru ASEAN-a (Asocijacija jugoistočnih azijskih nacija) poslednjih par godina, lokalna kompanija BCG lansirala 330-megavatni solarni projekat u cetnralnoj provinciji Bin Din.\nU međuvremenu, u Japanu, koji je zajedno s Kinom tradicionalno jedan od najvećih investitora u projekte vezane za fosilna goriva u jugoistočnoj Aziji, dve od najvećih banaka u zemlji, Sumitomo Mitsui Banking Corporation i Mizuho, objavile su u aprilu da će skresati finansiranje novih termoelektrana.\nIzazovi za obnovljivu energiju\nIako su izgledi za obnovljive izvore energije u velikoj meri pozitivni, a većina zemalja sveta su potpisnice Pariskog sporazuma o klimatskim promenama, koji zahteva smanjivanje emisije gasova s efektom staklene bašte, postoji zabrinutost da bi neke države mogle dati prednost ekonomskom rastu nad ekološkim problemima, kako budu ukidale vanredne mere.\nI zaista, dosta je stručnjaka koji smatraju da će se uprkos rapidnom padu globalne emisije, Kovid-19 ispostaviti kao štetan po životnu sredinu.\nTo posebno važi za tržišta u razvoju, koja su pod značajnim ekonomskim pritiscima, posebno ako mogu iskoristiti postojeće, domaće resurse ugljovodonika.\nU jugoistočnoj Aziji, primera radi, zemlje poput Indonezije i Vijetnama i dalje poseduju značajne rezerve uglja, što se u nekim krugovima vidi kao isplativa opcija u smislu jačanja proizvodnje električne energije.\nOva pitanja su se nametnula nakon kraha globalne cene sirove nafte, prouzrokovanim širenjem pandemije. Iako je ovo imalo negativnog uticaja na kompanije koje se bave ugljovodonicima širom sveta, jeftinija nafta bi mogla podstaći upotrebu fosilnih goriva za proizvodnju energije u fazi oporavka.\nMada se očekuje da energija iz obnovljivih izvora bude tržišno otpornija na tekuću situaciju u odnosu na fosilna goriva, ukupan pad investicija bi mogao da uspori tranziciju ka „zelenijoj“ budućnosti.\nIstorijski sunovrat globalnih ulaganja u energiju, duboko je zabrinjavajući iz više razloga.\nUsporavanje investicija u ključne tehnologije vezane za čistu energiju, takođe donosi rizik od usporavanja preko potrebnog prelaska na otpornije i održivije energetske sisteme. Ipak, mnogi eksperti se slažu da će to usporenje biti samo privremeno.\nRealno, samo je pitanje vremena kada će „zelena“ energija kontrolisati tržište. Povećavanje snabdevanja iz ovog sektora ima mnogo brži tempo nego industrija fosilnih goriva, tako da se očekuje da će u naredne dve decenije „zelena“ energija dominirati tržištem.\nTagoviCOVID-19 i ekologijaNaftaprirodni gassolarna energija


Naslijeđe MKSJ-a u bivšoj Jugoslaviji - konferencije održane 2012. | Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju\nSarajevo, 6. novembar 2012.\nZagreb, 8. novembar 2012.\nKonferencije Outreach programa MKSJ-a sponzorisane od strane Evropske unije i vlada Nizozemske i Švicarske\nU sklopu napora Međunarodnog suda da podstakne dijalog o svom nasleđu u bivšoj Jugoslaviji, MKSJ je u novemnru organizovao dve konferencija u Bosni i Hercegovini i Hrvatskoj.\nOve konferencije su lokalnim akterima pružile priliku da ostvare direktan i konstruktivan dijalog o ulozi MKSJ u regionu. Teme o kojima se govorilo na ovim konferencijama su uključivale doprinos Međunarodnog suda tranzicionoj pravdi, ulogu Međunarodnog suda u podršci zajednicama da se suoče sa sukobima u prošlosti i načine na koje nasleđe Međunarodnog suda može nastaviti da bude relevantno ljudima kojih se njegov rad najdirektnije tiče: građanima bivše Jugoslavije.\nPrva konferencija je održana u Sarajevu, u utorak, 6. novembra, je usledila konferencija u Zagrebu, u četvrtak, 8. novembra.\nOve konferencije organizuje Outreach program MKSJ, a njihovo održavanje je omogućeno velikodušnom podrškom Evropske unije i vlada Holandije i Švajcarske.\nCilj ovih konferencija je da pruže priliku akterima iz regiona bivše Jugoslavije da ostvare direktan i konstruktivan dijalog o tome kako je MKSJ doprineo tranzicijskoj pravdi i suočavanju s prošlošću u regionu, šta će ostaviti za sobom i kako u potpunosti iskoristiti njegovo nasleđe.\nKomentarišući važnost ovih konferencija, predsednik MKSJ, Theodor Meron, izjavio je: “Pošto su poslednja suđenja Međunarodnog suda u toku, sada je važnije nego ikada da se MKSJ obrati zajednicama u bivšoj Jugoslaviji. Kroz ove konferencije Međunarodni sud nastoji ne samo da podeli informacije o svojim dostignućima, već i da čuje gledišta zainteresovanih zajednica o tome koji su sledeći koraci potrebni kako bi se učvrstilo nasleđe rada Međunarodnog suda u regionu bivše Jugoslavije”.\nOsim predstavnika Međunarodnog suda, među učesnicima su bilipredstavnici nacionalnih pravosuđa, stručnjaci za pitanja pravde u tranziciji, žrtve, mladi, pravnici, novinari, političari, predstavnici nevladinih organizacija, predstavnici akademske zajednice, umetnici i drugi akteri iz bivše Jugoslavije.\nSvaka od konferencija se sastojala od četiri dinamične panel diskusije koje su vodili moderatori, koji su podsticali na aktivnu i široku debata među panelistima. Teme ovih panel diskusija bile su iste za sve konferencije, ali su konkretna pitanja koja su se postavljala i o kojima se govorilo bitla različita, u zavisnosti od lokalnih prioriteta.\nImpuls za ovaj program proistekao je iz dve konferencije o nasleđu MKSJ koje su održane u februaru 2010. i, nakon toga, u novembru 2011. u Hagu, na inicijativu bivšeg predsednika, sudije Patricka L. Robinsona. Učesnici ovih konferencija su ukazali na hitnu potrebu da se diskusije u vezi s dostignućima Međunarodnog suda i njegovom nasleđu u regionu povedu na području bivše Jugoslavije.\nSarajevo 6. novembar 2012.\nZagreb 8. novembar 2012.\nPublikacija Naslijeđe MKSJ-a u bivšoj Jugoslaviji


Nemačka, Italija i Francuska traže ograničavanje stranih investicija › Made-in-Germany.rs\nMinistri ekonomije Nemačke, Italije i Francuske poslali su pismo evropskoj komesarki za trgovinu Sesiliji Malmstrom u kome navode da u EU treba ograničiti delatnost investitora iz zemalja nečlanica, zbog straha od moguće preprodaje evropskih investicionih tehnologija.\n„Nas brinu odsustvo simetričnih pristupa (u zemljama koje ograničavaju investicije iz EU) i mogućnost prodaje evropskih izuma, sa čim za sada ne možemo da se borimo jer nedostaju efikasni instrumenti“, ukazuju autori pisma, a prenosi agencija “Rojters”.\nMinistri ekonomija tri zemlje posebno su ukazali na ograničenja u sferi državnih nabavki sa kojima se susreću evropski investitori u nekim zemljama van EU. Po njihovim rečima, tržište EU je istovremeno „otvoreno za stranu konkurenciju“.\nTri zemlje su u vezi sa ovim problemom predložile Evropskoj komisiji (EK) da članicama Unije omogući pravo na blokiranje stranih investicija ili uvođenje ograničenja na njih.\n„Zakoni EU onemogućavaju članicama da stave zabranu na inostrane investicije koje predstavljaju pretnju po državnu bezbednost i javni poredak. Potrebno je obezbediti i dodatnu zaštitu koja bi se zasnivala na uzimanju u obzir ekonomskih kriterijuma, a koju bi morala da odobri Evropska komisija“, ističu ministri ekonomija Nemačke, Italije i Francuske.\nOd MiG na 16/02/2017 / AKTUELNO, BLOG / Ostavite komentar


Donosi brojne pogodnosti: Usvojen Prijedlog zakona o obrtima i srodnim djelatnostima FBiH - Akta.ba\n06.07.2021. 07:44 / Izvor: Akta.ba\nPoslanici Predstavničkog doma Parlamenta Federacije BiH jučer su na sjednici usvojili Prijedlog Zakona o obrtu i srodnim djelatnostima u FBiH po hitnom postupku.\nObrazlažući zakon, ministar razvoja, poduzetništva i obrta FBiH Amir Zukić rekao je da je on dio seta zakona za poboljšanje poslovnog ambijenta.\nKao najvažnije prednosti tog zakona naveo je omogućavanje vanjskotrgovinskog poslovanje obrtnika, skraćenje procedure i pojednostavljenu registraciju obrta, te omogućavanje pribavljanja dokumentacije po službenoj dužnosti.\nZukić je dodao da je njime ograničeno izvršenje nad imovinom obrtnika, a obrtniku je omogućeno obavljanje i drugih djelatnosti koje služe obavljanju osnovne djelatnosti ili se uobičajeno obavljaju uz djelatnost obuhvaćenu rješenjem o obavljanju obrta.\nIstakao je da je zakonom omogućeno fizičkim osobama i penzionerima obavljanje obrta u vidu dodatnog i dopunskog zanimanja, kao i da je predviđen obrtni registar kao informacioni sistem za upravljanje procesom registracije i obrade podataka o obrtima.\nIako detalji još nisu poznati, usvajanje ovog Zakona bi značilo da će obrti imati pravo i na, između ostalog, uvoz repro materijala, izvoz svojih prozivoda, dobijanje carinskog broja, što je do sada bio slučaj samo sa firmama koje su d.o.o.\nImplementacija zakona bi trebala biti na snazi otprilike za mjesec dana.\nObrti nude mogućnost: Javni poziv za 120 kandidata\n"Oaza za pušače" na sarajevskom aerodromu će sačekati razvoj događaja s novim Zakonom\nIzmjenama Zakona o poreznoj upravi želi se ispraviti diskriminacija prema inspekciji\nTešanj peti po izvozu i sedmi po ukupnom prometu u Federaciji BiH\nUtvrđen nacrt zakona o izmjenama i dopunama zakona o zaštiti prirode\nFBiH nakon dvije godine dobija Komisiju za vrijednosne papire?\nHodžić: Veliki problem u građevinarstvu je nedostatak stručne radne snage\nMale plate radnika: Ko će raditi za 450 KM?\nUPFBiH: Nerealno povećanje minimalne plaće ugrozilo bi obrtnike i male biznise\nZakon o mirnom rješavanju radnih sporova\nZakon o izmjenama Zakona o visini stope zatezne kamate na javne prihode\nZakon o izmjenama Zakona o izvršavanju Budžeta FBiH za 2021. godinu\nZakon o izmjenama Zakona o finansijskoj konsolidaciji privrednih društava u FBiH


