POTPISAN SPORAZUM O BEZBJEDNIJOJ RAZMJENI PODATAKA O UMRLIMA; Brža provjera preminulih korisnika i smanjenje zloupotrebe prilikom isplate penzija\nMinistar uprave i lokalne samouprave Republike Srpske Lejla Rešić i direktor Fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje Srpske Mladen Milić potpisali su u Banjaluci sporazum o korištenju podataka o umrlim licima, koji će omogućiti bezbjedniju razmjenu podataka na dnevnom nivou i ubrzati provjeru vjerodostojnosti informacija o korisnicima Fonda.\nRešićeva je navela da potpisivanje Sporazuma o korištenju podataka iz Centralne baze drugog primjerka matičnih knjiga, koji su evidentirani u matičnoj knjizi umrlih i preneseni u Centralnu bazu, predstavlja unapređenje dugogodišnje uspješne saradnje Ministarstva i Fonda PIO.\n"Od danas ćemo koristiti bezbjednosno mnogo kvalitetniju aplikaciju, koja će Fondu PIO obezbijediti ažuriranje podataka na dnevnoj bazi, što će doprinijeti i bržoj provjeri preminulih korisnika, te smanjiti zloupotrebe prilikom isplate penzija", rekla je Rešićeva novinarima nakon potpisivanja Sporazuma.\nOna je pojasnila da će Sporazum doprinijeti unapređenju saradnje u bezbjednosnom smislu, ali i unapređenju same tehnologije, jer su do sada podaci bili ažurirani na mjesečnom nivou, a za njihovu razmjenu korištena je zastarjela tehnologija.\nMilić je naveo da će nova tehnologija omogućiti da se podaci koji budu uneseni u knjigu umrlih u bilo kojoj lokalnoj zajednici u Republici Srpskoj istog momenta nađu i u bazi podataka Fonda PIO.\n"Istog momenta pristupa se obustavljanju isplate penzije, odnosno, ukoliko ima nasljednik, onda on podnosi zahtjev za ostvarivanje prava na porodičnu penziju", rekao je Milić.\nNavodeći da dosadašnja praksa nije obavezivala korisnike prava na penziju da dostavljaju potvrdu o životu, on je rekao da je bilo velikih problema i značajnih odliva sredstava iz budžeta, jer vrijeme smrti nije pravovremeno prijavljivano.\n"Nastavićemo da pratimo savremena dostignuća informacionih tehnologija u ovoj oblasti, mada i sada možemo reći da je bezbjednost podataka 100 odsto zagarantovana", dodao je Milić.\nPrema njegovim riječima, ima 210.000 korisnika prava na penzijsko-invalidsko osiguranje koji žive u Republici Srpkoj, dok oko 50.000 njih živi van teritorije Srpske.\nMilić je naveo da će ključna tačka razovora na 10. jubilarnim susretima direktora fondova PIO sa prostora bivše Jugoslavije biti kako da se maksimalno zaštiti razmjena podataka između fondova.\n"Podaci se i sada razmjenjuju, ali to su razmjene na mjesečnom ili kvartalnom nivou, zbog čega dolazi do finansijskih gubitaka, jer nemamo pravovremene podatke o nastupima smrti korisnika", rekao je Milić.\nIzvor: Glas Srpske, 01.08.2017.


Usponi i padovi na putu ka statusu kandidata | EurActiv Srbija\nUsponi i padovi na putu ka statusu kandidata\nObjavljeno : 01.03.2012.\t Tweet\nNeizvesnost oko statusa kandidata bi trebalo da konačno bude otklonjena na dvodnevnom sastanku lidera EU koji počinje 1. marta u Briselu, s obzirom da su sve članice Evropske unije, uključujući Rumuniju, preporučile liderima EU da Srbiji odobre status kandidata za članstvo. Na samitu će, međutim, još biti rasprave o tome. Srbija nešto više od dve godine čeka na dodeljivanje statusa kandidata, a taj proces protekao je u neizvesnosti, uz mnoge pomake i zastoje i smenjivanje poleta i pesimizma.\nNajveći pomak je bilo hapšenje optuženih za ratne zločine Ratka Mladića i Gorana Hadžića, čime je ostvarena puna saradnja sa Haškim tribunalom. To pitanje dugo je opterećivalo odnose EU i Srbije i njen napredak u integracijama. Međutim, nakon toga je postalo jasno da dalji napredak u integracijama neće biti moguć bez poboljšanja odnosa sa Prištinom i rešavanja nekih konkretnih pitanja koja treba da doprinesu normalizaciji života građana. Kosovskom pitanju tada je data pažnja delimično zbog toga što je ono dugo bilo zasenjeno uslovom saradnje sa Hagom, ali delom i zbog realnog zaoštravanja odnosa tokom leta 2011.\nIako se pitanje odnosa sa Prištinom već pominjalo u izveštaju Evropske komisije za 2010, ono je bilo potisnuto u drugi plan do hapšenja bivšeg ratnog komandanta Vojske Republike Srpske Ratka Mladića krajem maja i bivšeg vođe hrvatskih Srba Gorana Hadžića u julu. U izveštaju Komisije za 2010. od Srbije je zatražen predusretljiviji stav prema učešću Kosova u regionalnoj saradnji i trgovini, uz priznavanje tada spornog carinskog pečata Kosova i dalje unapredenje saradnje s Euleksom, posebno oko sređivanja prilika na severu Kosova.\n22. decembar 2009: Srbija je podnela zahtev za članstvo u EU.\n25. oktobar 2010: Savet ministara EU je na sastanku u Luksemburgu zatražio od Evropske komisije da izradi mišljenje o spremnosti Srbije da dobije status kandidata za članstvo u EU.\n24. novembar 2010: Srbiji uručen Upitnik na osnovu koga Evropska komisija ocenjuje spremnost za dobijanje statusa kandidata za članstvo u EU.\n29. decembar 2010: Vlada Srbije usvojila Akcioni plan za ispunjavanje preporuka iz Izveštaja Evropske komisije o napretku Srbije, odnosno uslova za dobijanje statusa kandidata.\n31. januar 2011: Srbija uručila odgovore na Upitnik koji predstavljaju presek stanja u različitim oblastima ključnim za pridruživanje.\n8. i 9. mart 2011: U Briselu su održani prvi razgovori u okviru dijaloga Beograda i Prištine pod pokroviteljstvom EU.\n26. maj 2011: Uhapšen bivši ratni komandant Vojske Republike Srpske Ratko Mladić, koji je koji je pred Haškim tribunalom optužen za ratne zločine u BiH i genocida nad muslimanima u Srebrenici.\n2. jul 2011: Beograd i Pristina postigli dogovor o razmeni kopija matičnih knjiga i slobodi kretanja i načelan dogovor o priznavanju univerzitetskih i školskih diploma.\n20. jul 2011: Uhapšen bivši vođa hrvatskih Srba Goran Hadžić koji je pred Haškim tribunalom optužen za zločine nad nesrbima u istočnoj Slavoniji, Baranji i zapadnom Sremu 1991-92.\n20. jula 2011: Vlada Kosova odlučila je da uvede embargo na uvoz robe iz Srbije zbog nepriznavanja kosovskog carinskog pečata.\n26. jul 2011: Priština je pokušala da preuzme kontrolu nad prelazima na severu Kosova, što pokreće višemesečnu krizu. Izbijaju neredi na severu Kosova, Srbi postavljaju blokade na putevima ka prelazima, a dijalog se odlaže.\n23. avgust 2011: Nemačka kancelarka Angela Merkel prenela je srpskim zvaničnicima stavove Nemačke o uslovima za dobijanje statusa kandidata.\n2. septembar 2011: Beograd i Priština su postigli dogovor o carinskom pečatu za Kosovo.\n12. oktobar 2011: Evropska komisija je objavila Mišljenje u kome je predložila da se Srbiji odobri status kandidata uz očekivanje da se nastavi dijalog Beograda i Prištine i već postignuti sporazumi primene.\n3. decembar 2011: Beograd i Priština postigli dogovor o prelazima na Kosovu, odnosno o integrisanom upravljanju granicom/prelazima.\n9. decembar 2011: Lideri EU su odložili odluku o dodeljivanju statusa kandidata Srbiji za mart.\n24. februar 2012: Beograda i Priština postigli dogovor o regionalnom predstavljanju Kosova i primeni sporazuma o integrisanom upravljanju granicama/prelazima.\n28. februar 2012: Ministri spoljnih poslova EU su preporučili dodeljivanje statusa kandidata Srbiji.\n1. i 2. mart: Samit EU na kome će se odlučivati o zahtevu Srbije za dodeljivanje statusa kandidata.\nTo će, kako će se pokazati u drugoj polovini 2011, a posebno nakon posete nemačke kancelarke Angele Merkel Beogradu u avgustu, biti u nešto oštrijoj i konkretnijoj formi i uslovi za dodeljivanje statusa kandidata. Merkelova je, takođe, jasno stavila od znanja da se na Kosovu moraju rasformirati srpske strukture.\nLideri EU su tako odložili odluku o dodeljivanju statusa kandidata Srbiji na sastanku 9. decembra 2011. i zatražili od nje dalji napredak u sprovođenju postignutih sporazuma u dijalogu s Prištinom, uključujući i sporazum o integrisanom upravljanju prelazima/granicama (IBM), pronalaženje rešenja za učešće i Beograda i Prištine na reginalnim skupovima i aktivnu saradnju neophodnu za izvršavanje mandata Euleksa i Kfora.\nEvropska komisija je bila nešto blaža u svom Mišljenju od 12. oktobra 2011, pošto je predložila da se Srbiji odobri status kandidata za prijem u EU, "podrazumevajući da ce Srbija nastaviti dijalog sa Kosovom i ostvariti brz napredak u sprovodenju do sada postignutih dogovora u ovom dijalogu".\nMeđutim, procene dela zemalja, pre svega Nemačke, o ispunjenosti uslova razvejale su očekivanja srpskih zvaničnika da će Srbiji sigurno dobiti status kandidata pa čak i datum za pregovore, pa je optimizam koji je dominirao u prvoj polovini godine ustupio mesto pesimizmu u drugoj polovini godine.\nPooštravanju stava doprinela je kriza na severu Kosova, koja je izbila krajem jula pošto je Priština pokušala da preuzme kontrolu nad prelazima u tom delu pokrajine posle uvođenja zabrane uvoza roba iz Srbije. Tada su izbili su neredi, kontrolu nad prelazima je preuzeo Kfor, a kosovski Srbi su postavili blokade na putevima ka prelazima. Dijalog je prekinut, a EU je posebno osudila napade na pripadnike međunarodnih snaga.\nRazgovori Beograda i Prištine su nastavljeni tokom jeseni, postignut je dogovor o carinskom pečatu, a kasnije neposredno pred samit EU u decembru i o kontroli nad administrativnim prelazima. To, međutim, nije bilo dovoljno za pozitivnu odluku lidera EU.\nNakon odlaganja odluke o statusu kandidata za mart usledio je period zatišja, da bi u februaru 2012. ispunjavanje uslova za status kandidata ponovo došlo u prvi plan.\nNapredak je postignut u poslednji čas. Delegacije Beograda i Prištine postigle su 24. februara u Briselu nakon višednevnih pregovora dogovor o regionalnom predstavljanju Kosova, što je povećalo šanse Srbije da dobije status kandidata.\nSamo četiri dana nakon toga ministri spoljnih poslova EU preporučili su liderima EU da Srbiji odobre taj status, ali će lideri morati da ponovo raspravljaju o tome. Ovog puta je Rumunija bila članica koja blokira pozitivnu odluku uslovljavjaući je unapređenjem položaja Vlaha u Srbiji. Ovo protivljenje Rumunije pokazuje na kakve prepreke zemlja kandidat može da naiđe u pristupanju ukoliko ima bilo kakvo otvoreno bilateralno pitanje.\nIako često u drugom planu, za dodeljivanje statusa kandidata je od ključnog značaja i sprovođenje reformi. Vlada Srbije je krajem decembra 2010. usvojila ambiciozan plan aktivnosti za ispunjavanje uslova za sticanje statusa kandidata, u okviru koga je planira da u 2011. usvajanjem novih zakona i izmenama postojećih otkloni sistemske nedostatke, stvori uslove za suzbijanje korupcije i unapredi rad pravosuđa.\nTokom prošle godine usvojen je veliki broj zakona, ali je ostalo otvoreno pitanje njihove primene koja će posebno biti značajno kada Srbije počne pregovore o članstvu u EU.\nMeđu planiranim aktivnostima posebno je bilo važno pronalaženje odgovarajućeg modela za restituciju i rešavanje pitanja vraćanja imovine na lokalnom nivou i javne svojine Vojvodini. Zakoni o tome su usvojeni u septembru, neposredno pred donošenje Mišljenja Evorpske komisije. Pored javne svojine i restitucije, jedno od ključnih pitanja je bilo i stvaranje okvira za efikasniju kontrolu finansiranja politickih organizacija, a u junu je usvojen Zakon o finansiranju političkih aktivnosti, koji bi trebalo da to omogući.\nFormalni zahtev za status kandidata je bio i ukidanje blanko ostavki što je Komisija tražila u Izveštaju iz 2010. Praksu da je vlasnik poslaničkog mandata stranka, a ne poslanik, Srbija je prekinula u maju 2011. kada je republička skupština usvojila izmene zakona o izboru narodnih poslanika. Ubrzo zatim, blanko ostavke su ukinute i u lokalnim skupštinama.\nZa Evropsku komisiju je i dalje posebno značajana reforma pravosuđa, odnosno proces revizije reizbora sudije i tužialaca, kao i pitanje medijskih sloboda i stanje u toj oblasti.\n: Postignut dogovor Beograda i Prištine\n: Lajčak: Iskoristiti svaki trenutak do odluke EU\n: Kosovo ne sme da ugrozi put ka EU


