PANČEVO: Mladi su naša budućnost - Radio televizija Pančevo\n21. maja 2020. 21. maja 2020. 0207\nGrad Pančevo već deset godina svoje studente, najbolje studente u gradu, nagrađuje nagradu koja je simbolična, ali je vrlo značajna za njih jer ih motiviše i da ostanu u svom gradu i da se nastave možda neke druge studije da se bave, ali svakako je nešto što je značajno za grad i za omladinu grada Pančeva, rekla je koordinatorka Kancelarije za mlade Mirjana Savkov.\nUslov je da prethodnih godina nisu dobijali nagradu od grada Pančeva. Prijavu sa dokumentacijom o uspehu na studijama studenti mogu dostaviti do 12. juna. Prijave mogu podneti mejlom na adresu kancelarijazamlade@pancevo.rs ili lično, predajom dokumenata u Uslužni centar Gradske uprave Pančevo. Tekst konkursa objavljen je na sajtu Grada Pančeva.\nRegionalni centar za talente „Mihajlo Pupin“ i Kancelarija za mlade Grada Pančeva objavili su i ove godine konkurs za najbolje studente.\nSvi studenti koji su ove godine odnosno školska godina 2019/20 koji su upisali završnu godinu, četvrtu godinu ili neke druge vrste studija i koji su ovaj imaju prosek preko 9 mogu i imaju pravo da se prijave na ovaj konkurs.\nZa konkurs sam saznao na društvenim mrežama od Regionalnog centra za talente „Mihajlo Pupin“. Okačili su fajl na kome je bilo uputstvo za prijavljivanje i osnove konkursa. S obzirom na to da je Pančevo jedna od retkih lokalnih samouprava koja daje ovakve nagrade i koja voli da ohrabri svoje studente da da budu što bolji nagrada je stvarno od značaja mnogo. Pogotovo studentima završnih godina da mogu da proslave to što su završili, da mogu da otputuju negde. Meni je značilo taman da za putovanje neko koje sam mogao da odradim sa društvom, kazao je nagrađani studen Miljan Zarubica\n“Naravno da bih preporučio svima koji ispunjavaju uslove zato što ne postoji nijedna druga restrikcija. Osim toga zna se ako ste ispunili uslove, ako imate određen prosek sigurno dobijate nagradu i nema nikakve selekcije osim toga”,poručio je Zarubica.\nPredsednik Vučić danas sa ambasadorima Kvinte i šefom delegacije EU\nNikoleta Dragaš 7. februara 2020. 8. februara 2020.


ZAKON O PRIVATIZACIJI: DO KRAJA 2015. GODINE BIćE UGAšENA AGENCIJA ZA PRIVATIZACIJU\nAgencija za privatizaciju prestaće da postoji do kraja 2015. godine, jer tada ističe rok za privatizaciju, izjavio je ministar privrede Željko Sertić i objasnio da to ne znači da će privatizacija u buduće biti nemoguća, ali će za takve slučajeve biti zaduženo resorno ministarstvo.\n"Agencija prestaje da postoji do kraja godine, a nama ostaje 17 strateških preduzeća za rešavanje. Sedam smo se obavezali da ćemo da rešimo do kraja 2015. godine, i to ćemo brzo da objavimo", rekao je Sertić.\nPrema njegovim rečima, ostaje jedan deo preduzeća u kojima država ima vlasništvo.\n"To ne znači da proces privatizacije neće trajati i u narednim godinama, ali ćemo to kontrolisati na potpuno drugačiji način. Za to će isključivo biti zaduženo Ministarstvo privrede", rekao je on.\nGovoreći o preduzećima koja nisu našla strateškog partnera, Sertić je primetio da su ljudi godinama živeli u zabludi da država ima čarobni štapić i da će neko da dođe i reši njihove probleme.\n"Mi smo se sa tim suočili ove godine, razgovarali sa sindikatima, veliki broj je uzeo socijalne programe. Važno je za te ljude, da otvaranjem novih radnih mesta, mogu da apliciraju za njih. Tako ćemo da pružamo podršku svima koji imaju bilo kakvu želju da otvore svoju firmu", rekao je Sertić.\nSertić je podsetio da je Zakonom o Agenciji za licenciranje stečajnih upravnika ("Sl. glasnik RS", br. 84/2004, 104/2009 i 89/2015), koji je stupio na snagu 4. novembra 2015. godine, zatvorena SIEPA, kao i da je formirana Razvojna agencija Srbije koja bi trebalo da počne da radi oko nove godine.\n"Prepolovili smo broj zaposlenih, biće dovedeni mladi ljudi koji mogu da rade na komplikovanim poslovima privlačenja investicija i razvoja malog sektora", rekao je on.