Po uskladjenosti | Sky Express\nNovi propisi primoravaju organizacije širom sveta da preispitaju privatnost i zaštitu podataka.\nUspostavljanje efikasnog programa za sajber bezbednost predstavlja glavni je izazov za svaku kompaniju bez obzira kojoj industriju pripada i gde se nalazi. Međutim, izazov je mnogo veći za kompanije koje posluju međunarodno jer one moraju da se pridržavaju propisa iz više jurisdikcija i više regulatora.\nDa bi se zadovoljili novi standardi, vidljivost svih krajnjih tačaka, aktivnosti mreže i aplikacija, od presudnog je značaja dobijanje kritičnih informacija koje će umanjiti rizik, smanjiti odgovornost i dokazati sigurnost kontrole kroz „kill chain” proces.\nUnapredite svoju usklađenost\nRazmotrite naša rešenja za poštovanje sajber\nUsklađenost sa bezbednošću prvenstveno se zasniva na spoljnim zahtevima, a ne na sopstvenim poslovnim ciljevima ili ciljevima upravljanja rizikom. Sve obaveze koje imate treba da budu uključene u plan upravljanja rizikom vaše organizacije.\nStandardi usklađenosti sa sigurnošću, poput GDPR-a, često definišu minimalne standarde upravljanja IT-om. Ne garantuju sajber otpornost niti određuju najbolju praksu - samo označavaju usaglašenost.\nIzaberite rešenje za usklađivanje koje je potrebno\nExplore our cyber security compliance\nSky Express pruža bezbednosna rešenja koja pružaju stvarnu poslovnu vrednost u smislu poboljšane efikasnosti procesa, veće transparentnosti i povećanog poverenja vama, vašim revizorima i vašim regulatorima.\nSaznajte više o našim naprednim sajber bezbednosnim rešenjima i uslugama, zatražite više informacija


Broj povratnika nezadovoljavajući - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Broj povratnika nezadovoljavajući\nBroj povratnika nezadovoljavajući\nMinistar za povratak i zajednice u Vladi Kosova Branislav Grbić izjavio je juče da povratak raseljenih na Kosovo „nije ni izbliza zadovoljavajući“. Grbić je za agenciju Beta kazao da bi proces bio uspešniji kada bi imao punu podršku i međunarodnih i domaćih faktora.\n– Povratak je složen proces, svi faktori koji su zainteresovani za proces, uključujući i Vladu Srbije i Ministarstvo za Kosovo i Metohiju, moraju učestvovati u njegovoj realizaciji – rekao je ministar.\nPrema njegovim rečima, unapređenju procesa povratka doprinelo bi i rešavanje sporova oko povratka imovine, i u tom cilju i Ministarstvo za povratak i celokupna zajednica treba da daju podršku Kosovskoj agenciji za imovinu.\n– Neophodno je da se kroz zakonsku regulativu ubrza rešavanje predmeta i sporova vezanih za imovinu, kako bi se stvorilo poverenje i tako ostvarila želja za povratkom – naveo je Grbić i dodao da je Kosovskoj agenciji za imovinu dosad podneto više od 23.000 zahteva.\nPodsećajući da se do danas od više od 200.000 raseljenih, po podacima UNHCR, na Kosovo vratilo 17 hiljada ljudi, od čega je 45 odsto povratnika srpske nacionalnosti, Grbić je kazao da taj procenat „nije ni izbliza zadovoljavajući“. Ministar je rekao da njegovo Ministarstvo radi na strategiji povratka i opstanka zajednica i da je od 2005. dosad u projekte realizovane u saradnji sa UNDP, UNHCR i Unmikom, uložilo 15 miliona evra. Ministarstvo je ove godine prvi put izdvojilo dva miliona evra za reintegraciju zajednica kroz 45 projekata čija se realizacija uskoro očekuje. Među njima su izgradnja škole i sportskog terena u Štrpcu i Gračanici, infrastrukture u Plementini, obnova 15 kuća za povratnike u Novom Selu, u opštini Vučitrn. Kao jedan od najvažnijih i najuspešnijih projekata Ministarstva, Grbić je naveo povratak 74 porodice u Srpski Babuš kod Uroševca. Za ceo projekat koji podrazumeva i izgradnju farme, kako bi povratak bio održiv, izdvojeno je tri miliona evra, kazao je on.\nSledeće godine bi trebalo da počne i sprovođenje programa „Sutra“, koji je dao odlične rezultate u Bosni i Hercegovini, rekao je on. Grbić je dodao da će za tri godine u realizaciju tog programa, koji podrazumeva reintegraciju zajednica u pilot opštine koje će biti naknadno određene, biti uloženo 10 miliona evra.


CRTA: Odbačena krivična prijava za zloupotrebu službenih vozila tokom izbora u Lučanima | Insajder\nCRTA: Odbačena krivična prijava za zloupotrebu službenih vozila tokom izbora u Lučanima\nViše javno tužilaštvo u Novom Sadu odbacilo je krivičnu prijavu organizacije CRTA protiv NN lica iz opštinske uprave Šid za krivično delo zloupotrebe službenog položaja na dan lokalnih izbora u Lučanima. Ta prijava je odbijena jer je „korisnik vozila upravljao službenim vozilom Opštine Šid shodno putnom nalogu, a radi posete javnom preduzeću sa teritorije Opštine Lučani”. Raša Nedeljkov iz organizacije CRTA za Insajder kaže da su oni podneli više od 10 prijava u vezi sa uočenim nepravilnostima na dan izbora u Lučanima, a da je ovo prva odbijenica. Kako dodaje, trenutno razmatraju pravne lekove, a rok za podnošenje prigovora je osam dana.\nCRTA, izbori, ilustracija\nPosmatračka misija organizacije CRTA posmatrala je izbore održane krajem prošle godine u opštini Lučani, a tom prilikom u tom mestu uočila je „više od 200 automobila registrovanih izvan opštine Lučani“. U slučaju vozila marke škoda, a na osnovu Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, utvrdili su da je to ono u posedu opštinske uprave Šid.\nPod sumnjom da je u pitanju zloupotreba ovlašćenja javnih preduzeća i sredstava iz budžeta, CRTA je protiv NN lica u opštinskoj upravi Šid podnela krivičnu prijavu, koju je Posebno odeljenje za suzbijanje korupcije Višeg tužilaštva u Novom Sadu odbilo.\nKako objašnjava Raša Nedeljkov iz Crte, to predstavlja prvi zvaničan odgovor nekog od tužilaštva kojima je ta organizacija podnela prijave, a podneto ih je više od deset za koje su i dalje nepoznati ishodi.\n„Pokrenućemo nekoliko stvari koje su nam u skladu sa zakonima dostupne. Jedna od njih jeste i prigovor, a obratićemo se i Državnom veću tužilaca gde ćemo tražiti da se utvrdi da li postoji osnovanost da se pokrene disciplinski postupak. Za sve te mere prikupljamo argumentaciju, ali u svakom slučaju nećemo odustati. Razmatramo sve pravne lekove”, navodi Nedeljkov za Insajder.\nKrivične prijave podnete su protiv odgovornih lica u javnim organima i preduzećima iz Novog Sada, Pančeva, Vrbasa, Vršca, Šida i Ivanjice.\n„Zajedničko sagledavanje pozitivnih aspekata led rasvete” u nedelju, na dan izbora\nU obrazloženju odluke Višeg javnog tužilaštva piše da nije došlo do zlupotrebe službenog položaja, jer je korisnik vozila, vozač opštinske uprave Šid Radoslav Savić, tog dana upravljao vozilom shodno putnom nalogu, a zajedno sa pomoćnikom predsednika opštine Šid.\nOni su, kako se navodi, išli u posetu JP „Dragačevo putevi“ iz Guče radi „zajedničkog sagledavanja svih pozitivnih aspekata zamene postojeće rasvete sa led rasvetom koju će JP ‘Dragačevo putevi’ Guča izvršiti na teritoriji opštine Lučani”.\nTužilaštvo u obrazloženju navodi da je prilikom donošenja odluke uvažilo pozivno pismo direktora JP „Dragačevo putevi“, putni nalog i izveštaj pomoćnika predsednika Opštine Šid o službenom putu.\nU saopštenju organizacije CRTA navodi se da je ostalo nepoznato zbog čega je baš opštinska vlast Šida kompetentna i pozvana da se bavi rasvetom u stotinama kilometara udaljenim Lučanima, zašto baš u datom periodu, zašto toliko hitno da je sastanak morao biti održan na neradni dan (nedelju).\n„Zbog svega toga, odluka Tužilaštva ne može da nas ubedi da na delu nismo videli još jedan slučaj zloupotrebe javnih resursa u svrhe političke kampanje, što je jedan od ključnih problema izbornog procesa na koje dosledno upozoravamo”, piše u saoštenju Crte.\nLučani, kampanja i uvrede\nPočetkom decembra prošle godine kada su u toj opštini održavani lokalni izbori Lučani su bili u centru pažnje i vlasti i opozicije. Tu opštinu posetili su najviši državni funkcioneri, uključujući i predsednika države Aleksandra Vučića, dok je opozicionom Savezu za Srbiju to bilo prvo učešće na izborima.\nPredstavnici Crte koji su posmatrali izbore tada su zabeležili niz nepravilnosti među kojima je bio i „veliki broj automobila sa registarskim tablicama iz drugih mesta (Pančevo, Novi Sad, Vršac, Beograd, Kosovska Mitrovica), kao i vozila bez registarskih tablica“.\nPredizbornu atmosferu u Lučanima, zabeležili su i novinari Insajdera.