Počeo Sajam nameštaja - LookerWeekly.com magazin\n· 05/11/2019 ·5 min read\nGodišnji pregled kretanja u kreativnoj industriji nameštaja i drvnoj industriji u regionu i svetu i ove jeseni dogodiće se na Beogradskom sajmu. Očekuje se da će tokom šest dana događaj posetiti oko 85 hiljada posetilaca, što potvrđuje kvalitet manifestacije, a Beogradski sajam nameštaja etablira u regionalni centar u oblasti promocije nameštaja.\n57. Međunarodni sajam nameštaja, opreme i unutrašnje dekoracije, uz 57. Međunarodni sajam mašina i alata iz oblasti drvne industrije, donosi priliku domaćim posetiocima da se u Beogradu upoznaju sa najatraktivnijim dizajnerskim rešenjima i sagledaju novitete koje su do sada mogli da vide samo na najpoznatijim svetskim sajmovima.\nHala 1 – Tapacirani i stilski nameštaj Hala 1A – Galanterija i dekor Hala 2B – Dizajnerski nameštaj Hala 2C – Mladi dizajneri i škole Hala 2A – Pločasti materijali Hala 3 – Dizajnerski nameštaj Hala 3A – Dizajnerski nameštaj Hala 4 – Nameštaj za uređenje enterijera, repromaterijali, boje, lakovi, okovi, federi, komore za sušenje… Hala 5 – Mašine i alati za drvnu industriju\nPrvi put na sajmu učestvuju dva prestižna italijanska brenda – Colombini Casa i Cappellini, kao i danski Muuto, hrvatski Nunc i Hespo, severnomakedonski Fagus i srpske firme Lesnina S, Emmezeta i mnogi drugi. Među novitetima na ovogodišnjem sajmu su kolekcije nameštaja koje ne mogu ostati neprimećene, jer predstavljaju vrhunac u pogledu estetike i kvaliteta: spoj najsavremenije tehnologije i drveta, vizuelno sofisticiran, ali i funkcionalan nameštaj, bezvremene forme, nameštaj u koji su integrisani vrhunski svetlosni efekti, reinterpretirani tradicionalni komadi svežom i jednostavnom estetikom, kvalitetan minimalistički dizajn, sofisticirani aksesoari…\nNagrada “Zlatni ključ” – Nagrada za najbolja rešenja Zlatni ključ je nagrada koju žiri sastavljen od internacionalnih eksperata dodeljuje najuspešnijim izlagačima na sajmu, ukazujući na najkvalitetnija i najinovativnija rešenja. Okupljanje internacionalnog žirija Beogradski sajam nameštaja stavlja u međunarodni kontekst i izdvaja ga kao relevantnu instituciju u sferi industrije nameštaja. Nagrada „Sajamski ključ“ Nagrada Sajamski ključ biće dodeljena za doprinos podizanju kvaliteta manifestacije i ukupan sajamski nastup.\n57. Međunarodni sajam mašina i alata iz oblasti drvne industrije od 5. do 9. novembra 2019. godine u hali 5\nParalelno sa 57. Međunarodnim sajmom nameštaja, opreme i unutrašnje dekoracije odvijaće se 57. Međunarodni sajam mašina i alata iz oblasti drvne industrije, koji će trajati dan kraće – od 5. do 9. novembra u hali 5 Beogradskog sajma.\nOd izuzetne važnosti za drvno-prerađivačku industriju Srbije, sajam prikazuje inovacije, najnovija tehničko-tehnološka rešenja kao i pravce razvoja i perspektivu drvne i industrije nameštaja.\nEkspanziji domaće drvne industrije na Sajmu mašina i alata iz oblasti drvne industrije doprineli su veliki prirodni resursi i potencijali Srbije, jasna biznis orijentacija sajma kao i program vrhunskog kvaliteta.\nIzložbeni program obuhvata najnovije mašine za visoku preciznost primarne i završne obrade drveta, pilane, sušare, mehaničke, električne i pneumatske alate.\nPored reprezentativnih domaćih predstavnika i brendova, zapažen broj izlagača dolazi iz Nemačke, Italije, Slovenije, Hrvatske, Austrije…\nSajam predstavlja izuzetnu priliku proizvođačima mašina i alata, uvoznicima i distributerima da svoje proizvode i novitete prezentuju proizvođačima i kupcima nameštaja, trgovcima, dizajnerima, arhitektama i menadžerima, veleprodajnim i maloprodajnim distributerima.\nPromocija industrije nameštaja i drvne industrije Srbije\nZa strane investitore Srbija je jedna od najatraktivnijih destinacija za ulaganje. Beogradski sajam nameštaja utemeljen je kao vodeći generator domaćeg izvoza i mesto promocije najboljih ideja i proizvoda sa ovih prostor. Ova manifestacija je prilika da drvna industrija i industrija nameštaja Srbije predstave svoje aktuelne domete i dalje potencijale.\nDrvna industrija Srbije beleži rekordan suficit u razmeni sa inostranstvom. U ekspanziji je proizvodnja i izvoz nameštaja od punog drveta, visokog kvaliteta, a sve značajnija je i proizvodnja i prodaja pločastog nameštaja.\nOva industrija ima izuzetan potencijal zbog kvaliteta sirovinske baze u Srbiji, očuvanih i obnovljivih prirodnih resursa, a njen razvoj podstiče razvoj preduzetništva, rast zaposlenosti i regionalni razvoj.\nDomaće kompanije konstantno modernizuju opremu i prilagođavaju se zahtevnim trendovima i potrebama tržišta. Saradnja dizajnera nameštaja i enterijera sa domaćim proizvođačima nameštaja rezultira visokokvalitetnim proizvodima koji su izvozno orijentisani.\nZnačaj manifestacije za domaću i regionalnu privredu ogleda se u afirmaciji domaćih proizvođača iz oblasti drvne industrije i mogućnosti da svoju produkciju predstave velikom broju kupaca (buyera) iz zemalja u okruženju, Evrope i sveta.\nU okviru programa Hosted Buyer očekuje se poseta nekoliko hiljada velikih profesionalnih kupaca, uticajnih u domenu industrije nameštaja, koji su u poziciji da spajaju tržišta i kreiraju tražnju na globalnom tržištu.\nZa što efikasniju promociju kompanija i efektnije poslovne aranžmane tokom sajma, svim učesnicima dostupan je B2B poslovni portal namenjen registraciji kako izlagača, tako i poslovnih posetilaca Međunarodnog sajma nameštaja i Međunarodnog sajma mašina i alata iz oblasti drvne industrije 2019 http://bff.talkb2b.net/ Usluga zakazivanja B2B sastanaka za sve registrovane učesnike (izlagače i poslovne posetioce) je besplatna.\nZa održavanje poslovnih sastanaka predviđen je Business Lounge na galeriji hale 1, dok je Meeting point u hali 2B.\nUTO – SRE, 5 – 6. novembar: 10:00 – 19:00 ČET – NED, 7 – 10. novembar: 10:00 – 20:00\nUlaznice: cena pojedinačne ulaznice je 400 dinara, a za grupne posete 300 dinara. Parking: 150 dinara po satu.


Ko bi to rekao…\nAko ste ikada pitali koji horoskopski znak se ubedljivo najviše prepušta svojim strastima i rado pristaje na seks, već na prvom sastanku. čini se da konačno imamo odgovor.\nIstraživanje internet stranice Plenty Of Fish, u kome je učestvovalo 2.000 ljudi iz Velike Britanije, otkrilo je da se intimnom odnosu najbrže prepuštaju Vodolije. Čak 15 odsto ljudi rođeno u ovom horoskopskom znaku je priznalo da je imalo seks na prvom sastanku.\nLjudi rođeni u periodu od 21. januara do 18. februara poznati su po svojoj lepršavosti i zavodničim sposobnostima, a kada je reč o emocijama vrlo lako se zaljubljuju i spremni su da brzo preskoče sva ona „dosadna“ pitanja i da uskoče u krevet.\nPrevious articleRadoš Bajić otkrio veliku TAJNU serije ,,Selo gori, a baba se češlja“\nNext articleGrađani Srbije će od sredine aprila moći da uđu u Grčku iz Bugarske


Podrška EU za izbeglice i migrante Archives - Страница 8 од 8 - EU Delegacija u Srbiji\nPregledate: Podrška EU za izbeglice i migrante\nEvropska unija je najveći donator pomoći za izbeglice i raseljena lica: od 2001. do 2016. godine EU je u te svrhe donirala Srbiji 90 miliona evra.\nFinansiranje aktivnosti u oblasti migracija na Zapadnom Balkanu i u Turskoj\nEU će zemljama kandidatima (Albanija, Bivša Jugoslovenska Republika Makedonija, Crna Gora, Srbija i Turska) i potencijalnim kandidatima (Bosna i Hercegovina i Kosovo*) obezbediti finansijsku i tehničku pomoć.\nJedinstven odgovor EU na izbegličku krizu\nMinistri spoljnih poslova Austrije i Nemačke Sebastijan Kurc i Frank Valter Štajnmajer i evropski komesar za proširenje Johanes Han založili su se u četvrtak, 27. avgusta u Beču za jedinstven odgovor EU na izbegličku dramu koja pogađa Evropu i Zapadni Balkan.\nZamenik šefa Delegacije Evropske unije u Srbiji u poseti prihvatnom centru za migrante u Preševu\nOtpravnik poslova a.i. i zamenik šefa Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji Oskar Benedikt posetiće Preševo u sredu 19. avgusta 2015, gde će se sastati sa predstavnicima lokalnih vlasti i obići prihvatni centar za migrante.\nGovor Dimitrisa Avramopulosa, komesara za migracije i unutrašnje poslove, o migracijama, solidarnosti, Grčkoj, Mađarskoj, Austriji, samitu u Valeti…\nEvropska komisija o povećanim tokovima migranata kroz Srbiju\nEvropska komisija je razgovarala sa vlastima u Srbiji o tokovima migracije kroz Srbiju. Naš cilj je da pružimo podršku Srbiji i ostalim zemljama u regionu u rešavanju problema povećanih migracionih tokova.\nUpravljanje migracijama i finansiranje bezbednije Evrope: 2,4 milijarde evra podrške državama članicama\nEvropska komisija je ovog meseca odobrila 23 višegodišnja nacionalna programa u okviru Fonda za azil, migracije i integraciju (FAMI) i Fonda za unutrašnju bezbednost (FUS). Ukupna sredstva za dogovorene programe iznose oko 2,4 milijarde evra za period od 2014–2020.\nOskar Benedikt: EU, Vlada Srbije i partneri koordiniraju odgovor na krizu sa migrantima u Srbiji\nZamenik šefa Delegacije Evropske unije u Srbiji Oskar Benedikt izjavio je danas FoNetu da Unija ima određen broj fondova koji bi mogli biti veoma brzo aktivirani za pomoć Srbiji u rešavanju migrantske krize, ali je potrebno da Vlada Srbije pripremi procenu potreba i strategiju daljeg delovanja.


Fudbaler Benfike i srpski reprezentativac Andrija Živković ima dozvolu da napusti klub iz Lisabona, čak je uprava i snizila cenu za bivšeg igrača Partizana.\nDoduše, ni tih 35 miliona evra nije mala suma, ali lisabonski “orlovi”, kako prenose portugalski mediji, ispod te cifre neće ići. Dvadesetdvogodišnji Živković u ugovoru ima izlaznu klauzulu od 60 miliona evra, ali Benfika neće imati ništa protiv da ga proda za znatno manje novca.\nIsti izvor prenosi da je menadžer Evertona Marko Silva pokazao veliko interesovanje za srpskog reprezentativca, koji je prošle sezone u svim takmičenjima odigrao 30 utakmica i postigao tri gola.\nPortugalski trener ima veliko poverenje u nekadašnjeg igrača Partizana i nije isključeno da će ga uživo gledati na predstojećem Evropskom prvenstvu za igrače do 21 godine koje se od 16. do 30. juna održava u Italiji.\nBenfika je 2016. srpskog fudbalera platila šest miliona evra, a Živković je sa godišnjom zaradom od 2,6 miliona evra jedan od najplaćenijih igrača “orlova”. Ako ostane u klubu sledeće sezone će zaraditi 2,96 miliona evrae, a u slučaju da dres Benfike nosi i u sezoni 2020/21. zaradiće 4,9 miliona.


Prema poslednjim podacima sa berze, cene bakra skočile su na najviši nivo u više od devet godina, te se tako tim metalom danas trgovalo i po ceni od 9.200 dolara po toni, što je skok samo poredivši sa decembarskim nivoom od 8.024 dolara. Kako piše agencija "Blumberg", očekuje se da bi ovaj metal uskoro mogao da dostigne i vrednost od 10.000 dolara.\nIndustrijski metal udvostručio je vrednost od najnižeg nivoa u martu prošle godine, podstaknut izgledima za oporavak ekonomskog rasta i očekivanjima da se možda završava dugogodišnja era niske inflacije u ključnim ekonomijama, piše Blumberg.\nInvestitori se takođe bave bakrom kladeći se da će potražnja porasti u narednim godinama dok vlade budu pokretale neviđene programe podsticaja koji ciljaju obnovljivu energiju i infrastrukturu električnih vozila, što će zahtevati ogromne količine sirovina.\n"Spisak bikovskih faktora za bakar izuzetno je dugačak. Mnogo najbržih događaja zaista će se odigrati u narednih nekoliko meseci, i zato mislimo da će pre i kasnije doći do 10.000 američkih dolara", rekao je za tu agenciju Mak Laiton, šef EMEA robnog istraživanja u Citigroup Inc.\nInvestitori širom sveta bakar nazivaju "doktorom ekonomije" jer se ovaj metal smatra verodostojnim pokazateljem očekivanja ekonomske aktivnosti. Stoga, ne bi trebalo da čudi što su analitičari Goldman Saksa, u svojoj analizi u decembru kazali da jačina cena bakra nije iracionalno odstupanje. Istakli su da se to smatralo prvom fazom strukturno 'bikovskog' tržišta bakra, tako da je sadašnji nastavak rasta cene metala potvrda njihove analize.\nIzraz "Doktor Bakar", kako se na tržištu u žargonu naziva ovaj metal proističe iz široke primene bakra u većini privrednih sektora - od domova i fabrika do elektronike i proizvodnje i prenosa električne energije, pa se tako potražnja za bakrom često smatra pouzdanim vodećim pokazateljem ekonomskog zdravlja. Ta potražnja ogleda se i u njegovoj tržišnoj ceni.\nProcenat svetske proizvodnje bakra koji troši svaki sektor je na oko 65 odsto električne i 25 odsto industrijske, dok se poslednjih 10 procenata koristi u transportu i drugim oblastima, procenjuje Udruženje za razvoj bakra (CDA).\nTo, kako navode, čini cene bakra dobrim vodećim pokazateljem ekonomskog ciklusa. Na primer, ako se porudžbine za bakar otkazuju ili kasne, cena će pasti. Ovo može biti vodeći pokazatelj da je ekonomska recesija nadomak.\nSuprotno tome, ako porudžbine za bakar rastu, cena će rasti. Ovo može biti pokazatelj da se radna mesta u industriji povećavaju, a ekonomija ostaje zdrava. Analize pokazuju snažnu korelaciju između cena bakra i svetske trgovine, regionalnog rasta BDP-a u Kini, SAD i EU, kao i cena nafte i zlata, navodi Investopedia, portal specijalizovan za berzanska kretanja.\nNebojša Đurđević, direktor Inicijative „Digitalna Srbija”, nevladine i neprofitne organizacije koja se zalaže za razvoj jake i globalno konkurentne digitalne ekonomije u Srbiji, za Blic ocenjuje da se domaći startap ekosistem godinama razvija stihijski, bez plana i strateškog usmeravanja. Sada, kao predsednik nedavno oformljene Radne grupe koja priprema Strategiju razvoja startap ekosistema, poziva javnost da se uključi u proces donošenja ovog važnog dokumenta.\nAzijske akcije su danas ojačale, prateći veliki uspon zabeležen u sredu na Vol Stritu u kojem su prednjačile tehnološke kompanije i banke.