Press Online :: Društvo :: Država će dati novac, a OVE DVE MERE za podsticaj rađanja su na poslodavcima\nDržava će dati novac, a OVE DVE MERE za podsticaj rađanja su na poslodavcima\nVažno je podsticati poslodavce da omoguće roditeljima fleksibilno radno vreme, rekla je ministarka Slavica Đukić Dejanović.\nOna je dnas za RTS govorila o Strategiji za podsticanje rađanja, a prema rečima generalnog sekretara predsednika Srbije Nikole Selakovića, sledi akcioni plan koji predviđa niz mera, poput subvencionisanja investitora da nadomak fabrika otvaraju obdaništa, ali i da se prazni prostori u školama adaptiraju jaslicama i predškolskom uzrastu.\nMinistarka bez portfelja zadužena za populacionu politiku Slavica Đukić Dejanović kaže da je ublažavanje ekonomske cene podizanja deteta nacionalna mera, ali i da mnoge lokalne samouprave takođe upražnjavaju tu meru.\n- Tako da je suma novca koja ublažava ekonomske potrebe koje svaka porodica ima na višem nivou nego što govorimo - rekla je Slavica Đukić Dejanović.\nIstakla je da je značajno da lokalne samouprave imaju uvid u to koliko žena na njihovoj teritoriji ima problem sa sterilitetom.\nMoguće je, objašnjava, zajedničkim snagama pomoći i omogućiti, posebno onima koji su se već ostvarili kao roditelji uz pomoć biomedicinski potpomognute metode, da dobiju i drugo dete.\nDodala je da je potrebno menjati normativu za tu oblast, te da je ta mera ograničena na majke do 42 godine starosti.\nGovoreći o usklađivanju rada i roditeljstva, ministarka je rekla da postoje "izvanredni primeri dobre prakse".\n- Već se primenjuje zakon koji kaže da roditelji dece do 7, odnosno 10 godina mogu raditi ne samo kroz fiksno, već varibijalno radno vreme, mogu birati smene, ili imati rad od kuće, ili mogu biti angažovani četvoročasovnim radnim vremenom - rekla je Slavica Đukić Dejanović.\nIstakla je da je važno podsećati na ovaj zakon i stimulisati poslodavce koji imaju socijalno odgovorno ponašanje.\n- Ne samo da imaju u svom planu da naprave vrtić, nego i da ispune socijalnu odgovornost tako što će dati mogućnost roditeljima da budu i bolji radnici i relaksiraniji roditelji - dodala je ministarka.\nMinistarka je obrazložila da mere populacione politike proističu iz strategije za podsticanje rađanja, što znači da se motivišu žene koje imaju jedno dete da ima dvoje, troje, ili troje, četvrto.\n- Socijalna politika se poklapa često sa populacionom. Ali, ne možemo podstaći rađanje žene koja već ima desetoro dece. Svetska zdravstvena organizacija kaže da je za zdravlje žene bitno da ona ide do četvrtog deteta, a i da je za dete to najbitnije - rekla je Đukić Dejanović.\nGenerelni sekretar predsednika Srbije Nikola Selaković kaže za RTS da je finansijski element u ovoj strategiji izuzetno bitan, ali da on nije jedini i ključan.\n- Vlada je donela strategiju, posle koje će uslediti akcioni plan, sa ciljevima i rokovima, koji previđa čitav niz mera - rekao je Selaković.\nNaveo je da se to odnosi na subvencionisanje stranih i domaćih investitora da nadomak fabrika otvaraju obdaništa, ali i na lokalne samouprave u kojima ima prostora koji se može iskoristiti za vrtiće.\n- Dajte da učionice i delove škola adaptiramo jaslicama i predškolskom uzrastu, da ponudimo učiteljima da se prekvalifikuju i počnu da rade kao vaspitači. Ovo je način da lokalna samouprava bez velikih investicija pomogne tim ljudima - naveo je Selaković.\nIstiče da, kao društvo, svaku ženu koja je u drugom stanju moramo da poštujemo kao svetinju. Dodao je da u Srbiji ima 6.474 bračna para koja nemaju decu.