Potpredsednik Srpske liste Igor Simić izjavio je sinoć da će ta stranka prvo zahtevati da mandatar kosovske vlade, ko god bio, pokaže poštovanje prema srpskom narodu.\nOn je gostujući u emisiji "Aktuelnosti" na televiziji "Most" rekao da kada neko kaže da ne želi da sarađuje sa Srpskom listom, to znači da ne želi da sarađuje sa srpskim narodom.\n"Mi smo na poslednjim izborima osvojili više od 96 odsto glasova, naš legitimitet i legalitet je neupitan, zato >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << što sa druge strane imamo partije koje govore da su pobednici, a za njih je glasalo 11 odsto upisanih albanskih birača. Za Srpsku listu, od ukupnog broja upisanih Srba , glasalo je više od 60 odsto. Onda mi treba da postavimo pitanje njihovog legitimiteta", rekao je Simić.\nPrema njegovim rečima, ukoliko su "oni u Prištini" pozivali na razgovore poslanike i političke partije, koji su imali jednog poslanika nakon ovih izbora, onda moraju da pokažu poštovanje i prema 10 poslanika Srpske liste, pored kojih stoji 10 gradonačelnika koji upravljaju svim opštinama sa srpskom većinom na Kosovu i Metohiji.\n"Mi nikada nismo i nećemo kriti, da sledimo politiku Aleksandra Vučića, a to je politika mira, politika kompromisa i dijaloga i politika pronalaženja realnih rešenja, posebno kad je u pitanju unapređenje života građana na prostoru Kosova i Metohije, a pre svega Srba i nealbanaca. Ono što u ovom trenutku imamo za zadatak jeste, pre svega, da sačuvamo mir", rekao je Simić.\nPrema njegovim rečima, sve skorije izjave podižu tenziju, a priča o trovanju jeste puštanje jednog opasnog balona dezinformacija i čistih laži, koja je uzburkala strasti.\n"Nama treba pozicija unutar tih institucija kako bi zaštitili prava našeg naroda, ne na račun drugog, ne ugrožavajući interese Albanaca i ostalih zajednica koje ovde žive, ali apsolutno ne pokušavamo da ćutimo na sve one napade kojima se Srbi, njihova imovina, SPC suočavaju na prostoru Kosova i Metohije", rekao je Simić.


Novak: Novi južni gasovod kroz Bugarsku ili Tursku - Sputnjik Srbija\nNovak: Novi južni gasovod kroz Bugarsku ili Tursku\n15:39 27.05.2016 (osveženo 15:40 27.05.2016) Preuzmite kraći link\nNovi crnomorski gasovod iz Rusije u Grčku mogao bi da prođe ili kroz Bugarsku ili Tursku, dok se varijanta kroz Rumuniju ne uzima u obzir, međutim, poslednju reč mora da kaže Evropska komisija, izjavio je ruski ministar energetike Aleksandar Novak.\n„Uzimajući u obzir potpisani memorandum o izgradnji gasovoda ’Posejdon‘, varijante dopremanja gasa mogu biti kako kroz Tursku, tako i kroz Bugarsku“, rekao je on.\nNovak je ocenio da će to u najvećoj meri zavisiti od toga kako će se razvijati infrastruktura, ali i od odluka koje će doneti zemlje koje će učestvovati u tom projektu.\n„Konkretnih rešenja još uvek nema, trenutno se radi na tehničkim pitanjima, kao i na pitanjima izgradnje podvodnog dela gasovoda“, rekao je ruski ministar.\nOn je dodao da će svakako Evropska komisija, koja se bavi razvojem evropske gasne infrastrukture, biti ta koja će dati poslednju reč o tome kuda će taj gasovod proći, dok je Rusija spremna da poveća obim isporuke gasa u skladu sa već utvrđenom južnom maršrutom.\nRuski „Gasprom“, italijanski „Edison“ i grčka DEPA potpisali su memorandum o izgradnji gasovoda kojim će se ruski gas isporučivati preko Crnog mora do Grčke i Italije preko neke treće zemlje.\nprojekat Posejdon, Gasovod, Aleksandar Novak


Vesti online / Sport / Košarka / Šampion Evrope stigao u Beograd\nKošarkaši Fenerbahčea stigli su u Beograd, gde ih od petka do nedelje čeka odbrana titule šampiona Evrope. U glavni grad doputovali i njihovi rivali iz Žalgirisa, predvođeni Vasilijem Micićem.\nŽeli odbranu trofeja: Željko Obradović\nIzabranici Željka Obradovića u prestonicu Srbije stigli su oko 11 časova, a naši reporteri sačekali su ih na aerodromu "Nikola Tesla". Fenerbahče će u polufinalu fajnal-fora igrati protiv najvećeg iznenađenja ovogidišnjeg izdanja elitnog košarkaškog takmičenja - Žalgirisa.\nDve ekipe sastale su se u ligaškom delu sezone i zanimljivo oba tima ostvarila su pobede na gostujućim terenima - Žalgiris u Istanbulu, a Fener u Kaunasu. Sada će igrati na neutralnom terenu i videćemo ko će izaći kao pobednik. Utakmica je na programu u petak od 18 časova.\nTeže je odbraniti: Nikola Kalinić\nZa Fenerbahče ove sezone nastupaju srpski igrači Nikola Kalinić i Marko Gudurić koji znaju kako da igraju "Štark" areni, dok ih sa klupe predvodi devetostruki šampion Evrope Željko Obradović koji će u Beogradu pokušati da dođe do desete, jubilarne, titule.\nBiće teško protiv Fenera: Vasilije Micić\nKOŠARKA Fenerbahče u finalu EL, Obradović juri 10. evropsku titulu\nKOŠARKA Obradović: Znao sam da će Dikson biti sjajan!