Marko Louis u "Među nama": Vreme je za "Slobodu" - mediji.net\nMarko Louis u "Među nama": Vreme je za "Slobodu"\nPevač Marko Stojanović Louis bio je današnji gost emisije "Među nama". On je sa voditeljkom Radom Đurić govorio o svojoj novoj pesmi i albumu koji nose naziv "Sloboda", kao i o samom značenju te reči, iz njegovog ugla gledanja.\nPevač je najpre objasnio da je album i pesmu snimio pre korone, ali da je izlaskom za vreme pandemije “Sloboda” dobila sasvim novo značenje.\n“Album i naziv albuma je sada dobio drugo značenje. I pesma, a i album bili su gotovi pre cele ove situacije, ali sada imaju sasvim novo značenje. Mislim da su...\nslobodaViše od 100 tekstova\nrada đurićPročitajte još na ovu temu\nmarko louisPročitajte još na ovu temu\nOduzeta mu je dozvola.\nLepota nema cenu, ali koliko košta spomenik Stefanu Nemanji\nDok se vlast oduševljava remek delom ruskih majstora, deo javnosti kritikuje spomenik Svetom Simeonu Mirotočivom. A 27. januara, na novom Savskom trgu biće svečano predstavljen spomenik velikom županu, rodonačelniku dinastije Nemanjića.\nPevač Aca Lukas moraće da plati 70.000 dinara kaznu jer je sinoć upravljao automobilom pod dejstvom alkohola, a osim toga dobiće i sedam meseci zabrane upravljanja motornim vozilom, saznaje Telegraf JETSET .


Održan edukativni seminar ,,Šansa za posao“\nDanas je u Sali Opštine Bijelo Polje održan edukativni seminar pod nazivom ,, Šansa za posao“ koji je organizovao Investiciono-razvojni fond u saradnji sa Opštinom Bijelo Polje i Zavodom za zapošljavanje Crne Gore.\nPotpredsjednica Opštine Bijelo Polje Nemša Omerhodžić kazala je da je Opština Bijelo Polje još od 2013.godine proglasila četiri biznis zone.\n-Danas u tim zonama imamo tri nove i veoma značajne fabrike. To su Pelengić trade, fabrika za proizvodnju peleta koja već radi punim kapacitetom, fabrika za prozvodnju bezdimno sušenog mesa Mesopromet, koja će biti otvorena u petak 29.septembra i Milkraft mljekara u Pavinom Polju, gdje radovi ulaze u završnu fazu. Opština Bijelo Polje je prva opština u Crnoj Gori koja je 2012. godine napravila lokalni Agrobudžet i svo to vrijeme realizuje čitav set podsticajnih mjera u poljoprivredi. Opština Bijelo Polje je svo vrijeme u saradnji sa Zavodom za zapošljavanje u kontinuitetu brinula o teže zaposlenim licima kroz javne radove, kroz programe geronto domaćica i o invalidima rada, kazala je Omerhodžić.\nPredsjednik Odbora direktora Investiciono -razvojnog fonda Zoran Vukčević kazao je da je danas u Bijelom Polju prezentacija zajedničke ponude Zavoda za zapošljavanje i Investiciono –razvojnog fonda koja je prije svega namijenjena nezaposlenim licima.\n-Ponuda je namijenjena različitim ciljnim grupama prije svega ženama u biznisu, tehnološkim viškovima, ali i visokoškolcima koji se nalaze na evidenciji Zavoda za zapošljavanje. Naša ideja je da ove dvije institucije zajedno integrišu svoje kapacitete, i da im obezbijedimo nefinansijsku podršku koja se prije svega sastoji u obezbjeđivanju neophodnog znanja za otpočinjanje biznisa i naravno finansijsku podršku IRF-a. Mi smo od ove godine posebnu pažnju posvetili sjeveru i naravno Bijelom Polju , gdje je IRF do sada ukupno plasirao oko 56 miliona eura, a samo u ovoj godini blizu 10 miliona eura. Imamo značajan rast i tako će biti u narednom peridu , da prije svega podržimo sjever u dijelu obezbjeđivanja svih potrebnih sredstava kada su u pitanju nezaposlena lica. Mi prije svega nudimo kredite koji su namijenjeni za tri ciljne grupe, radi se o beskamatnim kreditima sa rokom povraćaja do 12 godina i grejs periodom do 4 godine u iznosu do 50 hiljada eura, kazao je Vukčević.\nDirektor Zavoda za zapošljavanje Crne Gore Suljo Mustafić rekao je da je Zavod sa Investiciono- razvojnim fondom potpisao sporazum koji je temelj dugoročne saradnje IRF-a i Zavoda za zapošljavanje.\n-Mi smo u svrhu ove aktivnosti stavili naše biroe jer Zavod ima dobru mrežu svojih biroa i dobru evidenciju nezaposlenih lica. Smatramo da možemo dosta pomoći ovim aktivnostima kroz animiranje korisnika kredita, kroz animiranje nezaposlenih lica za ove kreditne linije IRF-a. Zavod za zapošljavanje ima i sopstvenu kreditnu liniju koja je istini za volju ograničena i koja nudi kredite od 5 do 15 hiljada po prilično povoljnim uslovima, kazao je Mustafić.


Šešić: Samo je SNSD podržavao štetne odluke visokih predstavnika - Televizija K3\nGolman Bajerna, Nojer pjeva Tomp…\nIz Hrvatske dolazi snimak na kom reprezentativac Njemačke…\nJahta udarila u barku, nastradal…\nU pomorskoj nesreći koja se dogodila u budvanskom…\nNajviše štete Republici Srpskoj su nanijele prenesene nadležnosti koje su nametali visoki predstavnici, a jedina stranka čiji su poslanici pristajali da u parlamentima potvrde i ozakone ovakve stvari bio je SNSD, izjavio je Davor Šešić, poslanik SDS.\nOn je rekao da zahvaljujući takvom ponašanju SNSD-a Bračko više nije u sastavu Republike Srpske, upravo zato jer su poslanici te stranke omogućili da se promijeni Ustav BiH i uspostavi Distrikt.\nŠešić kaže da SNSD koristeći se jeftinim trikovima sada pokušava prekrajati istoriju želeći svoje greške pripisati drugima.\n„To su pokušali i na Posebnoj sjednici Narodne skupštine Republike Srpske, ali su iz te priče izašli kao gubitnici. Ovu sjednicu SNSD je ustvari sazvao kako bi dobio vremena za pregovore za formiranje Savjeta ministara“, kazao je Šešić.\nOn je ocijenio da je matarijal koji se našao pred poslanicima na toj sjednici bio skandalozan i napravljen tako da se onemogući bilo kakvo jedinstvo.\nGovoreći o zaključcima koji su tada doneseni Šešić je rekao da oni nisu sporni, ali da je mišljenje SDS da neki od njih kasne po petnaest i više godina.\n„Protiv bonskih ovlaštenja je trebalo reagovati onda kada su korištena i kada su poslanici tražili da se zaštite funkcioneri iz Srpske koji su se našli na meti visokih predstavnika. SNSD to tada nije činio zato što su im upravo ta bonska ovlaštenja omogućila dođu na vlast i da sklone na stranu svoje političke protivnike iz SDS“, podsjetio je Šešić, dodajući da je SDS jedina stranka koja je na svojoj koži osjetila bonska ovlaštenja.


BTC $60,909 -2.88%\nETH $3,987 -2.22%\nXRP $1.09 -0.44%\nBCH $621 -0.92%\nEOS $4.63 -1.28%\nDOGE $0.25 +2.53%\nCointelegraph, osnovan 2013. godine, je vodeći i nezavisni digitalni medijski portal koji pokriva širok spektar vesti o blokčein tehnologiji, kripto imovini i novim finteh trendovima. Svakog dana naš tim isporučuje najtačnije i najnovije vesti iz decentralizovanih i centralizovanih svetova.\nNaš programski sadržaj zasniva se na našoj strasti da isporučimo nepristrasne vesti, detaljne analitike, sveobuhvatne grafikone cena kriptovaluta, stručna mišljenja, kao i redovne izveštaje o društvenoj transformaciji koju digitalne valute donose.\nVerujemo da će decentralizovani svet eksponencijalno rasti i postati sastavni deo našeg svakodnevnog života. Radimo svakodnevno na tome da pomognemo u edukovanju naših čitalaca i podizanju svesti o složenosti i prednostima koje su ponuđene u današnjoj digitalnoj revoluciji.\nSa tehnološkim prodorima koji se sada pojavljuju u oblastima kao što su AI, VR, nanotehnika, kvantno računarstvo i sve veći broj preduzeća, preduzetnika i potrošača koji usvajaju blokčein tehnologiju u svakodnevnom životu, želimo da informišemo, edukujemo i delimo vredne informacije sa našim čitaocima.\nImamo čast da sarađujemo sa najboljim i najsjanijim ljudima iz oblasti bitkoina. Naš menadžerski tim je globalan, kao i naša perspektiva, i naši članovi tima su stacionirani u San Francisku, Njujorku, Memfisu, Ontariu, Londonu, Parizu, Rimu, Madridu, Kejptaunu, Johanesburgu i Rigi. Održavamo sledeću istinu: naše prvenstvo, naša svrha, naša krv, je umetnost govorenja istine.\nDa li ste motivisani, iskusni pisac koji želi da se bavi novinarstvom o kriptovalutama? Biramo samo najbolje da se pridruže timu Cointelegraph-a.\nAko mislite da posedujete ono što je potrebno, pošaljite svoju biografiju i primerak svog rada na career@cointelegraph.com


Peru: Protest 50.000 ljudi protiv nasilja nad ženama\nViše od 50.000 učestvovalo je u prestonici Perua, Limi, i još osam gradova u protestnoj šetnji protiv nasilja nad ženama i, kako su istakli demonstranti, ravnodušnosti sudskog sistema, javljaju lokalni mediji.\nOrganizatori ističu da je to dosad najbrojniji protest u Peruu, a usledio je posle nekoliko medijski veoma ispraćenih slučajeva u kojima su muškarcima, kako tvrde grupe za prava žena, određene previše blage kazne za nasilje, prenela je agencija AP.\nProtestna šetnja protiv nasilja nad ženama, održana u subotu, okončana je pred Palatom pravde u Limi.\nU šetnji je učestvovao i predsednik Perua Pedro Pablo Kučinski i prva dama Nensi Lang.\n"U Peruu ne želimo nasilje protiv ikoga, a posebno protiv žena i dece", istakao je Kučinski.\nOn je nešto ranije izjavio da će njegova vlada "zatražiti nove mere koje bi omogućile ženama da prijave nasilje, zato što nasilje cveta u ambijentu u kojem se napadi ne prijavljuju, a udarci trpe u tišini, a tako ne treba da bude".\nPredsednik peruanskog Vrhovnog suda Viktor Tikona izjavio je: "Današnji dan, 13. avgust, je istorijski dan za ovu zemlju zato što označava početak nove kulture iskorenjivanja marginalizacije žena, a posebno nasilja".\nOn je najavio da će predstavnike demonstranata primiti komisija sastavljena od sudija.