Neuronauka + obrazovanje | Valentin Kuleto\nLjudski mozak – tkivo sunđeraste teksture, teško oko tri kilograma, predstavlja najsloženiju živu strukturu koju poznajemo. Ovaj organ ima kapacitet da skladišti više informacija od najsavremenijeg kompjutera i da stvori mrežu veza koja prevazilazi bilo koju društvenu mrežu. Mozak sam kontroliše svaki aspkt ljudskog funkcionisanja, uključujući emocije, učenje i memoriju, i tako oblikuje naše misli, snove i maštu. Upravo nam mozak omogućava da realizujemo sve one karakteristike koje nas čine ljudima.\nOva TED-Ed video-lekcija na zanimljiv način prikazuje funkcionisanje ljudskog mozga:\nTokom godina, oblast istraživanja mozga se razvijala. Pobijeni su mnogi mitovi o prirodi i funkcijama mozga, i danas neurolozi sa sigurnošću mogu reći da se mozak sastoji iz nervnih ćelija – neurona, kao i da komunikacija između neurona čini osnovu svih funkcija ovog organa. Takođe, do skoro je u naučnim krugovima vladalo mišljenje da se nervne ćelije ne obnavljaju i da njihov broj vremenom opada, ali nedavno je otkriveno da delovi mozga, uključujući hipokampus, koji ima odlučujuću ulogu u učenju i pamćenju, stvaraju nove neurone tokom čitavog života. Pored toga što se obnavljaju, neuroni stvaraju i nove međusobne veze, što doprinosi stvaranju strukturalnih promena, koje su u osnovi učenja. Saznanje o visokoj adaptivnosti i plastičnosti mozga uticalo je na mnoge naučne oblasti, zbog čega i dolazi do povezivanja neuronauke sa drugim naučnim disciplinama u cilju integracije znanja, sveobuhvatnijeg sagledavanja i razumevanja pojava koje nas okružuju.\nTako je poslednjih godina došlo do razvijanja nove naučne discipline – obrazovne neuronauke, koja se bavi istraživanjem i rasvetljavanjem odnosa između funkcionisanja mozga i učenja i obrazovanja. Prema jednom od određenja, obrazovna neuronauka je mlada naučna disciplina, koja okuplja istraživače iz oblasti kognitivne neuronauke, psihologije obrazovanja, obrazovne tehnologije, teorije obrazovanja i drugih, srodnih disciplina, sa ciljem da istražuju interakcije između bioloških procesa i obrazovanja. Ideja vodilja obrazovne neuronauke je da generiše i razvija primenjena istraživanja koja će obezbediti novi, transdisciplinarni pristup obrazovanju, učenju i podučavanju. Na primer, obrazovna neuronauka istražuje neuronske mehanizme čitanja, numeričkog saznanja, pažnje i poremećaja pažnje koji su značajni za polje obrazovanja. Takođe, istraživači ove oblasti mogu da povežu saznanja kognitivne neuronauke i tehnologije koja se primenjuje u obrazovanju, kako bi se unapredio nastavni proces.\nNa pitanje – može li zaista neuronauka da unapredi obrazovanje, u publikaciji OECD-a „Razumeti mozak” može se naići na složen, ali konačan odgovor: „može, ali…”. Prvo ćemo razmotriti deo odgovora koji se odnosi na „može”, a kasnije ćemo se vratiti na deo „ali”, koji nam uliva manje poverenja u moći neuronauke.\nDakle, braneći stav da neuronauka može pomoći obrazovanju, autori ove publikacije ističu da su stvorene okolnosti koje ukazuju na globalno stvaranje obrazovne neurologije i da rezultati naučnih istraživanja mozga mogu pomoći svim zainteresovanim stranama u obrazovanju, uključujući učenike, roditelje, nastavnike i kreatore obrazovnih politika, da bolje razumeju proces učenja i da stvore podsticajno okruženje za učenje. Faktor koji umnogome doprinosi sagledavanju značaja neoronauke za obrazovnu praksu su upravo saznanja o prirodi neurona, koja su rasvetlila važnu karakteristiku mozga, značajnu za rasvetljavanje procesa učenja – fleksibilnost/plastičnost mozga. Činjenica da se novi neuroni rađaju i da se nove veze uspostavljaju utiče na to da se mozak konstantno menja tokom života reagujući na različita iskustva učenja. Ova fleksibilnost mozga da reaguje na zahteve okruženja naziva se plastičnost. A, kako je plastičnost u osnovi učenja, to znači da možemo učiti u bilo kom periodu života, samo na malo drugačije načine u različitim životnim fazama.\nOtkriće o plastičnosti mozga, koja traje tokom čitavog života, veoma je važno i za razumevanje procesa učenja, jer to znači se proces učenja može odvijati u bilo kom periodu života, samo na malo drugačije načine u različitim životnim fazama. Postoje optimalni ili „osetljivi periodi” tokom kojih su određeni tipovi učenja najefikasniji. Na primer, kako objašnjavaju stručnjaci iz ove oblasti: Za senzorne nadražaje poput zvuka govora i za određena emotivna i kognitivna iskustva poput izlaganja jeziku, postoje relativno kruti i rani osetljivi periodi. Druge veštine ne prolaze kroz krute osetljive periode i mogu se naučiti podjednako dobro u bilo kom trenutku života. Ova saznanja pružaju bitne neurološke dokaze koji potvrđuju mogućnost celoživotnog učenja, a posebno su značajna za populaciju koja stari.\nKako neuronauka može da pomogne obrazovanju?\nAutori publikacije „Razumeti mozak” mišljenja su da, iako neuronauka sama ne može da rešava obrazovne probleme, postoje određena pitanja za koja je ona posebno adekvatna i u kojima pruža veliki doprinos obrazovanju. To se, pre svega, odnosi na pružanje novih perspektiva, pokretanje novih pitanja, potvrđivanje ili odbacivanje starih petpostavki ili potvrđivanje postojećih praksi.\nNa primer, pomoću neuroloških snimaka mozga koji radi obezbeđuje se uvid u percepcijske, kognitivne i emotivne funkcije koje su značajne za obrazovanje. Pored toga, neuronauka počinje da daje detaljna objašnjenja o tome kako mozak reaguje na različita iskustva učenja i zašto reaguje na taj način. Ovo razumevanje je bitno za obrazovanje, jer su mnoge obrazovne politike i prakse zasnovane na delimičnim informacijama.\nPored ovih opštih saznanja, rezultati neuronauke mogu se primeniti i na individualnom nivou, na učenike, kako bi se otkrilo da li zaista razumeju neku materiju, ili koji im je nivo motivacije ili anksioznosti u procesu nastave.\nSada, kada smo rasvetlili načine na koje neuronauka može da pomogne obrazovanju, vreme je da se vratimo na drugi deo odgovora – deo koji nam uliva manje poverenja – „može, ali…” Pod ovim „ali”, autori pomenute publikacije, s jedne strane, podrazumevaju to da „sama neuronauka ne može da obezbedi znanje koje je potrebno da bi se kreirali uspešni pristupi obrazovanju, već je potrebno uspostaviti uzajamne odnose između prakse i istraživanja učenja, koji će omogućiti neprestani, dvosmerni protok informacija, neophodan za obrazovnu praksu zasnovanu na proučavanju mozga”. To bi, konkretnije rečeno, značilo da ljudi iz obrazovne prakse treba da primenjuju saznanja do kojih dolaze neurolozi, da prate njihovu uspešnost u praksi i da, nakon toga, rezultate do kojih dođu proslede natrag neurolozima, kao povratnu informaciju, koja može predstavljati pravce daljeg razvoja istraživanja ove oblasti. S druge strane, drugi deo „ali” odgovora odnosi se na to da neuronauka, iako pruža različite uvide u proces učenja, ima i svojih ograničenja. Ona ne može stvoriti univerzalni obrazovni pristup, odnosno – obrazovne implikacije neuronaučnih rezultata zavise od vrednosti i ciljeva svake zajednice učenja.\nZa kraj možemo samo sumirati prethodno rečeno: razvoj neuronauke, primena njenih saznanja u obrazovnoj praksi i dvosmerna veza između ove dve oblasti uticali su na razvoj nove naučne discipline – obrazovne neuronauke, koja ima potencijal da potpomogne razvoj nove, prave nauke o učenju i obrazovanju.\nIzvor: Centar za obrazovna istraživanja i inovacije\nPrethodna objava Biblioteke bez zidova Sledeća objava Poslovi budućnosti: gde su i kako doći do njih


Donja Gušterica: Prigodnim programom obeležen Međunarodni dan dece GracanicaOnline.Info\nDonja Gušterica: Prigodnim programom obeležen Međunarodni dan dece\nPovodom Međunarodnog dana dece, u dvorištu Osnovne škole „Knez Lazar“ u Donjoj Gušterici priređen je prigodan dečiji program. Deca iz Predškolske ustanove „Sunce“ predstavili su se recitacijama i koreografijama, nakon čega su im se pridružili članovi viteškog udruženja „Red Zmaja“ iz Gračanice, saopšteno je iz opštine Gračanica.\nOvaj dan ima za cilj da skrene pažnju javnosti na obaveze društva prema deci kao i na aktualne probleme sa kojima se deca suočavaju.\nPredsednik opštine Gračanica Srđan Popović čestitao je deci njihov praznik i poželo da odrastaju uz puno osmeha i sreće.\n„Ovo je veliki dan za sve nas, ovo je veliki praznik za našu decu koja su naša budućnost. Ulažemo velike napore da bi naša deca pravilno odrastala i da imaju uslove kao i sva deca u bilo kom delu naše Srbije. Mi kao Opština smo mnogo uložili da naša dece ne oskudevaju u ničemu, izgradili smo novi objekat obdaništa u Ugljaru, renovirali smo objekat obdaništa ovde u Donjoj Gušterici i pravimo novo obdanište u Gračanici“, kazao je Poović.\nDirektorica obrazovanja i kulture Brankica Nićić poručila je da deca od malih nogu treba da znaju svoja prva.\n„Povodom Međunarodnog dana dece Opština Gračanica sa PU „Sunce“ i Turističkom organizacijom Gračanica organizovali su ovu manifestaciju što je od izuzetnog značaja za decu. Jako je važno da dace od malih nogu znaju šta su njihove obaveze ali i koja su njihova prava pre svega, to je nešto gde treba da učestvujemo svi odnosno celokupna struktura društva počevši od samih roditelja pa vaspitača, učitelja, a na kraju i vlasti“, rekla je Nićić.\nManifestaciju povodom Međunarodnog dana dece organizovali su Opština Gračanica, Predškolska ustanova „Sunce“, Turistička organizacija Gračanice, a od strane Osnovne škole „Knez Lazar“ ustupljen je prostor na korišćenje.\nTags: Donja Gušterica Međunarodni dan dece\nPrevious Čestitke Živojinu Rakočeviću na izboru za predsednika UNS-a\nNext Mladi zapadnog Balkana pokazuju duh saradnje\n1. decembra 2021., 17:22


Udaranje lopte glavom nije bezazleno: Fudbaleri imaju 3,5 puta veću šansu da obole od demencije\nISTRAŽIVANJE Bavljenje najpopularnijim sportom nosi rizik\nStudiju naručili Fudbalski savez Engleske i Udruženje profesionalnih fudbalera\nBivši profesionalni fudbaleri imaju 3,5 puta veću šansu da obole od demencije nego ljudi sličnih godina u općoj populaciji, navodi se u novom istraživanju. Kako piše BBC, naučnici s univerziteta u škotskom Glazgovu su se bavili strahom da udaranje lopte glavom može biti povezano s povredama mozga, prenosi B92.\nIstraživanje je počelo poslije navoda da je nekadašnji centarfor Vest Bromvič Albiona Džef Estl (Jeff Astle) umro zbog višestrukih povreda glave. Naučnici su uporedili smrti 7.676 bivših fudbalera sa 23.000 smrti ljudi koji se nisu bavili fudbalom.\nIpak, uprkos riziku od demencije, istraživanje je pokazalo da igranje fudbala produžava prosječan životni vijek. Studija je pokrenuta u januaru prošle godine. Naručili su je engleski fudbalski savez (FA) i Udruženje profesionalnih fudbalera (PFA) nakon što su prethodna odlaganja istraživanja naljutila porodicu preminulog Estla.\nBivši igrač Vest Bromviča i engleski reprezentativac dobio je demenciju i 2002. umro u 59. godini. Naknadno je utvrđeno da je udaranje glavom teških kožnih lopti doprinijelo povredama na njegovom mozgu. Međutim, istraživanje FA i PFA je kasnije odbačeno zbog, kako se navodilo, tehničkih grešaka, navodi BBC.\nEstlova ćerka Don je izjavila da osjeća olakšanje jer je istraživanje privedeno kraju, a i zato što je slučaj njenog oca dodatno naglasio i nekadašnji kapiten engleske reprezentacije Alan Širer (Shearer) u dokumentarcu BBC "Alan Širer: Demencija, fudbal i ja".\nBBC Fudbalski savez Engleske Alan Shearer\nNiki Bedi: Preslušala sam sve albume ''Dubioze kolektiv''


SPREMNI ZA ESKALACIJU: UKRAJINA PROCJENILA KOLIKO ĆE RUSIJI BITI POTREBNO DA IH NAPADNE, INVAZIJA SE OČEKUJE VRLO BRZO | Hayat.ba\nGovoreći pred parlamentom u Kijevu, Reznikov je rekao da je njegova procjena vremena kada bi ruske snage mogle da “postignu spremnost za eskalaciju“ kraj januara sljedeće godine i nazvao je vojnu intervenciju “vjerovatnim scenarijem”.\nKomentari ministra odbrane dolaze usred sve većeg straha od navodnog gomilanja trupa na granici Rusije i Ukrajine. Navodi o mogućem oružanom sukobu iznijeli su brojni zapadni mediji, uključujući američki CBS, koji je izvjestio da je vjerovatnoća vojnog upada sve veća “kako vrijeme postaje hladnije“.\nSada postoji 41 bataljonsko-taktička grupa oko Ukrajine i na privremeno okupiranom Krimu – rekao je Reznikov u parlamentu.\nUkupan broj vojnika koji se može koristiti za eskalaciju na teritoriji Rusije, kao i na privremeno okupiranim teritorijama, trenutno se procenjuje na 94.300.\nKremlj uporno negira da planira invaziju na Ukrajinu. Međutim, u četvrtak je portparol ruskog predsjednika Vladimira Putina, Dmitrij Peskov opisao “vjerovatnoću neprijateljstava“ kao “i dalje visoku“.\nOvo nas posebno brine – rekao je on.\nIstog dana, pomoćnik američkog državnog sekretara za politička pitanja Viktorija Nuland upozorila je da Moskvu da joj sljeduju sankcije bez presedana ako upotrijebi svoju vojsku protiv Ukrajine.\nOdlučni smo u slanju poruke Moskvi da će se, ako ponovo krene ka unutrašnjoj destabilizaciji Ukrajine ili upotrijebi ove snage da uđe u zemlju, suočiti sa ekonomskim mjerama visokog uticaja, kakve do sada nismo koristili – rekla je ona.


Interkuler je deo čija je funkcija hlađenje sabijenog vazduha kod motora sa turbo-punjačem ili kompresorom, a koristi se kod benzinskih motora.\nKako bi motor razvijao veću snagu, potrebno je da se u komoru za sagorijevanje ubaci što veća količina goriva i vazduha. Budući da se vazduh sabijanjem zagreava, interkuler ima funkciju da smanji temperaturu sabijenog vazduha, jer se na taj način dodatno povećava gustina vazduha koji se ubacuje u cilindar. Gušći vazduh je bogatiji kiseonikom, čime se omogućava da se ubrizga veća količina goriva, što povećava snagu motora i do 20%.\nNaziv interkuler ili hladnjak interkulera dolazi od prvobitne namene, a to je hlađenje vazduha između dva stepena sabijanja, ali kod današnjih automobila se ugrađuju iza turbine, pa se tako ovi hladnjaci mogu nazvati i afterkuleri. Interkuler se sastoji od ulaza sabijenog vazduha, izlaza rashlađenog vazuha i aluminijumskog saća, a u zavisnosti od veličine, materijala i konstrukcije, može smanjiti temperaturu vazduha i do 75% u odnosu na usis.\nMontiraju se na mesto gdje je protok vazduha najveći – u prednjem delu automobila, odmah ispred ili ispod hladnjaka rashladnog sistema motora. Atmosferski vazduh struji preko rebara interkulera i na sebe preuzima toplotu, čime se postiže efekat hlađenja sabijenog vazduha. U zavisnosti od konstrukcije motora, moguća je i ugradnja sa strane ili iznad motora (najčešće kod bokser motora), ali najefikasnija je ugradnja upravo na prednjem delu automobila. Kod automobila sa motorom ugrađenim pozadi, konsktruktori pribegavaju vodenom hlađenju interkulera, što povećava efikasnost hlađenja, ali ujedno poskupljuje ugradnju.\nInterkuler je zbog svoje jednostavne izvedbe, bez komplikovane elektronike, vrlo pouzdan element, pa su ozbiljni kvarovi retki, ali postoji mogućnost da dođe do manjeg protoka vazduha usled nataloženog ulja. Kako unutar interkulera dolazi do pada temperature, vremenom se u njegovoj unutrašnjosti kondenzuju uljne pare. Iako je normalna pojava da se u izduvu nađu ova isparenja, u slučaju da turbina počne da propušta ulje u većoj količini, ono putem creva završi u interkuleru. Potrebna je kontrola sistema inter kulera i obavezno ispuštanje ulja iz sistema ako se nakupilo u većim količinama (može automobil da uđe u iberturažu koja može da napravi nesagledive posledice za motor). Ukoliko primjetite pad snage i lokvice ulja ispod automobila, to je znak da prekontrolišete interkuler, moguće da je probijen ili je šuplje crevo zakačeno na njega. Kako je postavljen na prednjem delu automobila, moguće je da zbog udara kamenčića dođe do probijanja rebara interkulera, pa je u tom slučaju potrebna zamena i varenje. Varenje ne preporučujemo zbog velikog pritiska vazduha usled čega dolazi do pucanja istog pored samog vara.


Društvo Nano maska ili vuneni šal – šta je bolja zaštita\nčetvrtak, 16. jan 2020, 18:50 -> 20:34\n"Ova maska ne mora da se koristi samo jednokratno, već do promene mirisa. Kada vi osetite da je miris promenjen ispod maske, to znači da su se filteri zapušili česticama koje su apsorbovane i da ju je onda više nemoguće koristiti", kaže Jasminka Bjeletić, direktorka "Apoteka Beograd".\nBeograđani ovih dana maske kupuju i u farbarama, ali one uglavnom pripadaju klasi P-2, pa je zaštita slabija.\n"Imamo profesionalne maske za izvođenje građevinskih radova koje su otporne na prašinu, to su ove bele. I ovo su profesionalne maske koje koriste farbari. Ova maska sigurno štiti, ali nije preporučljiva da se nosi u slobodnom prometu ljudi. To je više profesionalna maska koju koriste majstori pri izvođenju radova", kaže Nikola Gajić iz farbare "Pulena".\nI pored svih čuda novih tehnologija, stručnjaci tvrde da je jedna od najboljih zaštita vuneni šal, koji sprečava prodiranje čestica i do 80 odsto.\nBilo kako bilo, kolika je potražnja za maskama najbolje se vidi na ulici, odnosno po tome koliko često sretnemo nekoga ko masku nosi.\n(četvrtak, 16. jan 2020, 22:52) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 16. jan 2020, 21:36) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 16. jan 2020, 21:33) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 16. jan 2020, 21:08) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 16. jan 2020, 20:15) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 16. jan 2020, 20:14) - Plejade [neregistrovani]\n(četvrtak, 16. jan 2020, 20:13) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 16. jan 2020, 19:40) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 16. jan 2020, 19:24) - anonymous [neregistrovani]\n(četvrtak, 16. jan 2020, 19:15) - anonymous [neregistrovani]


povodom obeležavanja Dana grada prevoz putnika u javnom gradskom prevozu na teritoriji grada Novog Sada 1. februara obavljaće se bez naknade (karte se neće naplaćivati na gradskim i prigradskim linijama).\nKarte za prevoz na međumesnim linijama naplaćivaće se po važećem cenovniku (zonsko-tarifni sistem).\nPovodom obeležavanja Dana grada Novog Sada, JKP Parking servis neće naplaćivati parkiranje u subotu 1. februara.\nPauk služba raditi u saradnji sa saobraćajnom policijom, saobraćajnom i komunalnom inspekcijom, kako bi se izbegle saobraćajne gužve usled nesavesnog i pogrešnog parkiranja.\nU subotu besplatno i na bezen i klizanje\ngradski prevoz Istorija Novog Sada Novi Sad parking


SportDC - Vesti - Jahorina - Jahorina biser Republike Srpske\nSubota, 26.09.2020 17:05\nJAHORINA - Predsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik obišao je danas na Jahorini infrastrukturne radove vrijedne više od 33 miliona KM i potvrdio svoju podršku ubrzanom razvoju Olimpijskog centra "Jahorina".\n"Do sada nije završena dionica od četiri kilometra na relaciji Lukavica-Jahorina, ali će se preuzete obaveze morati ispuniti", rekao je Dodik.\n"Obavijestili su me da je problem u procedurama, ali te procedure jednom moraju da se završe i od nadležnih organa ću tražiti da to završe ove sezone. Ti poslovi se ne smiju prenijeti u narednu građevinsku sezonu, posebno imajući u vidu da postoji novac da se to uradi i saznanje koliko je to važno", naglasio je predsjedavajući Predsjedništva BiH.\n"Zalagao sam se da se to desi ovdje, jer vjerujem da Jahorina zaslužuje pažnju koju su pokazali predsjednici i premijeri država regiona koji su prisustvovali samitu", rekao je Dodik.\nDirektor Olimpijskog centra "Jahorina" Dejan Ljevnaić izrazio je zadovoljstvo zbog posjete predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Olimpijskom centru.\n"Nakon završenog prvog ciklusa investicija koje su obuhvatale uređivanje staza i izgradnju sistema veštačkog osnežavanja, na ovoj planini su u toku ozbiljni investicioni projekti. Pomoću više od 33 miliona KM koji se ulažu u Jahorinu biće iskazan puni potencijal ove planine", istakao je LJevnaić.\n"Prihodi su ovog leta povećani za 178 odsto, a najvažnije je to što su turisti prepoznali Jahorinu kao letnu destinaciju. Najvažniji projekat je gondola, bitne su i tri nove staze, jedna će biti osnežena, a radimo i projekt alpin-kostera dužine 2,5 kilometara i on će u ovom delu Evrope biti najduži alpin-koster, kao posebna letnja atrakcija", rekao je LJevnaić novinarima.\nPrema njegovim riječima, na vrhu Jahorine gradi se restoran, u izgradnji je novi ski-lift tipa "sidro" koji će imati četiri puta veći kapacitet od starog lifta.\nPredsjednik Nadzornog odbora Olimpijskog centra "Jahorina" Nedeljko Elek izrazio je veliku zahvalnost Dodiku na svemu što je činio i čini da Jahorina ponovo zablista olimpijskim sjajem.\nPrema njegovim riječima, svi oni zaslužni su što je OC "Jahorina" od gubitaša sa dugom od 21 milion KM uspjela da za dvije godine stasa u firmu koja ove godine ima 10 miliona KM vlastitih sredstava na računu.\n"Problem nam predstavlja i nerazumijevanje direktora preduzeća `Putevi Republike Srpske` za izgradnju putne komunikacije ka Jahorini", naveo je Elek.