Belgija i Vaha sa Alžirom u 1/8 finala | Radio Televizija BN\nBelgija i Vaha sa Alžirom u 1/8 finala\nRemijem sa Rusijom 1:1 fudbalska reprezentacija Alžira plasirala se u osminu finala SP. U drugom meču Belgija sa igračem manje pobedila Južnu Koreju 1:0.\nFudbal 27.06.2014 | 11:13\nRusi su posle sedam minuta poveli golom Kokorina, Alžir izjednačio preko Slimanija na isteku sata, posle čega je ekipa Vahida Halilhodžića sačuvala željeni rezultat.\nJan Vertongen je doneo pobedu Belgiji 12 minuta pred kraj, iako je Stiven Defur isključen u finišu prvog poluvremena. Belgija je četvrti tim sasvih 9 bodova, Alžir ima 4, Rusija 2, a Korejci samo 1.\nRusi su u meč ušli sa imperativom pobede i vrlo brzo su stigli do željenog gola - dok je Feguli bio van terena, jer je u sudaru sa saigračem raskrvario glavu, Kombarov je prošao po levoj strani i centrirao, a Kokorin postigao lep gol glavom.\nMalo ko je mislio da će to biti jedini pravi pokušaj Rusa u prvih sat vremena. Iako su imali situaciju u svojim rukama, a Alžir bio potpuno pogubljen u uvodnoj četvrtini meča, ruski tim nije dominaciju pretvorio u prave prilike i dokazao da je najslabiji u šesnaestercu protivnika.\nAlžir se probudio posle 20 minuta, imao je nekoliko neusaglašenih napada, a najbolje je prolazio po levom krilu, gde je Kozlov igrao ispod potrebnog nivoa.\nPrva stoprocentna šansa propuštena je u 44. minutu, kada je posle centaršuta Islam Slimani neometan šutrao glavom mlako i iznervirao Vahida Halilhodžića.\nRuska odbrana je u većini slučajeva izgledala vrlo dobro i organizovano, i bilo je jasno da će iz igre Alžir teško zapretiti.\nNa startu drugog dela Rusi propuštaju kolosalnu šansu da reše pitanje pobednika, kada je Samedov imao opciju dodavanja usamljenom Šatovu, ali rešio da pokuša sâm, a Rais mu je odbranio.\nOd tog trenutka momentum se promenio - Alžir je počeo da vrši pritisak, koji je u 60. minutu doneo rezultat. Novu priliku da posle centaršuta savlada ruskog golmana Slimani nije propustio. Njegov drugi gol na SP bio je lagan, jer je Akinfejev otišao u prazno i poklonio ponovo rivalima gol (prethodno je isto učinio protiv Korejaca). Rusi će se verovatno žaliti na ponašanje publike, jer je bilo upadljivo da su Akinfejeva ometali laserima pri izvođenju slobodnog udarca, ali je njegovo izletanje zaista bilo patetično.\nOd tog trenutka Rusi su pokušali da vrše pritisak, ali su to činili veoma slabo. Nejkreativniji igrač Alan Dzagojev priliku je opet dobio tek posle 70. minuta, ali ni on nije mogao da spoji vrlo loše organizovan tim.\nSpretan u očuvanju remija, Kapelo očigledno ne ume da napada, što je bilo upadljivo u finišu - iako im je očajnički trebao gol, Rusi su poslednje minute proveli uglavnom sa po 7 igrača na svojoj polovini, a 2-3 najbolja alžirska igrača lako su prenosili težište do protivničkog kornera i omogućavali da protekne vreme.\nItalijan je koštao 7 i po miliona evra po sezoni, a njegov učinak sve je samo ne uspešan - u jednoj od najslabijih grupa ne samo na ovom prvenstvu Rusi su ostali bez pobede, sa samo 2 boda i 2 data gola. Po dva gola dali su i Kapelova domovina, kao i selekcija Engleske, koju je ranije vodio.\nVahid Halilhodžić doneo je Alžiru istorijski plasman u drugu fazu i zaslužio herojski status na severu Afrike. Alžiru sledi duel sa Nemačkom, selekcijom kojaih je direktno koštala sličnog uspeha pre 32 godine.\nSelektor Mark Vilmots odmarao je startere, čuvao igrače sa kartonima, gledao kako mu tim ostaje sa igračem manje, ali proslavio i treću pobedu u Brazilu.\nBelgijski tim pokazao je zavidnu stabilnost, iako ni ovog puta nije igrao spektakularno. "Crveni đavoli" su takođe pokazali da imaju prilično dubok sastav i dovoljno različitih sistema kojima mogu da igraju opasno i ozbiljno.\nKorejci su morali da pobede sa više od gola razlike i da se nadaju minimalnoj pobedi Rusa u drugom meču, što je u startu bilo malo verovatno.\nOčekivano, prvo poluvreme nije donelo mnogo uzbuđenja, jer su obe ekipe poznate kao "kasno paleće" - Južna Koreja je u istoriji dala 77 posto golova u drugom poluvremenu, Belgija poslednjih 5 u završnih 20 minuta.\nAdnan Januzaj privukao je ponovo veliku pažnju, ali je i ovoga puta igrao prilično slabo i tim je dobio bolji oblik posle njegovog izlaska.\nPoslednji minut prvog dela doneo je šokantni start Stivena Defura nad Kimom, koji ga je koštao isključenja. Ništa strašno za Belgiju, Defur je i igrao da bi se ključni igrač Aksel Vitsel odmorio i sačuvao kartona.\nVilmots čak nije pravio izmenu na startu drugog dela, a njegov tim će od 60. minuta biti opasniji. Međutim, pre toga je Son dvaput bio blizu - jednom je Kurtoa odbranio, drugi put je pogodio prečku iz centaršuta.\nTada su Belgijanci povukli Mertensa i Januzaja, na teren poslali Šadlija i otkriće prvenstva Divoka Orižija, a tinejdžer je ponovo bio ključni igrač za pobedu.\nIgrao se 78. minut kada je Orižijev udarac odbio korejski golman pravo ka Vertongenu, fudbaler Totenhema je pogodio mrežu, a nikad nismo dobili priliku da utvrdimo da li je golu prethodio ofsajd.\nBelgija je zatim sačuvala pobedu i stoprocentni skor, a sledi joj meč sa Amerikancima.


Za petak, 11. juna 2010. godine : Nadlanu.com\nZa petak, 11. juna 2010. godine\nObjavljeno 11. jun 2010. / 00:00:00\nBEOGRAD, 11. juna 2010. (Beta) - Na naslovnim stranama današnjih izdanja beogradskih dnevnih listova najviše pažnje posvećeno je hapšenju odbeglog pripadnika Zemunskog klana Miloša Simovića, objavljivanju imovinskih karata funcionera i ekonomiji.\nALO - O hapšenju Miloša Simovića list piše pod naslovom "MUP mislio za Simovića da je Albanac". "Siroti mali političari" naslov je teksta o imovinskim kartama srpskih političara.\nBLIC - O hapšenju Simovića piše pod naslovom "'Zemuncima' novac za skrivanje stizao iz Beograda". Objavljivanje imovinske karte funkcionera list donosi u tekstu naslovljenom "Političari sakrili imovinu kod rodbine". "Želim da Krasić dođe u Inter", razgovor sa kapitenom fudbalske reprezentacije Srbije Dejanom Stankovićem.\nVEČERNJE NOVOSTI - pod naslovom "Simović u Zabeli" o hapšenju Miloša Simovića. O sukobu biznismena Predraga Rankovića i zaštićenog svedoka Ljubiše Buhe u Novom Beogradu pod naslovom "Policajac iz Peconijevog obezbeđenja pucao u Čumeta". "Traže rast od 20 odsto" o najavljenom poskupljenju struje.\nDANAS - "Miloš Simović je prebačen u Zabelu" o hapšenju odbeglog pripadnika Zemunskog klana. "Vilders će blokirati napredak Srbije ka EU" o rezultatima izbora u Holandiji i njihovom uticaju na Srbiju. "Divlji zapad u istočnoj Srbiji" o dešavanjima u Boru uoči vanrednih opštinskih izbora.\nKURIR - Pod naslovom "Šarić plaćao Zemunce" list piše da su Miloš Simović i Sretko Kalinić dobili novac od Darka Šarića da bi se skrivali u Hrvatskoj. "Peconi i Čume se izmirili" list piše da su se posle incidenta u Novom Beogradu pomirili biznismen Predrag Ranković i zaštičeni svedok Ljubiša Buha.\nPOLITIKA - Piše o hapšenju Miloša Simovića pod naslovom "I Simović bi među svedoke saradnike". "Koliko su bogati srpski funkcioneri" o objavljivanju imovinskih karata državnih funkcionera. Presudu Haškog tribunala za zločin u Srebrenici list donosi pod naslovom "Popoviću i Beari doživotne kazne".\nPRES - "Peconi u pritvoru!" tekst o incidentu u Novom Beogradu u kome je učestvovalo obezbeđenje biznismena Predraga Rankovića i zaštičenog svedoka Ljubiše Buhe. List piše o hapšenju Miloša Simovića i priznanju Sretka Kalinića da je ubio 20 ljudi.\nPRIVREDNI PREGLED - "Najviše novca za ljudske resurse" o pripremama Srbije "za povlačenje" sredstava iz IPA fondova EU. O juče održanom sastanku zamenika ministara i državnih sekretara zemalja CEFTA " Slobodno tržište usluga i nabavki "u paketu".


Qualcomm VEĆ TRAŽIO da Huawei telefoni imaju AMERIČKE čipove i žele da osiguraju do 8 MILIJARDI DOLARA novog prometa! | Mondo.Me Prod\nQualcomm VEC TRAZIO da Huawei telefoni imaju AMERICKE cipove i zele da osiguraju do 8 MILIJARDI DOLA\n30. September, 07:39\nQualcomm VEĆ TRAŽIO da Huawei telefoni imaju AMERIČKE čipove i žele da osiguraju do 8 MILIJARDI DOLARA novog prometa! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n09.08.2020. / 10:13\nIzvor mondo.rs Autor Marko Čavić 09.08.2020. / 10:13\nNe samo da žele da uđu u Huawei telefone sledeće generacije, nego u Qualcomm-u žele da sačuvaju poziciju, koju već imaju u Kini zbog američkih zabrana.\nHuawei je rekao da u trenutnim okolnostima njegova podružnica HiSilicon više ne može da pravi čipove.\nIz tog razloga predstojeći modeli Huawei Mate 40 serije verovatno će biti i poslednji telefoni popularne kompanije, koji će pokretati Kirin SoC.\nKako smo pisali već u prethodnoj vesti, Qualcomm već sad pokušava da ubedi američku vladu da mu dozvoli da prodaje čipsete kineskoj kompaniji, navodi The Vall Street Journal.\nPrema novom pravilu, strani proizvođači, koji koriste američku tehnologiju za pravljenje čipova moraju da dobiju licencu pre nego što ih prodaju Huawei-ju. Ukratko, HiSilicon je na kraju puta, što je već rekao i direktor Huawei kompanije Ričard Ju, a tajvanska kompanija za proizvodnju poluvodiča TSMC već je prekinula vezu sa kompanijom iz Kine.\nHuawei sad nema drugog izbora nego da kupi čipove od drugih proizvođača, a Qualcomm želi da osigura svoju poziciju u Huawei telefonima pre nego što to uradi bilo koja druga kompanija. Proizvođač čipova tvrdi da zabrana izvoza ne bi sprečila kinesku kompaniju da dobije potrebne komponente od kompanija koje nisu iz SAD-a, a mogući gubitak bile bi milijarde dolara.\nNavodno, Huawei pregovara sa MediaTek kompanijom za sve vrste čipova, uključujući i 5G, dok kompanija Samsung, koja pravi Exynos čipove, opet navodno trenutno nema plan da sarađuje sa kompanijom Huawei.\nQualcomm upozorava da bi izostanak američke kompanije iz novih Huawei telefona omogućilo udeo na tržištu 5G čipova rivalima u Kini i drugim zemljama. Ranije ove godine, HiSilicon je preuzeo Qualcomm kompaniji prvo mesto dobavljača čipova u Kini, koja je i dalje najveće tržište telefona i pametnih uređaja na svetu. Otkako je stavljen na entitetsku listu SAD, Huawei je povećao fokus na svoju matičnu zemlju što se mnogih stvari tiče i u tome bio manje-više vrlo uspešan. Ipak, ako više neće praviti svoje čipove, taj tržišni udeo otišao bi upravo Qualcomm-ovim rivalima, kad ta kompanija ne bi na vreme dobila dozvolu američke administracije.\nPovećani tržišni udeo Huawei telefona i uređaja uopšte u Kini uticaće i na domaće kompanije poput kompanija Xiaomi i OPPO, koje dobijaju svoje čipove upravo od Qualcomm kompanije. Zato Amerikanci želi da prodaju svoje SoC-ove sa 5G mogućnostima i kompaniji Huawei, koja se odavno ne odlučuje za Qualcomm komponente, jer je imala dostojne alternative.\nKompanija Qualcomm kaže da tržište čipova u Kini godišnje vredi najmanje 8 milijardi dolara.\nAdministracija predsednika Donalda Trumpa želi da poveća američku tehnološku konkurentnost i to bi mogla biti ključna karika u korist Qualcomm-a. Ako dobije licencu, moći će da generiše milijarde dolara prihoda i uloži više u razvoj novih tehnologija. Takođe, američka kompanija insistira na tome da, ako joj se licenca odbije, Huawei ne bi bio previše pogođen, jer bi mogao da dobije nove komponente odnekud i na razne načine.\nKirin čipovi koriste se u telefonima, IoT uređajima, satovima, slušalicama i pametnim kućnim aparatima već godinama.\nQualcomm je nedavno, takođe rešio spor o patentu sa kompanijom Huawei, pod kojim je kineska kompanija pristala da plati 1,8 milijardi dolara. On je bio značajan kupac za čip kompaniju do prošle godine, pre nego što se našao na tzv. crnoj listi, a u ovom trenutku je Qualcomm-ov biznis sa Huawei kompanijom zanemarljiv. Neke firme, uključujući Intel, Micron Technology i Xilinx, ali i Microsoft već su dobile dozvole za poslovanje sa Huawei-jem.\nPrema ranijem izveštaju, Qualcomm zahtev će biti odobren. Ako se to zaista dogodi, Huawei P50 i Huawei Mate 50 serije telefona i mnogi jaki modeli srednje klase će verovatno imati ugrađen Snapdragon čipset, što sa stanovišta prosečnog korisnika nije loša stvar za imidž kompanije Huawei, jer ljudi Snapdragon percepiraju kao najmoćniji čipset bez obzira na sve.\nOstaje samo da se vidi koliko će to kompaniju Huawei koštati ulaganja i promena u samoj proizvodnji, što će se neminovno odraziti i na cenu telefona, jer je već najavljeno da će budući Android telefoni biti značajno skuplji upravo zbog povećanja cena Qualcomm kompanije ka korisnicima njihovih čipova.\nDa li biste vi voleli da imate Huawei telefon sa Snapdragon čipsetom?\nMESSENGER POSTAJE GLAVNA APLIKACIJA ZA DOPISIVANJE SVIH? Facebook pokuša...\nJEDNA OD NAJPOPULARNIJIH IGARA SE GASI: Nakon 11 godina i više od 32 mil...\nPAZITE KOME MAŠETE, POŠTO MOŽETE PLATITI SVOJIM DLANOM: Kreditne kartice...\nUpravo gledate DANIJEL ALIBABIĆ: "AKO STE ODLUČILI DA SE BAVITE JAVNIM POSLOM, BUDITE DOSLEDNI U SVEMU TOME!" 0 Video Prije 13 min Razgovarali smo sa jednim od omiljenih pjevača crnogorske publike, Danijelom Alibabićem i saznali da uskoro snima...\nUpravo gledate ACO NOVOVIĆ ŠAPTAČ VUKOVIMA: "JA BIH TE LJUDE ODMAH STAVIO NA 2 GODINE ROBIJE!" 1 Video Prije 10 min Aco Novović, čovjek koji uzgaja vukove je zgrožen ubijanjem vukova i mladunčadi i apeluje na sve da se izgradi jedna...


Litvanija utvrđuje identitet putnika Rajanerovog leta\nTanjug 28. maja 2021. 12:07\nVILNJUS – Litvanija radi na potvrđivanju identiteta putnika koji su se iskrcali iz preusmerenog aviona Rajanera nakon što je prinudno sleteo u Belorusiju, izjavio je danas šef litvanske kriminalne policije Rolandas Kiskis.\n„Radimo na potvrđivanju identiteta, i na tome da li se osobe koje su imenovane u nezvaničnim izvorima podudaraju sa ličnim identifikacionim podacima“, rekao je Kiskis novinarima, a prenosi agencija Rojters.\nDodaje da je Belorusija potvrdila da se pet putnika iskrcalo u Minsku, i da su Američki istražni biro (FBI) i Poljska takođe pokrenuli istragu o incidentu, jer su na tom letu imali svoje građane.\nKiskis je izjavio da je avion Rajanera još uvek u Vilnjusu kako bi se sprovele pretrage, ali da kompanija nije bila od pomoći u onolikoj meri u kojoj su želele litvanske vlasti.\nDisident beloruski novinar Roman Protaševič (26) i njegova devojka Sofia Sapega (23) uhapšeni su kada je avion sleteo u Minsk, podseća Rojters, i dodaje da se tada iskrcalo još troje ljudi.\nIrski ministar spoljnih poslova Sajmon Kovini je izjavio da su to verovatno bili pripadnici tajne službe.\nBeloruska televizija emitovala je pre dva dana intervjue sa troje ljudi za koje je rečeno da su putnici sa tog leta.\nJedan od njih po imenu Jason Zisis, za koga se navodi da je postdiplomac iz Grčke koji radi na Univerzitetu u Ajndhovenu, rekao je da je ionako planirao putovanje za Minsk iz glavnog grada Litvanije Vilnjusa, koji je bio planirano odredište tog leta, kako bi posetio svoju suprugu.\nPreostalih dvoje putnika je beloruska televizija imenovala kao beloruske državljane Aleksandru Stabredovu i Sergeja Kulakova.\nStabredova je rekla da se ionako bila zaputila ka Minsku, dok je Kulakov izjavio da je Minsk pogodna lokacija kako bi stigao do svog konačnog odredišta, grada Vitebsk u Belorusiji.


NATO povećava prisustvo zbog ruskog S-400 u Siriji - Sputnjik Srbija\n14:20 01.12.2015 (osveženo 15:52 01.12.2015) Preuzmite kraći link\nPostavljanje ruskog S-400 u Siriji jedan je od razloga za jačanje vojnog prisustva NATO-a u regionu, izjavio je generalni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg.\nPrema njegovim rečima, postavljanje S-400 u Siriji je „deo scenarija u kojem Rusija razmešta najnovije naoružanje u Siriji i u Evropi“.\n„NATO nastavlja da se prilagođava i to je jedan od razloga zbog kojeg smo povećali vojno prisustvo na istoku saveza“, rekao je Stoltenberg na dvodnevnom sastanku ministara inostranih poslova zemalja NATO-a u Briselu.\nRusko Ministarstvo odbrane rasporedilo je sistem vazdušne odbrane S-400 u vazduhoplovnoj bazi Hmejmim u Turskoj nakon obaranja ruskog aviona iznad Sirije. Sistem je u četvrtak razmešten na borbeni zadatak. On će imati zadatak da zaštiti jedinicu uključenu u vojnu operaciju protiv terorista u Siriji.\npovećanje, prisustvo, region, NATO, Svet


Vulin u Banjaluci: Republika Srpska nema svoju vojsku, ali srpski narod ima - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Vulin u Banjaluci: Republika Srpska nema svoju vojsku, ali srpski narod ima\nVulin u Banjaluci: Republika Srpska nema svoju vojsku, ali srpski narod ima\nDanas Online / Beta12.05.2019. 17:13\nFoto: MOD (arhivska fotografija)\nMinistar odbrane Srbije Aleksandar Vulin izjavio je danas u Banjaluci da Republika Srpska nema svoju vojsku, ali srpski narod ima.\n– Republika Srpska je prioritet Srbije, stvorili su je Srbi jedinstveno i samo nejedinstvom mogu da je izgube – poručio je izaslanik predsednika Srbije i vrhovnog komandanta Vojske Srbije ministar odbrane Aleksandar Vulin, koji je u pratnji načelnika Generalštaba Vojske Srbije generala Milana Mojsilovića, prisustvovao danas svečanosti povodom Dana Vojske Republike Srpske i Trećeg pešadijskog (Republika Srpska) puka, održanoj u banjalučkoj kasari „Kozara“.\nČestitajući praznik u ime predsednika Srbije i vrhovnog komandanta Vojske Srbije, ministar Vulin je svim pripadnicima Vojske Republike Srpske i Trećeg pešadijskog puka poželeo godine mira.\n– Da nije bilo uporne i hrabre borbe Vojske Republike Srpske, da nije bilo uporne i hrabre borbe srpskog naroda, da nije bilo velike solidarnosti svih Srba, gde god oni živeli sa narodom u tada Bosni i Hercegovini, ne bi se stvorila Republika Srpska – istakao je ministar Vulin.\n– Ono što je stvoreno u velikom odbrambenom, otadžbinskom ratu ne sme i ne može biti izgubljeno u miru. Republiku Srpsku su stvorili Srbi i samo Srbi mogu da je izgube, niko drugi. Republiku Srpsku su stvorili Srbi jedinstveno i samo nejedinstvom mogu da je izgube, nikako drugačije – poručio je ministar odbrane.\nVulin je i tom prilikom podsetio da je Republika Srpska uvek prioritet Srbije, navodi se u saopštenju Ministarstva odbrane.\n– Kada se razmišlja o rešavanju kosmetskog pitanja, kada se traži ne lak kompromis s Albancima, mora se uvek razmišljati i uvek voditi računa o interesima celokupnog srpskog naroda, gde god oni živeli. Republika Srpska je uvek prioritet politike Vlade i predsednika Republike Srbije. Republika Srpska nema svoju vojsku, ali srpski narod ima svoju vojsku – poručio je ministar Vulin.\nPostrojene jedinice predale su raport Dodiku, a zatim su intonirane himna BiH i himna Republike Srpske „Moja republika“.\nCvijanović je na svečanosti rekla da je Vojska RS nastala kao narodna vojska, „čiji je cilj bio da ne dozvoli ponovna masovna stradanja koja su Srbi doživeli u Drugom svetskom ratu, ali i da odbrani RS kao mesto u kojem će nove generacije živeti u slobodi“.\nDodik je danas kazao da su srpski političari u BiH načinili grešku kada su pristali na ukidanje Vojske RS.\nReformom odbrane u BiH, 2006. godine, ukinute su entitetske vojske i formirane su Oružane snage BiH.\nDodik je ocenio da Vojska RS „živi“ i da će pripadnici Trećeg pešadijskog (Republika Srpska) puka Oružanih snaga BiH uvek biti spremni da brane slobodu RS i njenog naroda.\n„Bez obzira što je Ustav BiH dodelio Predsedništu BiH vrhovnu komandu nad vojskom, što se mene lično tiče, poštovaću tu odluku i Ustav, ali moje opredeljenje je da je vrhovna komanda za pripadnike Trećeg pešadijskog (RS) puka ovde u Banjaluci“, naveo je Dodik.\nOn je zatražio od komandanta tog puka da na sledećem obeležavanju Dana vojske više od pola stroja bude obučeno u uniforme Vojske Republike Srpske.\nDodik je kazao i da će odluka Narodne skupštine RS o vojnoj neutralnosti biti poštovana.\nNarodna skupština Srpske Republike BiH donela je 12. maja 1992. godine odluku o formiranju Vojske Republike Srpske.\nKroz Vojsku Republike Srpske prošlo je više od 210.000 boraca, a u ratu je poginulo 23.184 srpskih boraca.\nAleksandar Vulindan vojske republike srpskeMilorad DodikRepublika Srpska


doba nevinosti: October 2013\nposted by doba_nevinosti at 2:34 AM 0 comments\nDimitrije je za Novine novosadske napisao kolumnu o izmenjenom stanju u srpskoj kinematografiji poslednjih sedmica. Na Dobu prenosimo integralni tekst:\nNovi konkurs Filmskog centra Srbije uključuje stimulaciju producenata i autora koji su snimili umetnički vredna ili rado gledana dela. Posle duže pauze, obnovljeni su kriterijumi koji su postojali u kinematografiji stare Jugoslavije i pomogli da našu filmsku tradiciju odlikuju i kvalitetni i rado gledani filmovi, često oba u isto vreme. Sada će autori uspešnih dela moći da sa svojim imenom donose određeni „miraz“ producentima za sledeće projekte i više neće biti one ranije entropije kada nisu postojali nikakvi kriterijumi. Naravno, tradicionalni Konkurs za sufinansiranje nije ukinut - debitanti koji nisu imali priliku da se pokažu, ali i oni koji ne umeju da snime ni dobar ni komercijalan film, nisu ostali bez šansi. Međutim, napravljen je prvi korak.\nU Holivudu se često govorilo da vrediš onoliko koliko tvoj prethodni film, a potom je preformulisano da vrediš onoliko koliko tvoj sledeći film. U Srbiji nije važilo ni jedno ni drugo, sada ća valjda i kod nas moći da se formuliše neka takva maksima koja je optimističnija od uvrežene da „nikada ne možeš da snimiš toliko dobar film koji će ti garantovati da ćeš snimiti sledeći, odnosno toliko loš koji bi te sprečio u tome“.\nJedina oblast koja nije „pokrivena“ ovom stimulacijom, a bila je u vreme SFRJ, jeste izvoz filmova. Doduše, u vreme SFRJ bilo je problema da se dokaže izvoz kada nije vršen preko „Jugoslavija Filma“ koji je pak uzimao jako veliki procenat, pa se producentima ponekad više isplatilo da izdaju preko drugih preduzeća za manju proviziju i žrtvuju tu stimulaciju. Naravno, sasvim sigurno da festivalski uspešni filmovi, odnosno komercijalni hitovi imaju i svoj izvozni rezultat, ali postoji jedna autohtona grupa filmova kojima ovaj vid eksploatacije predtsavlja ključni tržišni adut. Filmovi poput „Srpskog filma“ Srđana Spasojevića ili „Zone mrtvih“ Milana Todorovića iz raznih razloga nisu postigli značajan bioskopski skor u Srbiji, ali su obišli sve specijalizovane žanrovske festivale i prodati su u desetine zemalja gde su distribuirani na raznim formatima. Takva proizvodnja se nastavlja, Milan Todorović upravo snima film „Mamula“ i trebalo naći neki modus kako bi se i ova vrsta filma podržala a stimulacija izvoza je optimalno rešenje.\nOstatak konkursa obraća značajnu pažnju na srpske bioskope. A situacija sa bioskopima je upravo ono što u ovoj atmosferi olakšanja na sceni stvara najveći nespokoj.\nBeogradski posetioci bioskopa bili su potpuno zatečeni iznenadnim zatvaranjem bioskopa „Kolosej“ u tržnom centru „Ušće“. Prošle srede su mnogi građani čak i otišli u bioskop i susreli se sa zatvorenim vratima jer je zatvaranje nastupilo iznenada. Ubrzo su predstavnici distributera obznanili da multipleks-bioskop „Kolosej“ predstavlja 25-30 procenata srpskog bioskopskog tržišta. Lako je zamisliti kakav bi kolaps u državi nastupio kada bi u bilo kojoj drugoj oblasti jednog dana bilo amputirano između četvrtine i trećine tržišta. Letele bi glave, što figurativno, što bukvalno.\nPo nekim najavama, obnavljanje rada „Koloseja“ može da bude odloženo čak i nekoliko meseci, naročito ako ovaj bioskop preuzme neka druga firma. Ovaj pesmistični scenario je nažalost već dugo najavljivan. Srpska bioskopska mreža je uništena a potom je njena obnova krenula kroz rad stranih lanaca koji imaju razne sadržaje, između ostalog i bioskope, širom Evrope. Dovoljno je da se na bilo kom mestu u njihovom lancu nešto poremeti pa da se to odrazi na stanje u našim bioskopima. S druge strane, teško je očekivati da državni organi u ovoj situaciji intervenišu jer ona je ipak čisto poslovna, neko nekome duguje kiriju, poslovne odluke se donose van Srbije i bez ikakvih obzira prema našoj kulturnoj sceni. Svakako da bi stvari išle lakše da su ti bioskopi u našem vlasništvu i u nekakvoj obavezi prema Ministarstvu kulture i Filmskom centru Srbije. Upravo ove mere sa subvencijama za obnovu bioskopa nude tu mogućnost.\nIsto tako, moramo imati na umu da se publika iz „Koloseja“ neće automatski preliti u druge bioskope. Naravno, deo publike će ići na druga mesta ali moramo imati na umu da se veliki bioskopski rezultati prave samo onda kada se mobilišu oni koji nisu stalna bioskopska publika. Termin i mesto projekcije su vrlo često važniji od samog kvaliteta filma, naročito onima koji nisu filmofili. To je jako dugo zanemarivano kod nas jer je vladalo uverenje da se publici prodaje film a ne bioskopsko iskustvo. Taman kada smo se opametili, zadesio nas je ovaj novi udar.\nUkoliko aktuelna vlast ne prepoznaje značaj bioskopa za kulturni život naših građana, nadam se da će ceniti njihovu potencijalnu ulogu u borbi protiv organizovanog kriminala – naime, agenti FBI su ulovili Džona Dilindžera kada je išao da gleda film sa Klerkom Geblom.*\n* A srpski filmski radnici naravno imaju ključnu ulogu i u tome - Branka Katić je igrala misterioznu damu koja ga je odala agentima, u filmu Majkla Mana.\nposted by doba_nevinosti at 6:11 AM 0 comments