Poslanici razmotrili Prijedlog zakona o platama, godišnje 270 miliona KM više\nNarodna skupština Republike Srpske razmotrila je Prijedlog zakona o platama zaposlenih u oblasti kulture, koji predviđa povećanje platnih koeficijenata za sve zaposlene raspoređene na radna mjesta sa visokom stručnom spremom.\nMinistar prosvjete i kulture Republike Srpske Natalija Trivić istakla je da je donošenje ovog zakona dobar korak izjednačavanja plata zaposlenima u oblasti kulture sa zaposlenima u javnoj upravi.\n"Ovo je prvi korak ka izjednačavanju koeficijenata sa zaposlenima u javnoj upravi. Vlada će izdvajati 270 miliona KM godišnje više za plate, a za kulturu će biti izdvojeno 650 hiljada KM", rekla je Trivićeva.\nNavela je da će se u naredne tri godine i dalje raditi na izjednačavanju.\n"U obračunu plata sa visokom stručnom spremom do sada je bio najveći jaz, dok je za zaposlene sa srednjom i nižom stručnom spremom taj koeficijent već izjednačen", rekla je ministar kulture i prosvjete RS.\nTrivićeva je podsjetila da je ovaj zakon donesen na osnovu Memoranduma o zajedničkim mjerama 2018-2020. godine, koji je zaključen 2017. godine između Vlade i Saveza sindkata Republike Srpske.\nNarodni poslanici raspravljali o većim platama zaposlenih u prosvjeti\nPenjači čekaju da stignu na vrh Mont Everesta\nNapredna inteligencija: Kamera ga snimila dok se češao u vožnji, dobio kaznu\nPirova pobjeda: Preminuo 45 minuta nakon što se popeo na Mont Everest\nNakon dvije godine Bajern vratio trofej: Pehar Kupa vraća se u Minhen\nNovo NASILJE: Kosovski policajci maltretirali MALOLJETNOG SRBINA\nPartizani, Tito, Nijemci - Desant na Drvar istorijska borba protiv okupacije\n190 glasova 84%\n36 glasova 16%


Učenici OŠ "Branko Radičević" učestvovali u projektu internacionalne razmene | 013 info\nINTERNACIONALNA NEDELJA DRUŽENJA\nUčenici OŠ "Branko Radičević" učestvovali u projektu internacionalne razmene\nPančevo, Uto, 17/01/2017 - 09:39\nU decembru mesecu, 18 učenika OŠ Branko Radičević, nastavnica geografije Vesna Božičković, koordinator i Vesna Zeng, pedagog škole, učestvovali su u projektu internacionalne razmene. Poseta je trajala sedam dana, a za to vreme učenici i nastavnici su, boraveći kod svojih domaćina, imali priliku da upoznaju karakteristike Katalonskog života, običaje i specifičnosti svake porodice.\nŠkola je u martu mesecu 2016.god. dobila poziv iz “Institut la Segarra” u gradu Cervera-Catalunya da bude jedan od učesnika u projektu internacionalne razmene đaka. Cervera je grad u pokrajini Katalonija i udaljen oko 80 km od Barselone.\n“Institut la Segarra” je srednja škola koja već nekoliko godina u okviru svojih školskih aktivnosti ima i projekat internacionalne nedelje. Ideja i cilj projekta je okupljanje đaka iz nekoliko zemalja, upoznavanje, druženje, uspostavljanje saradnje i prijateljstva između škola i gradova. Ova škola sarađuje sa Holandijom, Poljskom, Italijom, ali do sada nikada nisu imali razmenu sa đacima iz ovog dela Evrope.\nPoziv i ideja su nam se veoma dopali. Glavni koordinator celog projekta je Salvador Coma, nastavnik sa kojim smo počeli prepisku o saradnji. Dobili smo propozicije na osnovu kojih je trebalo izabrati grupu učenika, starosti 12 i 13 godina, sa dobrim uspehom u školi, dobrim znanjem engleskog jezika, učenike sa dobrim vladanjem, koji su komunikativni i imaju želju za druženjem i upoznavanjem i najbitnije od svega, bez kulturoloških predrasuda, rekla je Vesna Zeng, pedagog OŠ "Branko Radičević" Pančevo.\nU isto vreme, osim ove škole, bila je pozvana i škola iz Holandije sa kojom ovaj Institut sarađuje već nekoliko godina.\nKada smo izabrali grupu učenika, svaki od njih je napisao kratku biografiju o sebi kako bi im se našao drug ili drugarica Katalonac istih ili sličnih interesovanja kod koga će biti smešteni. Zatim su razmenili e-mail adrese, telefone i od oktobra meseca počeli da komuniciraju, kako bi se unapred upoznali, kaže Vesna.\nU okviru posete išli su u fabriku čokolade, planinarili donjim delom Pirineja, obišli primorski grad Arenys de Mar i upoznali znamenitosti Barselone.\nOsim organizovanih poseta, domaćini su učenike vodili u individualne obilaske.\nCilj ovakvih internacionalnih razmena je od višestrukog značaja. Upoznavanje kulture jednog naroda, spoznavanje da su vršnjaci u celom svetu slični, da imaju iste potrebe i interesovanja, a najvažnije od svega je rušenje predrasuda i stereotipa, kaže Vesna Zeng.\nU aprilu mesecu će učenici iz Katalonije posetiti svoje drugare u Pančevu.\nLjudi stalno vrte ono što nemaju, minimalac u Srbiji nije incident\nNove prozore i vrata dobija 6.000 domaćinstava, slede još dva poziva za zamenu stolarije\nPANČEVO: Prognoza vremena za sredu, 19. januar\nSrbija od sutra na crvenoj listi Bugarske: Ovo su nova pravila\nBBC: Zašto su žene sklonije da umru kad ih operišu muški hirurzi\nED PANČEVO: Isključenja struje za petak, 21. januar


GRAĐANI PARAĆINA TRAŽE SMENU VLASTI: Došao je kraj bahatoj vlasti Saše Paunovića! Dosta nam je njegovog lopovluka i ucena - PARAĆIN ONLINE\nGRAĐANI PARAĆINA TRAŽE SMENU VLASTI: Došao je kraj bahatoj vlasti Saše Paunovića! Dosta nam je njegovog lopovluka i ucena\nGrađani kažu da ne žele više da trpe afere, krađe, laži i obmane, te da su spremni da strpljivo čekaju na izbore do kojih, kažu, mora doći jer je nezadovoljstvo ogromno.\nParaćinci su i danas izašli na ulice svog grada, ponovo tražeći da se raspišu izbori u ovoj opštini i da Saša Paunović napusti funkciju predsednika.\nOni su poneli transparente “Paune, fašisto”, “Lopovi”, “Želimo pristojan Paraćin”, “Paune, vrati pare narodu”, “Odzvonilo je”…\nOkupljeni gradjani poručili su da su se okupili kako bio pokazali jedinstvo građana Paraćina.\n– Okupili bismo se i kako bismo pokazali da je došao kraj bahatoj i nasilničkoj vlasti fašiste Saše Paunovića, da nam je dosta njegovog lopovluka i ucena. Paunović je opštinu Paraćin pretvorio u svoje privatno vlasništvo i protiv njega su već podnete krivične prijave. Građanima Paraćina je dosta vandalskog ponašanja Saše Paunovića, dosta nam je njegovog fašističkog ponašanja koje je preuzeo od mentora Dragana Đilasa, Boška Obradovića i Vuka Jeremića – kažu okupljeni.\nDodaju da godinama „trpe torturu, lopovluk, bahatost i ostaju bez posla, bivajući konstantno izloženi pretnjama Paunovića i njegovih saboraca, dok se oni bogate i baškare“.\n– Sada je krajnje vreme da pokažemo jedinstvo i da mu stanemo na put i pitamo ga odavde zašto si, Paunoviću, uništio ovaj grad koji je nekada bio privredni centar – kažu oni. Ističu da je Paunović uništio celu opštinu Paraćin, zatvorio velike fabrike, da su ljudi ostali bez posla.\nPo svemu sudeći za nas mlade u ovoj opštini pod rukovodstvom Saše Paunovića nema budućnosti i perspektive. On i njegovi saradnici kradu opštinski novac koji pripada svim građanima, lažu građane da će uraditi ulice i obezbediti bolji zivot, a zapravo većinu novca stavljaju sebi u džepove. Oštetili su budžet opštine od više stotina miliona dinara kroz lizing radne snage, nameštanje tendera malim firmama koje su se obogatile preko noći, opraštanje komunalija svojim partijskim kolegama… Sada je vreme da takav čovek ode sa vlasti… – navode građani Paraćina.


BANE BOJANIĆ ISKRENO: „Srećan sam što me publika nije zaboravila“! - Balkan Stars\nKada se povukao pre 17 godina sa estradne scene, oženio i odselio u Ameriku, Bane Bojanić je za sobom ostavio nezavršenu priču o svojoj karijeri. Da je tako, dokazalo se kada je rešio da se vrati, a publika ga dočekala širom raširenih ruku. Sve to vreme, dok je bio van estradnih dešavanja, njegove pesme su se slušale širom regiona na radio i te stanicama.\nPesma „Neka“, sa kojom se vraća na scenu, napravila je pravu pometnju među publikom. Iako je vreme pesama u potpuno drugačijem ritmu, Bane Bojanić je za samo par dana osvojio publiku novom pesmom, a pregledi na mreži YouTube se množe neverovatnom brzinom.\n„Iznenađen sam onim što me dočekalo. Dosta stvari se promenilo, sada internet vodi glavnu reč, uslovi poslovanja su drugačiji, ali je jedno sigurno, publika je željna i uvek spremna za dobru pesmu, što se potvrdilo na pesmi „Neka“ – rekao je Bane u jednom dahu. Bojanić namerava da nastavi ozbiljno tamo gde je stao, pa će posle nove pesme, uslediti još nekoliko pesama, koje je već snimio, a kako zvuči njegova nova pesma, poslušajte u nastavku.\nBane Bojanic – Neka\nPevač Bojan Tomović (37) nastavlja da šokira region svojom brutalnom iskrenošću. Nakon priznanja da boluje od Bipolarnog poremećaja, da se razveo nakon 13 godina braka i to da bi psihički spasio svoju ženu od samoga sebe, da ne želi da ima decu jer Bipolar nasledan pa ne bi podneo da […]\n‚‚Sledeća‚‚ , Žarko Popović & Darko Golubović promovisali novi duet