Banja Vrdnik cene, smeštaj, bazeni, Spa – Odmor Plus\nIako je relativno skoro Banja Vrdnik postala poznata među turistima, mora se priznati da je još 1953. godine u njoj otkriven izvor kisele mineralne vode, čija temperatura je iznosila oko 15 stepeni.\nDanas se u ovom banjskom lečilištu nalazi i wellness i spa centar, te brojni vrlo reprezentativani turistički objekati, a dostupne su i brojne terapije, odnosno tretmani.\nGde se nalazi Banja Vrdnik ?\nNa području Srema je smeštena Banja Vrdnik, tačnije na južnim padinama Fruške Gore. Kada se posmatra teritorijalno, ova banja, kao i istoimeno mesto pripada opštini Irig.\nBanja Vrdnik bazeni\nKada je u pitanju Banja Vrdnik, bazeni su jedna od njenih atrakcija. A upravo u njoj se nalazi i zatvoreni bazen, koji je možda i najveći na teritoriji cele naše zemlje, te postoji takođe i otvoreni olimpijski bazen.\nU okviru banjskog kompleksa su smešteni i otvoreni, kao i zatvoreni bazeni, a u napunjeni su lekovitom termomineralnom vodom, čija je temperatura nešto iznad 32 stepena Celzijusovih.\nNaročito u toku letnjih meseci je aktuelan bazen Vrdnik, a primarno zato što ova banja nije udaljena mnogo ni od Beograda ni od Novog Sada.\nU tom periodu, posetioci mogu uživati u otvorenim bazenima, a svakako tokom cele godine mogu da posete čuveni spa i wellness centar, te da se relaksiraju u bazenu koji se nalazi u okviru hotela “Premier Aqua”.\nUkoliko se pomene Vrdnik Spa, sasvim sigurno je asocijacija na čuveni hotel “Premier Aqua”. Pored mogućnosti za smeštaj u ovom visokorangiranom hotelu se nalazi i wellness i spa centar.\nDostupni su brojni specijalno osmišljeni paketi usluga, a svakako u ovom hotelu radi i svojevrsni medicinski centar. Tu se može, pored ostalog koristiti hiperbarična komora, ali i primeniti određeni tretman koji je vezan za medicinsku estetiku, a dostupne su i fizikalne terapije, ali i mnoge druge usluge.\nBanja Vrdnik cene terapija\nU ovom banjskom lečilištu s dostupne su mnoge terapije, a celokupni cenovnik se može naći na zvaničnom sajtu.\nTako na primer 500 RSD košta EKG, a 150 dinara je potrebno platiti merenje krvnog pritiska. Ukoliko želite da vas pregleda specijalista fizijatar, potrebno je platiti 1 500 RSD, a kada su u pitanju cene terapija vodom, 250 RSD košta korišćenje terapijskog bazena, dok je 500 RSD biserna kupka. Isto toliko košta i parcijalna podvodna masaža, kao i parcijalna ručna masaža.\nU ponudi je i termo, kao i elektro terapija, te kineziterapija, s tim da se cene terapija razlikuju u zavisnosti od izbora pacijenta i njegovog stanja, to jest oboljenja koje bi trebalo tretirati na taj način.\nBanja Vrdnik cene\nUkoliko nekoga interesuje Banja Vrdnik, cene bi trebalo da sve potencijalne goste naročito iznenade, jer se za takav kvalitet usluge, u principu ne naplaćuje mnogo.\nNaravno, sve to zavisi od vrste smeštaja koji bude izabran, ali i od vrste tretmana i terapija, koji bi trebalo da budu primenjivani.\nPored već pomenutog hotela, kao i banjskog kompleksa, Banja Vrdnik ima i privatni smeštaj, to jest brojne apartman u kućama stanovnika ovog mesta.\nVećina ih je izuzetno lepo uređena, a mora se priznati da je ponuda naročito bogata, tako da će sasvim sigurno svako pronaći upravo onaj tip smeštaja koji mu najviše i odgovara.\nNa udaljenosti od oko 15 kilometara od Novog Sada se nalaze Etno apartmani Vrdnik, a gostima je na raspolaganju kako besplatan bežični internet, tako i parking ispred smeštaja.\nTakođe, u okviru ovog smeštajnog objekta se nalazi i terasa za sunčanje, kao i dečije igralište. Svi apartmani poseduju televizijski prijemnik i sopstveno kupatilo, ali i kuhinju, u okviru koje se nalaze svi neophodni sadržaji.\nAustrijska jezera - putovanje za uživanje u čarobnim pejzažima


POLICIJA je uhapsila i procesuirala osumnjičenog za podmetanje požara u Podgorici, saopšteno je danas iz Ministarstva unutrašnjih poslova Crne Gore.\nRanije danas, Služba zaštite i spasavanja Glavnog grada objavila je snimak na kojem se vidi kako muškarac podmeće požar u Ulici DŽan na Draču, prenela je RTCG.\n- Izražavamo zadovoljstvo zbog velikog stepena efikasnosti u ovom slučaju i naglašavamo da će se aktivnosti na otkrivanju počinilaca krivičnih dela sa velikom odlučnošću nastaviti i u narednom periodu - saopšteno je iz MUP-a Crne Gore.\nGradonačelnik Podgorice Ivan Vuković je na Fejsbuku osudio ovaj čin.\nDRAMA NA EGEJU: Trajekt pun ljudi izmiče vatrenoj stihiji (VIDEO)\n07. 08. 2021. u 12:38\nVatrogasci u Podgorici danima gase požare koji su većinom podmetnuti, navodi RTCG.\nNajveći požar ovog leta uništio je ogromnu površinu brda Gorica, koje predstavlja pluća grada.\nPodgorica Drač piroman požar u Podgorici požar


Sastanak premijera Višegradske grupe i Zapadnog Balkana u Pragu\nPredsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine Denis Zvizdić prisustvovao je danas u Pragu sastanku premijera Višegradske grupe i Zapadnog Balkana.\nOsim premijera Višegradske grupe, sastanku su prisustvovali i premijeri Sjeverne Makedonije, Albanije, Crne Gore i Srbije, a domaćin sastanka bio je premijer Češke Andrej Babiš.\nZvizdić je ponovio više puta iskazani stav da evropska perspektiva Zapadnog Balkana nema alternativu i da je politika proširenja zajednički nazivnik i jedini garant osiguranju stabilnosti, vladavine prava i ekonomskog prosperiteta za BiH i region zapadnog Balkana, saopćeno je iz Vijeća ministara BiH, prenosi Fena.\nU tom smislu izrazio je zadovoljstvo da predloženi kandidat za poziciju komesara za proširenje dolazi iz zemlje koja je članica Višegradske grupe, koja je oduvijek podržavala integraciju zapadnog Balkana u Evropsku uniju.\nZvizdić je rekao da sve zemlje Višegradske grupe i zapadnog Balkana trebaju težiti ka jačanju međusobne političke, ekonomske, društvene i kulturne saradnje, da bi jedni drugima bili iskreni oslonac u procesu evropskih integracija.\n"Samo puna integracija Zapadnog Balkana u Evropsku uniju služi najboljem interesu kontinenta. Neophodno je zadržati zamah proširenja i trajnu predanost provođenju reformi čiji je cilj preuzimanje pravne stečevine i dosezanje standarda EU, uz kontinuirano jačanje regionalne saradnje i dobrosusjedskih odnosa, kao i načelu vlastitih zasluga", kazao je Zvizdić.\nGovorio je i o osnovnim preduslovima za prevazilaženje problema na zapadnom Balkanu i rekao da su to politička saradnja, volja za dijalogom, jačanje vladavine zakona, stabilnost i ekonomske reforme.\n"Daljnja izgradnja transportne, energetske i digitalne infrastrukture, unapređenje ukupne povezanosti na Zapadnom Balkanu, kao i Zapadnog Balkana sa Evropskom unijom, predstavlja ključni faktor za razvoj i zapošljavanje i sasvim sigurno će donijeti direktnu korist regionalnim ekonomijama i građanima. Stalna saradnja i povezanost zemalja Zapadnog Balkana treba da bude prioritet svih vlada, a saradnja i podsticanje dobrih međusobnih odnosa u regiji treba da bude najbolji put za uspostavljanje povjerenja", naglasio je Zvizdić.\nIstakao je da će se samo zajedničkim djelovanjem i prihvaćanjem činjenice da je zajedničko tržište Zapadnog Balkana privlačnije ako nije podijeljeno nacionalnim granicama otvoriti putevi prema daljnjem podsticanju za domaće i uspješnom privlačenju stranih investicija.\nPodsjetio je, u vezi s migrantskom krizom, na legalan i human odnos koji institucije BiH imaju u vezi sa ovim pitanjem. Naveo je i jasan stav da BiH neće biti sabiralište migranata na zapadnom Balkanu i da u tom smislu očekuje pomoć EU u rješavanju ilegalnih migranata.


Kvar zaustavio voz\nLokalni voz koji je saobraćao iz Podgorice ka Baru pokvario se juče oko podneva i zaustavljen je bio na pet kilometara od željezničke stanice, nadomak Ćemovskog polja.\nVoz je sa stanice krenuo oko 11.45 sati, a kako su kazali putnici voza za CdM, u pitanju je bio kvar na kontaktnoj mreži.\nPutnici su čekali oko dva sata, da bi oko 14 sati došao autobus kojim je 50 putnika otišlo do Bara.A.O.\nU parkovima 88.000 posjetilaca\nNacionalne parkove Crne Gore od početka godine do danas posjetilo je oko 88.000 posjetilaca, što je za oko 20 odsto više u odnosu na isti period prošle godine, kazao je direktor NPCG Elvir Klica. Na sjednici Socio-ekonomskog savjeta NP „Skadarsko jezero“ kazao je da je upravljanje kroz saradnju sa ključnim korisnicima prostora parkova, model kojem teže u radu i komunikaciji sa svim ključnim subjektima sa prostora nacionalnih parkova.\n– Na taj način se doprinosi, između ostalog, i efikasnijoj realizaciji turističke sezone – rekao je Klica.\nKako je dodao, pored zaštite prirode, unapređenje turističke ponude je jedan od značajnijih ciljeva NP.A.O.\nDodjeljivanjem nagrada učenicama osnovnih i srednjih škola u Podgorici, koji su pokazali najveći nivo znanja dostignutog kroz edukativne radionice, obilježen je završetak projekta „Čist vazduh, zdrava životna sredina“, saopšteno je iz Grin houma. Kako pojašnjavaju, projekat je imao za cilj razvijanje svijesti djece i mladih o potrebi očuvanja životne sredine sa fokusom na edukaciju o kvalitetu vazduha kao najvažnijem ekološkom faktoru koji utiče na čovjeka.\n– Kroz edukativne radionice, edukativna predavanja, izlete, akcije sadnje, pripremu edukativnih materijala, u ovaj program bilo je uključeno oko 250 učenika iz pet osnovnih i pet srednjih škola iz Podgorice. Projekat „Čist vazduh, zdrava životna sredina“ finansiralo je Ministarstvo finansija kroz dio prihoda od igara na sreću – navode iz te NVO.A.O.\nMinistarstvo odbrane je integrisano u NATO kodifikacioni sistem, nakon što je Direkcija za standardizaciju, kodifikaciju i kvalitet, kao Nacionalni kodifikacioni biro Crne Gore (NCB), uspješno okončala tromjesečno testiranje, saopšteno je iz tog resora. Iz MO pojašnjavaju da je riječ o tromjesečnom testiranju sposobnosti kodifikacije na nivou NATO zemalja, koje je potvrdilo da je NCB Crne Gore u potpunosti usklađen sa pravilima i procedurama NATO kodifikacionog sistema (NCS).\n– Testiranje su obavili sertifikovani testeri iz SAD, Francuske, Belgije, Finske, Novog Zelanda i NATO Agencije NSPA – naveli su iz MO.


Vikiliks: IAEA upozoravala japansku vladu na nebezbednost u nuklearnim elektranama\nLONDON - Međunarodna agencija za nuklearnu energiju, IAEA, još pre dve godine upozorila je japansku vladu na opasnost od nukelarnih centrala koje, po njenom mišljenju, ne bi bile u stanju da izdrže zemljotrese velike jačine, kao i na rizik od nuklearne katastrofe u Fukušimi. Ove informacije iznose se u tajnim diplomatskim depešama koje je Vikiliks objavio na sajtu britanskog dnevnog lista “Dejli telegraf”.\nOdgovor japanskih vlasti sastojao se u formalnim pokušajima da se poboljšaju standardi bezbednosti u svim elektranama, a posebno u osnivanju centra za reagovanje u hitnim situacijama upravo u Fukušimi 1.\nIz pomenutih depeša vidi se da je najgori scenario koji su stručnjaci uzeli u obzir prilikom određivanja mera bezbednosti, bio zemljotres ne jači od sedam stepeni Rihterove skale, znači dva stepena manji od onoga koji je zadesio ovu zemlju pre pet dana.\nU drugoj tajnoj depeši poslatoj 2008. godine u Vašington iz američke ambasade u Japanu, govori se o tome kako je jedan stručnjak, koji je ostao neimenovan, bio izuzetno zabrinut jer su pravila o bezbednosti od zemljotresa revidirane samo tri puta za 35 godina.\nGodinu dana kasnije, kako pokazuju najnovije tajne poruke, vlada iz Tokija uspela je da blokira sudsku odluku o zatvaranju jednog postrojenja u zapadnom delu zemlje koje nije bilo u stanju da podnese zemljotres jači od 6,5 stepeni.\nTakođe, prema podacima sa Vikiliksa, pre tri godine član japanskog parlamenta, Taro Kono, poverio je američkim diplomatama da se u Japanu “krilo” o različitim incidentima koji su se u prošlosti događali u nuklearnim elektranama.\nTEPKO, agencija odgovorna za upravljanje centralom u Fukušimi, nije na dobrom glasu kad je reč o pravovremenom obaveštavanju. Kako javlja španski dnevni list “El Pais”, još u julu 2007. godine potres jačine 6,8 stepeni oštetio je postrojenje u Kašivazaki-Karuvi, najvećem na svetu, koje ima sedam reaktora.\nPrvog dana je Tepko umanjio štetu, da bi posle 24 sata priznao da projektanti nisu uzeli u obzir ovako jak zemljotres. Ovo je jako razljutilo vladu u Tokiju, zbog čega je tadašnji premijer Šinzo Abe kritikovao činjenicu da su izveštaji stigli kasno: “Nuklearne centrale ne mogu da funkcionišu bez poverenja građana, a brzina i transparentnost informacija su neophodni da bi se održalo to poverenje”.\nLavrov: Rusija se pridržava sporazuma o nuklearnim probama i to će raditi i ubuduće


Iritirana koža sa svrabom, atopična koža | BIODERMA Srbija\nNadražena, koža sa svarbom je izuzetno suva i posebno osetljiva na okruženje. Atopijski dermatitis, ukoliko je nasledno oboljenje, pojavljuje se tokom detinjstva ili u prvim nedeljama života. Pored intenzivnog svraba i iritacije, vidljivi znakovi atopijske kože uključuju i lokalizovane plakove koji se intenziviraju tokom akutnih faza. Nadoknada lipida za jačanje kožne barijere je od suštinske važnosti za kontrolu iritirane suve i atopične kože.\nSvi naši članci i saveti o Iritirana koža sa svrabom, atopična koža


Članovi Predsjedništva BiH razgovarali s Reekerom i Biegunom | Visoko.co.ba\nNaslovnica BiH Članovi Preds...\nČlanovi Predsjedništva BiH razgovarali s Reekerom i Biegunom\nPredsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik i članovi Predsjedništva BiH Željko Komšić i Šefik Džaferović razgovarali su putem videolinka s Philipom Reekerom, vršiocem dužnosti pomoćnika državnog sekretara Sjedinjenih Američkih Država (SAD) za evropske i azijske poslove, javlja Anadolu Agency (AA).\nSastanak je otvorio Stephen Biegun, zamjenik državnog sekretara SAD-a, a prisustvovali su i ambasador SAD-a u BiH Eric Nelson, ambasadorica Maureen Cormack, prva zamjenica pomoćnika državnog sekretara, i Matt Palmer, zamjenik pomoćnika državnog sekretara.\nU saopćenju iz Predsjedništva se navodi da su članovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine naglasili ključnu ulogu SAD-a u uspostavi mira i stabilnosti u Bosni i Hercegovini te su zahvalili na dosadašnjoj pomoći SAD-a u sprovođenju bitnih reformskih procesa.\n“U tom kontekstu razgovarano je o narednim koracima koji su neophodni da bi BiH ispunila uslove za napredak ka evroatlantskim integracijama. Govoreći o evropskim integracijama, članovi Predsjedništva BiH su kazali da će institucije Bosne i Hercegovine nastaviti ispunjavati uslove za dobivanje kandidatskog statusa za članstvo u EU“, navodi se u saopćenju.\nVažna tema današnjeg susreta bila je i ekonomska saradnja dvije zemlje. U tom kontekstu najavljeno je potpisivanje Memoranduma o ekonomskoj saradnji između BiH i SAD-a u oblastima infrastrukture, energetike, digitaliziciji kao i o američkim investicijama u Bosnu i Hercegovinu.\nPomoćnik državnog sekretara SAD-a za evropske i azijske poslove Philip Reeker je ponovio da SAD ostaje čvrst i posvećen partner Bosni i Hercegovini u provođenju reformi i ispunjavanju uslova za napredak ka evroatlantskim integracijama. Naglasio je da Predsjedništvo Bosne i Hercegovine treba zadržati lidersku poziciju u budućim koracima koje treba preduzeti na putu ka EU, kao i u provođenju drugih reformi koje će omogućiti bolјi život građanima BiH. Pohvalio je provedbu Sporazuma koji će rezultirati održavanjem izbora u Mostaru te pozvao na dalje djelovanje u vezi s reformom Izbornog zakona u BiH. Kazao je da su SAD pomogle BiH sa 3,7 miliona dolara u borbi protiv pandemije COVID-19 te najavio nastavak ove vrste pomoći.\nČlanak prijePopović i Lasić o radu Bosanskohercegovačke željezničke javne korporacije\nSljedeći članakPlin u domaćinstvima Federacije BiH pojeftinjuje za 8,5 posto


Посланичка питања Саше Радуловића - Доста је било\nPogled iz daleka каже:\n25. августа 2017. у 20:10\nDivim se Vasim nastojanjima da na legalan nacin vodite diskusiju i prepiske sa aktuelnom vlascu. Bojim se da je to ipak uzaludan posao, jer se i kroz ovo sto se sami u tekstu naveli, jasno vidi da vladajuca koalicija i pre svega SNS nemaju nameru da postuju zakon i poslovnik. Nikada necete dobiti odgovore, jer su Vase prepiske verovatno zavrsile u nekoj fioci skupstinske arhive, i prosto ne zanimaju nijednog od uzurpatora vlasti. Mozete ih ponoviti i po 1000 puta, rezultat ce biti uvek isti. Pokrenite rad na terenu, animirajte siroke mase, posebno one koje ne prate skupstinska zasedanja, jer u ovom egzistencijalnom sivilu gledaju samo kako da prezive i da se snadju od danas, do sutra. Ne mislim da ti ljudi, a ima ih u ne tako malom broju, gledaju uopste televizijske emisije, posebno ne skupstinske sednice. Srbiji je potreban jedan masovan pokret koji ce se zasnivati na vecini ideja koje propagirate, ali je neophodno da im se te ideje, po sistemu razgovora: “od vrata, do vrata” priblize, pojednostavljeno obrazloze i da ih animiraju da o tome razmisle. Jedan masovan pokret sa idejama socijalne pravde, postovanja pravila, ostre osude uzurpiranja pravodudja, ekonomije, dnevne i dugorocne unutrasnje i spoljne politike, mogao bi nesto da promeni. Takve ideje se nalaze u Vasem programu i vidim ih i kod nekih drugih opozicionih partija. Siroki front za pravednije drustvo i pomeranje zemlje sa periferije Evrope u red uredjenih drustava je krajnje neophodan. Ovako se uzaludno rasipa energija pre svega Vas i Vaseg Pokreta na jalove skupstinske rasprave. Mislim da bi cak bilo i pametnije da u jednom trenutku u znak revolta, bojkotujete rad skupstine, jer se protiv hegemona ne moze ovakvim sredstvima. U suprotnom, nastavice se sve po starom sa jos vecim socijalnim katastrofama i izmisljenim aferama koje sluze da “zamazu oci” svima nama, uz dalje sve intenzivnije vredjanje inteligencije nas, obicnih gradjana. Ishod je poznat: ko bude imao i minimum resursa da se odavde povuce i nastavi u nekoj od uredjenih zemalja koje cesto navodite za primer, ucinice to, i postati jedan od “apstinentskih” izbornih listica.


Narodna skupština RS - Srpskainfo\nNakon što je predsjednik Narodne skupštine Srpske Nedeljko Čubrilović pozvao predstavnike svih parlamentarnih političkih partija u Srpskoj na sastanak, predsjednik Ujedinjene Srpske Nenad Stevandić je pozvao sve lidere na najveću moguću sabranost i zajednički stav.\nPredsjednik Narodne skupštine RS Nedeljko Čubrilović pozvao političke lidere u Srpskoj na konsultacije u vezi sa posljednjom odlukom visokog predstavnika u BiH, Valentina Incka, saopšteno je iz NS RS.\nVeterani u Narodnoj skupštini Srpske: Posebna sjednica tek kada predlože konkretne izmjene zakona\nPovod je inicijativa Veterana za sazivanje posebne sjednice parlamenta na čijem dnevnom redu bi se našle izmjene postojećeg zakona kojim su regulisana prava boračkih kategorija.\nDragan Marjanović (23) iz Gradiške, vozač potpredsjednika Narodne skupštine RS Denisa Šulića, osumnjičen je da je zajedno sa Vladom Racom (29) 9. jula ove godine, oko tri časa ujutro napao i pretukao sugrađanina Sašu Grujičića (25), saznaje Srpskainfo.\nMinistar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač istakao je danas da Ministarstvo unutrašnjih poslova (MUP) ostvaruje napredak u borbi protiv svih vidova kriminala i u poboljšanju bezbjednosti građana.\nDragan Lukač ministar unutrašnjih poslova Republike Srpske, optužen za ugrožavanje sigurnosti bivšeg narodnog poslanika RS, a danas gradonačelnika Banjaluke Draška Stanivukovića, izjasniće se o krivici u avgustu ove godine.\nIz NPS poručili: Klub poslanika je jedinstven i broji četiri člana, niko nas nije napustio\nKlub poslanika Narodne partije Srpske (NPS) u Narodnoj skupštini Republike Srpske jedinstven je i broji četiri poslanika, saopštili su iz ove stranke demantujući pisanja pojedinih medija da su klub napustila dva poslanika.\nPremijer Republike Srpske Radovan Višković rekao je u Narodnoj skupštini da je Srpskoj potreban zakon o utvrđivanju porijekla imovine i posebnom porezu na imovinu.\nCrnadak poručio da vlast ne želi da se bori protiv kriminala "U regionu PADAJU VELIKI NARKO BOSOVI, samo u Srpskoj normalno rade"\nPredložene izmjene zakona ne doprinose izgradnji sistemau lokalnim zajednicama, nego naprotiv, urušavaju ga.\nŠTA SE DESILO Vlada Srpske iz skupštinske procedure povukla dva nacrta zakona\nVlada Republike Srpske održala je 26. posebnu sjednicu na kojoj je odlučeno da iz skupštinske procedure povuče dva nacrta zakona.\nSjednica Narodne skupštine 22. juna: Na dnevnom redu nacrt zakona o porijeklu imovine\nRedovna sjednica Narodne skupštine Republike Srpske biće održana 22. juna, odlučio je danas skupštinski Kolegijum.\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović izjavio je da je Vlada Srpske pokazala snagu i hrabrost da u teškom vremenu, koje diktira pandemija virusa korona, uđe u proces povećanja plata svim radnicima u Republici Srpskoj.


"Katalonija treba da održi novi referendum o nezavisnosti" - BIGportal.ba\n17 Oktobra, 2019 025\nLider španskog regiona Katalonije Kuim Tora pozvao je tokom zasedanja u regionalnom parlamentu na novi referendum kojim bi se utvrdio status Katalonije.\nSeveroistočni region Španije bio je zaokupljen demonstracijama u poslednja tri dana usled odluke Vrhovnog suda da zatvori devet katalonskih lidera zbog njihovog pokušaja da sprovedu otcepljenje regiona od Španije 2017. godine.\nKatalonski regionalni predsednik Kuim Tora održao je govor pred predsednikom regionalnog parlamenta, Rogerom Torentom, tokom plenarnog zasedanja u regionalnom parlamentu u Barseloni.\nTora se pojavio pred regionalnim poslanicima kako bi ih informisao o dogovorenom odgovoru na presudu španskog Vrhovnog suda protiv lidera nezavisnosti, kao i o neredima i protestima koji su se održali u regionu poslednjih dana.\nTora je odbacio tvrdnje da katalonski pokret za nezavisnost pribegava nasilnim sredstvima, primetivši da postoji “lažni narativ” koji ga konstantno okružuje.


Dan online - Politika: Zbog protesta sele se na Cetinje - 2017-04-20\nPolitika IVAN BRAJOVIĆ ZAKAZAO ZA 28. APRIL SJEDNICU O RATIFIKACIJI UGOVORA ZA NATO\nSa zasjedanja na Cetinju Zbog protesta sele se na Cetinje\nSkupština Crne Gore razmatraće predlog zakona o potvrđivanju Sjevernoatlantskog ugovora 28. aprila, na sjednici koja će biti održana na Cetinju. Kako je zvanično saopšteno iz Skupštine, odluku o zakazivanju sjednice donio je predsjednik parlamenta Ivan Brajović. Zakon je dostavila Vlada prošle sedmice, uz predlog da bude donijet po skraćenom postupku.\nTo znači da je Brajović izbjago da održi sjednicu u Podgorici jer je najavljen veliki antinato protest ispred zgrade Skupštine tokom rasprave u paralmentu o članstvu Crne Gore u NATO.\nNakon eventualnog donošenja i stupanja na snagu ovog zakona, Crna Gora će dostaviti svoj instrument potvrđivanja Sjevernoatlantskog ugovora vladi Sjedinjenih Američkih Država (SAD), koja je depozitar ugovora.\nU obrazloženju predloga zakona navodi se da su evroatlantska integracija i članstvo u NATO, od obnavljanja državne nezavisnosti Crne Gore, jedan od njenih strateških spoljnopolitičkih prioriteta.\n– Poučena iskustvom gubitka nezavisnosti nakon Prvog svjetskog rata, Crna Gora mora u postojećim geopolitičkim okolnostima da racionalno sagleda sve mogućnosti i donese odluku koja će na najcjelishodniji i ekonomski najpravičniji način da zaštiti njene nacionalne i bezbjednosne interese – saopštili su iz Vlade.\nTo je, kako se ocjenjuje, posebno važno imajući u vidu regionalni, ali i širi politički, ekonomski i bezbjednosni kontekst. Datum prijema tog instrumenta o potvrđivanju biće datum stupanja Crne Gore u NATO.\nInteresantno je da nakon što Sjevernoatlantski ugovor između nove članice i ostalih bude na snazi 20 godina, svaka strana može istupiti godinu dana nakon što je predala izjavu o istupanju vladi Sjedinjenih Američkih Država, koja će obavijestiti vlade drugih potpisnica o predaji svake takve izjave. To se i navodi u vladinom predlogu, odnosno u Sjevernoatlantskom ugovoru koji, na predlog izvršne vlasti, Skupština treba da ratifikuje.\nNunes: Poštovati nezavisnost sudstva\nAmerički kongresmen Devin Nunes pozdravio je ostvareni napredak i reforme koje je Crna Gora sprovela na evroatlanskom putu i iskazao punu podršku njenom predstojećem članstvu u NATO. Kako je rekao, to je potvrđeno i nedavnim okončanjem postupka ratifikacije Protokola o pristupanju Crne Gore NATO-u u Sjedinjenim Američkim Državama.\nMinistar vanjskih poslova Srđan Darmanović razgovarao je sa delegacijom američkog kongresa, na čelu sa kongresmenom Devinom Nunesom.\nPotpredsjednik Vlade Zoran Pažin i Nunes razgovarali su o političkoj situaciji i ukazali na potrebu da svi politički subjekti, koji dijele demokratski sistem vrijednosti, učestvuju u dijalogu u Skupštini, kao najvažnijem demokratskom forumu u državi.