Slovenci tvrde da imaju recept i za rušenje Partizana - Alo.rs\nUtakmica se igra u subotu.\nCrvena zvezda - Krka, Foto: KK Crvena zvezda\nKrka je ove sezone priredila dva velika iznenađenja, savladala je kod kuće Budućnost i Crvenu zvezdu, a sad želi da "uzme skalp" i Partizanu, lideru ABA lige. Utakmica između košarkaša Krke i Partizana igra se u sutra od 18 sati u Novom Mestu.\nTrener košarkaša Krke Vladimir Anzulović najavio je da će njegov tim igrati hrabro protiv Partizana u 20. kolu ABA lige.\n- Biće to težak meč, kao i protiv svakog protivnika u ligi. Partizan je trenutno najkvalitetniji tim u ABA ligi, tako da nemamo šta da izgubimo. Igramo kod kuće, moramo da budemo hrabri, što agresivniji i da poboljšamo igru u odbrani u odnosu na prethodni meč protiv Olimpije - izjavio je Anzulović za klupski sajt.\nKošarkaš Jure Balažić nada se da će slovenački tim pružiti dostojan otpor beogradskim crno-belima, koji su trenutni lideri u ABA ligi sa skorom 15-4.\n- Dolazim nam jedan od najjačih timova u ligi. Nadam se da možemo dobro da im se suprostavimo, očekujem veliku podršku navijača. Moramo da odigramo pametno i u napadu i odbrani, da ne grešimo mnogo, jer su oni tim koji će iskoristiti svaku priliku koja im se ukaže - rekao je Balažić.\nkk krka KK Partizan ABA liga Košarka


2. Rapid turnir ŠK Omladinac-Budućnost\nKao uvod u nastavak takmičenja u I ligi Crne Gore, 8. oktobra u prostorijama Budućnosti odigran je još jedan rapid turnir ŠK Omladinac-Budućnost. Učestvovalo je 8 igrača, a članovima Omladinca se, kao i na prethodnom turniru, pridružio jedan od trenera u klupskoj školi VM Nikola Đukić.\nPeta uzastopna titula Budućnosti\nPremijer liga Crne Gore za 2017, odigrana u Čanju od 23. septembra do 1. oktobra, završena je zasluženom pobjedom ŠK Budućnost. Iako konačna tabela ostavlja utisak ubjedljivog trijumfa našeg tima, nije bilo nimalo lako savladati brojna iskušenja na putu do pete uzastopne titule pobjednika, čini se, nikad ujednačenije Premijer lige.\nFIDE rejting lista - oktobar 2017\nJoš jedan prilično miran mjesec za najbolje crnogorske šahiste, bez velikih promjena poretka u vrhu liste. Treba posebno izdvojiti veliki uspon Aleksandra Tomića koji je zahvaljujući izvanrednom rezultatu na ligi BiH uz intermajstorsku normu osvojio i 53 poena rejtinga, pa je sada 22. igrač Crne Gore sa 2304.\nAmatersko prvenstvo Crne Gore 2017\nFM Sreten Đukanović osvojio je titulu amaterskog prvaka Crne Gore za 2017. godinu, na Prvenstvu koje je igrano 16. i 17. septembra u Bijelom Polju. Član ŠK Budućnost pokazao je sigurnu igru tokom čitavog takmičenja i bez poraza prvi prošao kroz cilj sa 7 poena iz 9 kola.


Elektroprivreda Republike Srpske u naredne tri godine investira 770 miliona evra u zelenu energiju\nGradnja HE Dabar (slika: ERS.ba)\nPrioritet Elektroprivrede Republike Srpske (ERS) je izgradnja elektroenergetskih postrojenja iz obnovljivih izvora energije i to je predviđeno strategijom razvoja energetskog sektora, ali i desetogodišnjim planom razvoja ove kompanije.\nLuka Petrović, generalni direktor ERS-a, je naveo da su trogodišnjim planom poslovanja predviđene investicije vredne 1,5 milijardi KM (oko 770 miliona evra). ERS trenutno razvija pet kapitalnih projekata – Hidrolektranu Dabar, hidroenergetski sistem (HES) Gornja Drina, Hidroelektrane na Bistrici, vetropark Hrgud i solarnu elektranu Trebinje 1, prenela je Srna.\nKompanija je ranije najavila da će u narednih deset godina izgraditi elektrane na OIE snage 1.000 MW.\nPotpisivanje ugovora za pripremne radove za HES Gornja Drina očekuje se narednog meseca\nPrema rečima Petrovića, akcenat je stavljen na nastavak izgradnje i završetak HE Dabar instalisane snage 160 MW, a glavni radovi su u toku.\n„Taj posao treba da se nastavi izgradnjom brane u Pošćenju, kao i nizvodnog kanala u Dabarskom polju dužine 5,5 kilometara“, naglasio je Petrović.\nZbog korone kasni izbor izvođača radova za vetropark Hrgud\nZa HES Gornja Drina ERS je pribavio građevinsku dozvolu za pripremne radove, a potpisivanje ugovora za pripremne radove očekuje se narednog meseca.\nPetrović je podsetio da je za HE na Bistrici, ERS potpisao ugovor o izvođenju radova sa kineskom kompanijom AVIK, a vrednost ugovora je 102 miliona evra.\nDosta suinvestitora zainteresovano za solarni park Trebinje 1\nZbog komplikovanih procedura KWF banke, kao i pandemije virusa korona odabir izvođača radova za vetropark Hrgud se očekuje krajem ove godine, rekao je Petrović.\nOn je istakao da je za gradnju solarnog parka Trebinje 1 zainteresovan veliki broj suinvestitora.\nTagovi: dekarbonizacija, ERS, HE Bistrica, HES Gornja Drina, Hrgud, investicije, Trebinje\nPočetna » Vesti » OIE » Elektroprivreda Republike Srpske u naredne tri godine investira 770 miliona evra u zelenu energiju\nJevto / 08.03.2021.\nDa li je razmatrana mogućnost izrade Vjetroparka na Repašnici /Prostor u okruženju Dabarskog polja, okružen selima Milavići sa severa, Strupići sa zapada, Dolovi sa juga i Zasada sa istoka/ ima usmeren koridor strujanja vetrova na pravci istok-zapad, Zemljište, kameniti golet bez ikakve delatnosti i verovatno sve državna imovina.


NUNS poziva novinare da se prijave za učešće na Medijskoj letnjoj školi - Dijalog.net\nNaslovna Civilno društvo NUNS poziva novinare da se prijave za učešće na Medijskoj letnjoj školi\nNUNS poziva novinare da se prijave za učešće na Medijskoj letnjoj školi\nBeograd, 13. jul 2019. – Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) je pozvalo novinare da se prijave za učešće na Medijskoj letnjoj školi.\nMedijsku letnju školu organizuje USAID kroz Projekat jačanja okruženja za održivost medija od 16. do 18. avgusta ove godine.\nLetnja škola je namenjena mladim novinarima, urednicima i menadžerima iz tek osnovanih ili mladih medijskih inicijativa, kao i onima koji o osnivanju medija tek razmišljaju, a žele da steknu neophodna znanja i veštine za razvoj održivog medijskog biznisa.\nTrodnevna škola će u fokusu imati teme: razvoj misije, analiza ciljnih grupa, kreiranje relevantnog sadržaja, poželjni formati i izvori sadržaja, kreiranje uredničke i poslovne politike zasnovane na podacima, interakcija s publikom i izgradnja zajednice, održivi poslovni modeli, i druge, navodi NUNS u saopštenju.\nZainteresovani za učešće, mogu da se prijave najkasnije do 31. jula u 17 časova.\nPrethodno Tracz (IREX Srbija): Nezavisni mediji u Srbiji treba da iskoriste potencijale novih tehnologija\nSledeće Stojanović: Krajnje je vreme da opozicija proglasi bojkot izbora\nTop Tags evropske integracije Srbija i Evropska unija lokalna samouprava konkurs vladavina prava mediji ljudska prava Društvo OCD Vlada Republike Srbije istraživanje Evropska komisija Evropska unija mladi Civilno društvo


02.10.2020. / 8:20\nBRISEL – Komesar za evropsku politiku susjedstva i pregovore o proširenju Oliver Varhelji predstavio je nacrt Ekonomsko-investicionog plana za zapadni Balkan na video-konferenciji na kojoj su učestvovali ministri spoljnih poslova i evropskih integracija iz regiona, među kojima i ministar za evropske integracije Srbije Jadranka Joksimović.\n“Plan je važan i vrlo konkretan dokaz da zapadni Balkan predstavlja područje od strateškog značaja za EU. Opredeljujući značajna sredstva iz budžeta, EU će pomoći izgradnju ključne regionalne inFrastrukture i razvoj privatnog sektora čime će biti podržana intenzivnija ekonomska saradnja i snažnije integrisanje regiona u evropske i globalne privredne tokove i procese“, rekla je Joksimović.\nRealizacija plana finansiraće se kombinacijom bespovratnih sredstava EU i povoljnim zajmovima međunarodnih finansijskih institucija među kojima su EIB i EBRD. Srna\nTagovi: Ekonomsko-investicioni planzapadni balkan


Mihajlović: Za mesec dana znaće se koliko ljudi ide iz Železnica | Serb.rs\nSerb.rs > SRBIJA > Mihajlović: Za mesec dana znaće se koliko ljudi ide iz Železnica\nMihajlović: Za mesec dana znaće se koliko ljudi ide iz Železnica\n22. avgusta 2016. / Komentari su isključeni na Mihajlović: Za mesec dana znaće se koliko ljudi ide iz Železnica\nMinistarka saobraćaja, gradjevinarstva i infrastrukture Srbije Zorana Mihajlović (foto:www.newsweek.rs)\nU narednih mesec dana tačno će se znati koliki broj zaposlenih treba da ode iz Železnica Srbije, a po nekim procenama sa kojima se svi slažu, to je više od 2.000 ljudi, izjavila je ministarka saobraćaja, gradjevinarstva i infrastrukture Srbije Zorana Mihajlović.\nOna je u interviju agenici Beta kazala da niko od 16.000 zaposlenih neće otići Železnica Srbije bez socijalnog programa koji treba da prihvate i poslovodstvo, i sindikat, i Vlada Srbije.\n„Trenutno razgovaramo sa sindikatima u Železnici Srbije i utvrdjujemo socijalni program koji bi trebalo da bude onako negde kako je to uradjeno i za Elektroprivredu Srbije (EPS)“, naglasila je Mihajlović.\nPo njenim rečima, prvo će se ići na prijavljivanje na dobrovoljni odlazak iz preduzeća onih radnika koji ispunjavaju bar jedan uslov za penziju.\n„Neka procena koja je prihvaćena od svih je da bi do kraja godine iz Železnica moglo da ode preko 2.000 ljudi. Očekujemo prvo da vidimo koji je broj ljudi koji će se dobrovoljno javiti za odlazak, ali važno je da svi zaposleni u Železnici treba da budu sigurni da niko neće otići, a da ne dobije socijalni program sa kojim će se složiti i poslovodstvo, i sindikati, i Vlada Srbije“, kazala je ona.\nOna je istakla da je veliki problem Železnica Srbije to što imaju mnogo više starijih radnika nego mladjih, i mnogo zaposleni u administraciji, dok nedostaje mašinovodja i pružnih radnika.\nMihajlovića koja je i u prethodnom mandatu Vlade Srbije bila ministarka saobraćaja, gradjevinarstva i infrastrukture, naglasila je da je u Želežnicama Srbije u prethodnih godinu dana uradjeno mnogo, precizirajući da su razgraničeni odnosi i delatnosti i formirane tri kompanije.\n„Prvi put posle dugo vremena je tačno utvrdjen popis imovine tog preduzeća, utvrdjen je višak imovine i ona se sada prodaje, a taj novac će ići na namirenje odredjenih dugova. Prvi put je rešeno i pitanje odnosa EPS i Železnice, odnosno plaćanje istorijskih dugova koji postoje u Železnici, a utvrdjeni su i tačni spiskovi pruga koje se ne koriste više od 20 godina, kao i pruga koje će zbog neracionalnsti biti ponudjene lokalniim samoupravama da one upravljaju njima“, rekla je Mihajlović.\nOznake: ministarstvo, otpuštanja, sns, srbija, vesti, železnica, zorana mihajlović / Objavljeno u: SRBIJA


Počinje prodaja ulaznica za "Adria Tour", cene veoma popularne - Sportska centrala\n3 jun 2020. 10:42\nKošarkaNemanja- 5 jul 2020. 11:52 0\nNOVA BOMBA: Italijani sele Fredeta u Crvenu zvezdu!\nKošarkaški klub Panatinaikos okončao je saradnju sa Džimerom Fredetom, a kako navode italijanski mediji, njegova naredna destinacija...\nFudbalNemanja- 5 jul 2020. 11:31 0\nSezona sa indeksom korisnosti od 23.6! Partizan angažovao Amerikanca\nKošarkaški klub Partizan angažovao je Amerikanca Treja Dreksela iz zemunske Mladosti. Najbolji igrač Košarkaške...\nAmerički teniseri Sem Kveri i Tenis Sandgren smatraju da bi US open trebalo da se održi iako...\nUlaznice za regionalni teniski spektakl „Adria Tour“ od danas su u prodaji, a cene su više nego popularne.\nTako će svako ko u Beogradu želi da na delu vidi najboljeg tenisera sveta Novaka Đokovića morati da izdvoji 600 dinara, koliko košta karta za dnevni termin za subotu ili nedelju, odnosno za celodnevni program u petak, dok je večernji program tek nešto skuplji – 800 dinara. Prodaja će početi tačno u podne preko sajta www.tickets.rs kao i prodajnih mesta Ticket Vision-a.\nOdluku o povoljnoj ceni ulaznica doneo je organizacioni tim „Adria Tour“ događaja, na čelu sa direktorom Đorđem Đokovićem, pre svega kako bi omogućio ljudima koji iskreno vole sport da budu u prilici da uživaju u jednom ovakvom turniru.\n– Odluka za cene nije bila laka jer smo morali mnogo toga da uzmemo u obzir, a naročito tešku situaciju zbog koronavirusa. S obzirom na to da je ovo humanitarni događaj i da sredstva idu u dobrotvorne svrhe, kao što su programi ranog razvoja naše dece koje sprovodi „Fondacija Novak Đoković“, izabrali smo da ponudimo povoljne cene. Između ostalog, vodili smo se time da četvoročlana porodica može da priušti dolazak na turnir i da uživa u partijama nekih od najboljih tenisera na svetu, kao što su Novak, Dominik Tim, Aleksander Zverev, Grigor Dimitrov, zatim naši asovi Viktor Troicki, Dušan Lajović, Filip Krajinović…Ukupno ih je sedmorica, dok će osmi učesnik beogradskog izdanja „Adria Tour“ to mesto steći kroz TSS Tour koji se igra u nedelji pre, istakao je Đoković.\nBezbednost posetilaca i učesnika događaja je prioritet svih na „Adria Tour“ događaju.\n– Mi kao organizatori najviše od svega brinemo i vodimo računa o bezbednosti, bez obzira na to što su trendovi takvi da se svaki dan smanjuje broj obolelih od koronavirusa. Ne želimo da se bilo ko oseća nebezbedno kada dođe na događaj. Zbog toga svaki gledalac će na ulazu dobiti zaštitnu masku, dezinfekciona sredstva će biti raspoređena svuda po centru, i takođe pre početka i posle završetka svakog sportskog događaja vršiće se dezinfekcija celog centra.\nU petak je obezbeđen celodnevni program, koji počinje od 12h ženskim finalom TSS Tour-a, posle čega na red dolazi muško finale, čiji pobednik stiče pravo igranja na „Adria Tour“. Od 16h po rasporedu su druga iznenađenja i zanimljvosti za publiku, u čemu će centralno mesto imati Novak Đoković. U subotu se igraju mečevi u dva termina, baš kao i u nedelju, a najbolji teniser sveta, pod uslovom da stigne do finala, biće učesnik u svakom od njih.\n– Očekujemo jedan veliki i sjajan spektakl od petka do nedelje, koji će se prenositi u regionu na Sportklubu, dok će slika sa TC Novak ići još u preko 100 zemalja sveta. Ponosni smo na to što smo obezbedili jedan ovakav događaj, iako nije bilo nimalo lako sve organizovati u roku od par nedelja koliko smo imali na raspolaganju. Izazov je bio i obezbeđivanje dolaska velikih teniskih imena, ali je tu Novak odradio veliki posao. Sa druge strane, želim da napomenem da igrači dolaze besplatno, i svi su se odrekli nagradnih fondova u korist humanitarnih organizacija po svom izboru. Svesni su koliko je pomoć širom sveta potrebna. To su sve sjajni momci i njima je bilo sasvim dovoljan argument to što se neko kao što je Novak angažovao za tako veliki događaj.\n– Celokupna ideja o „Adria Tour“ je izvanredna, posebno u trenucima kada nema sportskih događaja. Drago nam je što ćemo biti prvi, ili među prvim sportskim događajima na svetu sa publikom, čime ćemo da otvorimo sportski svet, zaključio je Đorđe Đoković.\nNemanja- 5 jul 2020. 12:48 0\nSelektor vaterpolo reprezentacije Srbije Dejan Savić negativan je na virus korona, posle 14 dana izolacije i pozitivnog rezultata. Nakon...\nŠćekić i Lakčević pobedili virus korona\nNemanja- 5 jul 2020. 12:25 0\nFudbaleri Partizana Aleksandar Šćekić i Nikola Lakčević više nisu pozitivni na virus korona. Dvojica fudbalera su u prethodnom periodu...\nUživaj u kvalitetnom fudbalu i osvoji 10.000 dinara\nNemanja- 5 jul 2020. 12:11 0\nKada ima fudbala, ima svega! Bogata sportska ponuda savršeni je mamac za nedeljni tiket, a brojne promocije Meridian kladionice pružaju ti priliku...\nNemanja- 5 jul 2020. 11:52 0\nKošarkaški klub Panatinaikos okončao je saradnju sa Džimerom Fredetom, a kako navode italijanski mediji, njegova naredna destinacija mogla bi da bude Crvena...\nNeverovatne i nezamislive scene u Beogradu. Reprezentativac Srbije Duško Tošić je napadnut nožem u centru grada. Zošić i Andreja...\nKošarkaški klub Partizan angažovao je Amerikanca Treja Dreksela iz zemunske Mladosti. Najbolji igrač Košarkaške lige Srbije iz prošle sezone...


Gradske zidine Piran\nŠta videti u Piranu\nPiran (o mestu)\nNazad na » Piran\nPiran je okružen fortifikacijskim zidinama koje se izgrađene i obnavljane u različitim fazama tokom vekova, prvobitno obuhvatajući oblast zapadno od Tartinijevog trga a kasnije i celog poluostrva. Veruje se da prve zidine izgrađene za odbranu naselja datiraju iz 7 veka.\nGradske zidine Piran mapa\nUdaljenonost Piran Beograd\nPiran je okružen fortifikacijskim zidinama koje se izgrađene i obnavljane u različitim fazama tokom vekova, prvobitno obuhvatajući oblast zapadno od Tartinijevog trga a kasnije i celog poluostrva. Veruje se da prve zidine izgrađene za odbranu naselja datiraju iz 7 veka. Veruje se da zadašnji izgled datira iz 15 veka, a najočuvaniji deo trvđave nalazi se istočno od centra grada na brdu Morgoron. Nakon nedavnih renoviranja ovaj deo utvrđenja je ponovo otvoren za posetioce koji mogu uživati u prelepom pogledu na grad i okolinu.\nUtvrđenje krasi 7 prelepih kapija i to:\nPrva Rašporova kapija - izgrađena u Gotskom stilu, prilaz iz Ruzmanove ulice.\nDruga Rašporova kapija - Izgrađena 1470 godine, prilaz takođe iz Ruzmanove ulice.\nKapija Marčana - izgrađena je u renesansnom stilu 1534 godine, možete joj prići iz ulice Slobode.\nKapija Milje - izgrađena u 13 veku i predstavlja jednu od najstarijih kapija u gradu, nalazi se u distriktu Punta koji vodi ka moru.\nDolfinova kapija - najlepša i najbolje očuvana kapija u gradu. Izgrađena je 1483 godine i možete joj prići iz Savudrijske ulice.\nPoljska kapija - Veruje se da je izgrađena u 15 veku, nalazi se u blizini nekadašnje većnice grada.\nKapija Svetog Đorđa - Izgrađena je u Baroknom stilu i povezana je sa gradskom sudnicom.\nTagovi: Gradske zidine leto 2019, Piran mapa\nPiran Istorijska nasleđa