Advokati Beograd - propisi iz oblasti računovodstva - Advokatska Kancelarija Slavica Janjić Beograd\nAdvokati Beograd - propisi iz oblasti računovodstva\nRačunovodstvo se bavi prikupljanjem, sređivanjem, obradom i čuvanjem podataka o ekonomskim i finansijskim aktivnostima poslovnih (privrednih) subjekata, kao i finansijskim izveštavanjem o imovinskom i finansijskom položaju privrednog subjekta (privredna društva i preduzetnici). U okviru računovodstvene funkcije vrši se i knjigovodstvena – poslovi knjigovodstvene evidencije poslovnih događaja (promena) nastalih u toku poslovanja privrednog subjekta, koji se evidentiraju u poslovnim knjigama.\nTrenutno važeći zakonski propis, koji reguliše oblast računovodstva, je Zakon o računovodstvu (u primeni od 01.01.2020. godine). Zakon o računovodstvu uređuju sledeća pitanja: ko su obveznici primene zakona, razvrstavanje pravnih lica i preduzetnika, organizacija računovodstva, računovodstvene isprave i vrste poslovnih knjiga, uslovi i način vođenja poslovnih knjiga, Registar pružalaca računovodstvenih usluga, priznavanje i vrednovanje pozicija u finansijskim izveštajima, sastavljanje, dostavljanje i javno objavljivanje finansijskih izveštaja, godišnjeg izveštaja o poslovanju, izveštaja o korporativnom upravljanju, izveštaja o plaćanjima autoritetima vlasti i nefinansijsko izveštavanje, Registar finansijskih izveštaja, formiranje i rad Nacionalne komisije za računovodstvo i nadzor nad sprovođenjem odredbi samog zakona.\nPrema Zakonu o računovodstvu sva pravna lica i preduzetnici su dužni da vode poslovne knjige, vrše priznavanje i vrednovanje imovine i obaveza,\nprihoda i rashoda, sastavljaju, prikazuju, dostavljaju i obelodanjuju informacije u finansijskim izveštajima.\nPravna lica, odnosno preduzetnici, dužni su da sastavljaju redovne godišnje finansijske izveštaje za poslovnu godinu koja je jednaka kalendarskoj, u skladu sa važećim zakonom i podzakonskim propisima. Finansijski izveštaji, koji su obavezni za pravna lica i preduzetnike, se razlikuju po vrsti i obimu, a u skladu sa razvrstavanjem privrednih subjekata na mikro, mala, srednja i velika pravna lica. Osnovnim godišnjim finansijskim izveštajima, koji su obavezni za sve oblike pravnih lica, su bilans stanja i bilans uspeha. Za određene grupe privrednih subjekata zakonom je propisano sastavljanje i dodatnih izveštaja, kao i vršenje eksterne revizije (srednja i velika preduzeća, banke itd.).\nGodišnje finansijske izveštaje pravno lice i preduzetnik sastavljaju u skladu sa MRS standardima (Međunarodni standardi finansijskog izveštavanja) i u obavezi su da ih dostavljaju Agenciji za privredne registre za određenu izveštajnu godinu, najkasnije do 30. juna naredne godine. Agencija za privredne registre (APR) javno objavljuje dostavljene finansijske izveštaje pravnih lica.\nU skladu sa zakonom, lice koje sastavlja računovodstvenu ispravu odgovorno je za istinitost i potpunost podataka u ispravi, za njenu računsku tačnost i za verodostojno prikazivanje poslovnih promena, te odgovorno lice svojim potpisom potvrđuje računsku tačnost i verodostojnost računovodstvene isprave.\nZa kršenje propisa iz oblasti računovodstva i revizije odnosno propisa sadržanih u Zakonu o računovodstvu predviđene su kazne, dok se samo kršenje smatra krivičnim delom iz oblasti privrede (privredni prestup) kada su u pitanju privredna društva.\nU slučaju privrednih prestupa, Zakon o računovodstvu predviđa kazne:\n– za pravna lica u iznosu od 100.000 do 3 miliona dinara i novčanu kaznu od 20.000 do 150.000 dinara za odgovorno lice u preduzeću,\n– za preduzetnike u iznosu od 100.000 do 500.000 dinara.\nPrivrednim prestupima, koji podležu krivičnom kažnjavanju, se smatraju:\n– davanje izjave neistinitog sadržaja,\n– zaključenje pravnog posla ili preduzimanje radnje u slučaju postojanja ličnog interesa,\n– povreda dužnosti izbegavanja sukoba interesa, kao i povrede dužnosti zastupnika da postupa u skladu sa ovlašćenjima,\n– kršenje računovodstvenih propisa (prevara u službi, zloupotreba položaja odgovornog lica, onemogućavanje vršenja kontrole i falsifikovanje isprava).\nZakon predviđa blaži oblik kažnjavanja za preduzetnike (prekršajna dela) i raspon novčanih kazni od 100.000 do 500.000.\nNačin utvrđivanja privrednog prestupa nije uređen tako da postoji jedan mehanizam odnosno jedna institucija koja bi vršila celovito utvrđivanje svih oblika krivičnih dela i prekršaja u privredi, već je sistem uređen tako da pojedine vrste kontrola vrše različite institucije u skladu sa svojim delokrugom rada i ovlašćenjima. APR vrši kontrolu dostavljanja finansijskih izveštaja, Poreska služba istražuje potencijalne poreske prevare, dok su krivične istrage u nadležnosti policije i javnog tužilaštva. Krivična dela u privredi, koja se odnose na kršenja računovodstvenih i revizorskih propisa, nisu u potpunosti izdvojena od ostalih vrsta krivičnog ponašanja odgovornih lica u privrednim subjektima, što uključuje i odgovorna lica u privrednim subjektima čija je osnovna delatnost pružanje računovodstvenih i revizorskih usluga.\nAdvokat za privredno pravo može pružiti pravnu pomoć u pogledu tumačenja važećih propisa, koji se odnose na sva pravna lica i preduzetnike, kao i sastavljanje svih akata i ostale potrebne dokumentacije neophodne za osnivanje firmi nesmetan rad privrednih subjekata. Advokat za krivično pravo pruža pravne usluge zastupanja stranaka u krivičnim postupcima iz oblasti privrede (privredni prestup) za sva privredna društva.\nAdvokat Slavica JanjićAdvokat za krivično pravoAdvokat za privredno pravoAdvokat za trgovinsko i privredno pravoAdvokati BeogradAdvokatska kancelarija Slavica Janjić BeogradAPRBilans stanjaBilans uspehaDostvaljanje finansijskih izveštajaFinansijski izveštajiFinansijsko izveštavanjeGodišnji finansijski izveštajJavno objavljivanje finansijskih izveštajaKnjigovodstvoKrivična dela u privrediKršenje propisa iz oblasti računovodstva i revizijeMRS standardiNovčane kazne za kršenje propisa Zakona o računovodstvuPoslovne knjigePravna licaPreduzetniciPrivredna društvaPrivredni prestupPrivredni subjektiPropisi iz oblasti računovodstvaPropisi iz oblasti revizijeRačunovodstvoRegistar finansijskih izveštajaRevizija finansijskih izveštajaZakon o računovodstvu\nAdvokati Beograd – značaj veštačenja kao dokaznog sredstva u privrednim sporovima


Država pomogla sa 126,5 miliona KM - Poljoprivredi i industriji najviše - Info Portal Bijeljinapress.com\nHome›Ekonomija›Država pomogla sa 126,5 miliona KM – Poljoprivredi i industriji najviše\nDržava pomogla sa 126,5 miliona KM – Poljoprivredi i industriji najviše\nIznos državne pomoći Republike Srpske u prošloj godini je 126,5 miliona KM, a najveći udio odnosi se na pomoć u oblasti poljoprivrede i industrije i usluga, u iznosu od 103,7 miliona КM.\nVlada Republike Srpske usvojila je Godišnji izvještaj o dodijeljenoj državnoj pomoći u Republici Srpskoj u 2021. godini. Ovo je jedanaesti Godišnji izvještaj koji je izrađen u skladu s pravilima Evropske Unije i na obrascima usaglašenim sa Evropskom komisijom.\n– Na osnovu podataka dostavljenih od davalaca državne pomoći, u 2021. godini evidentirana je ukupno dodijeljena državna pomoć u apsolutnom iznosu od 126,5 miliona KM. Najveći udio odnosi se na pomoć u oblasti poljoprivrede i industrije i usluga u iznosu od 103,7 miliona КM. Sektor poljoprivrede je podržan iznosom od 77,8 miliona КM, a na sektor industrije i usluga 25,9 miliona КM – preciziraju u Vladi RS.\nU okviru „de minimis“ pomoći koja iznosi 14,7 miliona KM, od čega najveći dio čini pomoć u vidu podsticaja privrednim subjektima za direktna ulaganja, podsticaja za ublažavanje negativnih posljedica virusa korona kao i pomoć za unapređenje privrednih aktivnosti i poboljšanje poslovanja privrednih društava.\nPomoć za usluge od opšteg ekonomskog interesa u 2021. godini je iznosila osam miliona КM, od čega je u vidu subvencija i podsticaja dodijeljeno 67,74 odsto, a u vidu grantova 32,26 odsto pomoći. Pomoć za usluge od opšteg ekonomskog interesa u 2021. godini dodjeljivalo je Ministarstvo saobraćaja i veza – pomoć data preduzeću „Aerodromi Republike Srpske“ a.d. Banjaluka i JP “Pošte Srpske”, gradovi Bijeljina, Gradiška, Istočno Sarajevo, Laktaši, Doboj, Prijedor i Trebinje, te opštine Brod, Gacko, Istočno Novo Sarajevo, Kalinovik, Kneževo, Kotor Varoš, Laktaši, Milići, Mrkonjić Grad, Novi Grad, Nevesinje, Osmaci, Pale, Petrovac, Ribnik, Sokolac, Han Pijesak, Čelinac i Šipovo. U okviru ove pomoći dodijeljena su sredstava privrednim subjektima koji obavljaju usluge javnog prevoza putnika, te javnim preduzećima i ustanovama.\nSrpska: 2 zaraženih i 2 preminulih\nU Srbiji 75 novozaraženih, jedna osoba preminula


Bivši visoki predstavnici i Incko pričali o Dejtonu – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nU posljednjih dvadeset godina, međunarodna zajednica je uložila veliki trud i finansijska sredstva kako bi pomogla da se BiH obnovi i postane funkcionalna i prosperitetna država, u potpunosti posvećena svojim građanima i integrirana u evroatlantsku porodicu, saopštila je danas Kancelarija visokog predstavnika u BiH (OHR).\nPodsjetili su da je funkcija visokog predstavnika utvrđena Aneksom 10 Mirovnog sporazuma, a sedam visokih predstavnika obavljalo je ovu funkciju, uključujući i sadašnjeg visokog predstavnika, Valentina Incka.\nIncko koji je ovu dužnost preuzeo u martu 2009. godine podvukao je da je posao visokog predstavnika da osigura poštovanje svih civilnih aspekata mirovnog sporazuma, da pomogne u pronalaženju rješenja za poteškoće koje se pojave u vezi s provedbom Dejtonskog mirovnog sporazuma te da koordiniše aktivnosti organizacija i agencija uključenih u provođenju civilnih aspekata mirovnog rješenja.\nNo, dodao je, građani s pravom žele više od samog mira, budući da priželjkuju društvo u kojem će svaka osoba imati šansu da postigne svoje i opšte ciljeve putem talenta i napora, ali Incko ocjenjuje da su u tom smislu posljednjih deset godina bile razočaravajuće za mnoge građane BiH i međunarodnu zajednicu.\nIzrazio je uvjerenje da će u procesu pridruživanja BiH Evropskoj uniji i NATO savezu biti potrebno mijenjati dejtonski Ustav i osigurati funkcionalniji sistem, ali dodaje da to niko ne može nametnuti te da će se ustavne promjene desit kada BiH bude za to spremna.\n“U međuvremenu, smatram da Dejton ne treba kriviti za sve probleme u BiH. Ono što je važno jeste da dok mi razgovaramo o promjenama ne možemo dobru upravu i realizaciju prijeko potrebnih reformi staviti na čekanje, a upravo to se dogodilo u posljednjoj deceniji”, mišljenja je Incko.\nPojasnio je da prioriteti kao što su unapređenje škola, povećanje opsega zdravstvene zaštite, izgradnja stambenih jedinica, stvaranje novih radnih mjesta, borba protiv korupcije, segmenti su za koje nisu potrebne ustavne promjene.\nNaglasio je da se ipak još ne može donijeti pozitivna procjena političkog stanja u zemlji u vremenu kada politički lideri dovode u pitanje suverenitet ove zemlje, osporavaju Dejton i ovlaštenja visokog predstavnika.\nNjegov prethodnik Miroslav Lajčak, koji je obavljao dužnost visokog predstavnika od jula 2007. do marta 2009. godine, podvukao je da postoje različita mišljenja kada je u pitanju budućnost BiH, jer dok jedni kažu da se uime uspješne budućnosti Dejton ne smije mijenjati drugi tvrde da se Dejton mora mijenjati zarad uspješne budućnosti BiH.\n“Neću se prikloniti niti jednom od ta dva mišljenja. Samo ću reći da želimo evropsku budućnost BiH jer ne vidim nikakvu drugu kredibilnu perspektivu osim onu unutar EU i u konačnici unutar NATO-a. Za to je potrebno funkcionalno društvo i funkcionalan ustav. Sve zemlje koje su se pridružile EU u nekom momentu su mijenjale svoje ustave”, stav je Lajčaka.\nKristian Švarc-Šiling, koji je dužnost visokog predstavnika obavljao od januara 2006. do jula 2007. godine, podsjetio je da nikad nije koristio bonske ovlaštenja za smjenu političara nego samo za korekciju zakona koji su ključni za budućnost BiH.\nZa njega je prijeko potrebna temeljita pravosudna reforma jer bez takve reforme niti evropski, niti briselski, ali ni dejtonski ciljevi ne mogu biti realizovani.\nDa bi se to postiglo, kaže Švarc-Šiling, bit će potrebni veliki angažman bh. političara i međunarodne zajednice, jer BiH mora postati članica EU i NATO-a i to što prije.\nVisoki predstavnik od maja 2002. do januara 2006. godine Pedi Ešdaun smatra da se dejtonski model može upotrijebiti za rješenje pitanja u Iraku, Afganistanu, Libiji ili Siriji jer ono što je Dejton brilijantno uradio je bilo postizanje nekih teških kompromisa kako bi se uspostavio mir.\nOn međutim nije bio baza za izgradnju države, podvlači Ešdaun, nego je bio sporazum kako bi se zaustavio rat, a sada je problem s Dejtonom taj što mi više ne koristimo Dejton kao osnovu iz koje se gradi funkcionalan država.\n“Ono što je počelo kao dinamika integracije u posljednjih deset godina pretvorilo se u dinamiku dezintegracije. Ono što je postignuto u mom mandatu postignuto je zahvaljujući hrabrim političarima koji su imali jasnu viziju kako BiH može da izgleda”, kazao je Ešdaun.\nOd augusta 1999. do maja 2002. godine dužnost visokog predstavnika obavljao je Volfgang Petrič koji se prisjetio pozitivnih stvari koje su učinjene u njegovom mandatu.\nKazao je i da postoji nada da se prevaziđu etničke podjele u BiH koja karakterišu većinu zastoja u zemlji i to se, smatra on, pokazao tokom demonstracija i protesta u februaru 2014. godine kad su demonstranti imali transparent na kojem je pisalo “Gladni smo na tri jezika“.\n“Mislim da je ovo prvi, ma kako slab znak bio, da BiH može uspjeti kada se stvarno angažira i preuzme odgovornost za svoju zemlju”, zaključio je.\nKarl Vestendorp, koji je dužnost visokog predstavnika obavljao od juna 1997. do jula 1999. godine, kazao je da sada, 20 godina od Dejtona, uzimajući u obzir trenutni zastoj u vezi s mnogim odlukama koje su donijeli i trebaju donijeti vlasti u BiH, građani razmišljaju o mijenjanju Ustava.\nSmatra da ustav nije nepromjenjiv, ali može se promijeniti generalno samo konsenzusom cijele populacije, a ne pojedinaca.\nOcijenio je da je najvažnija stvar da svi u BiH ili većina političkih snaga i građana dođe do nacionalnog sporazuma što je osnova svakog ustava jer, kao je istaknuo, Ustav može biti lijep tekst, ali ako nema dogovora o onome šta je u Ustavu, onda nema budućnosti za tu zemlju.\nLukač: MUP nema saznanja o tajnim planovima u Srpskoj