Veprovi i Vukovi – večiti rivali – Wild Boars Kragujevac\nVeprovi i Vukovi – večiti rivali\nOd samog nastanka američkog fudbala u Srbiji, utakmice kragujevačkih Divljih veprova i beogradskih Vukova, koje već sada mnogi porede sa „večitim derbijem“ Zvezde i Partizana, nosile su neizvesnost kao glavnu karakteristiku. Iako zvuči kao izlizana fraza, zaista „u derbiju Veprova i Vukova nema favorita“, a položaj na tabeli ili bolja trenutna forma odlaze u zaborav kada igrači istrče na teren.\nPrvu stranicu istorije američkog fudbala u Srbiji ispisala su upravo ova dva kluba, 22. marta 2003. godine, na stadionu FK „Jadran“ u Kragujevcu, gde je domaćin, pred oko 500 gledalaca, na premijeri američkog fudbala u Srbiji, slavio sa 15:14. Interesovanje za ovim sportom je raslo, registrovani su i novi klubovi, pa se javila potreba za osnivanjem lige, koja je brojala pet timova, a o prvaku su odlučivali upravo Vukovi i Veprovi, 8. novembra 2004., pred više od 2.500 gledalaca na stadionu „Čika Dača“. Kragujevčani su i ovoga puta slavili (21:6) i tako poneli naslov prvog šampiona Srbije u američkom fudbalu.\nNaredne godine osnovano je još pet novih klubova, pa je promenjen i format takmičenja – umesto lige igrao se kup. U finali su se ponovo sastali stari znanci, ali su Vukovi ovoga puta trijumfovali na stadionu FK „Obilić“ (20:7) i tako naneli Kragujevčanima prvi poraz od osnivanja, posle serije od 12 pobeda.\nZbog nedostatka finansijskih sredstava oba takmičenja odigrana su bez kaciga i zaštitne opreme, što se menja već u sezoni 2006. kada timovi prelaze u SELAF (Jugoistočna evropska liga američkog fudbala).\nWild Boarsi su nastavili dominaciju i pod opremom, bili su bolji u oba susreta u ligaškom delu (20:14, 14:0), da bi i u finalu, održanom u Beogradu, trijumfovali sa 23:12.\nNaredne godine, Vukovi su bili bolji u oba duela, a „večiti rivali“ borili su se za tron prvaka Srbije 2008. godine, kada su Veprovi slavili u uzbudljivom finalu sa 39:33. Ovo je ujedno bio i poslednji susret „večitih“, jer su Vukovi sa još nekoliko klubova istupili iz SAFS-a (Savez američkog fudbala Srbije) i osnovali privatnu ligu.\nPosle dve sezone bez derbija, u kojima su „večiti“ osvajali titule, svako u svojoj ligi, klubovi su shvatili da je za razvoj američkog fudbala u Srbiji najbolje da se svi takmiče pod okriljem jednog saveza, pa će publika ponovo imati priliku da oseti draž i čari derbija. U dosadašnjih 11 susreta Veprovi su trijumfovali čak 8 puta, a pobednik 12. „večitog derbija“ biće poznat u nedelju, 3. aprila, od 15 časova, kada počinje utakmica na stadionu FK „Sušica“. Cena ulaznice za ovaj meč je i više nego simboličnih 100 dinara, jer su, pored zagarantovane neizvesne i bespoštedne borbe na terenu, Divlji veprovi pripremili brojna iznenađenja za publiku i najavili do sada neviđeni spektakl.\nVeprovi ubedljivi protiv Celtisa\nDerbi: Veprovi uspešniji!


Mikrofinansiranje u funkciji jačanja malog biznisa - U Srbiji odobreno 32.000 mikrokredita, prosečna visina pozajmice 1.409 EUR - Edukaplus\nMikrofinansiranje u funkciji jačanja malog biznisa – U Srbiji odobreno 32.000 mikrokredita, prosečna visina pozajmice 1.409 EUR\nU proteklih pet godina malom i srednjem biznisu u Srbiji odobreno je oko 32.000 mikrokredita, najviše sektorima proizvodnje, poljoprivrede i usluga, a otvoreno je skoro 53.000 novih radnih mesta. Prosek odobrenih finansijskih sredstava iznosio je 1.409 EUR po kreditu, a rok otplate 22 meseca. Više od polovine odobrenih zajmova u Srbiji, 55%, koristile su preduzetnice, navodi se na sajtu Privredne komore Srbije (PKS).\n– Investitori iz EU i SAD, među kojima su posebno zainteresovani socijalni investitori, veruju da je mikrofinansiranje jedno od važnih rešenja za smanjenje nezaposlenosti i siromaštva, kao i da bi strana ulaganja bila veća ako bi bila doneta zakonska regulativa koja bi efikasno uredila taj segment poslovanja. Mikrokrediti u Srbiji bi mogli da budu još povoljniji da postoji Zakon o mikrofinansiranju, jer bi administrativni i troškovi tehničkih garancija bili niži. Pre nekoliko godina pokrenuta je inicijativa za donošenje zakona koju su podržali USAID, EBRD, Svetska banka – objašnjava dr Aleksandar Gračanac, koordinator Foruma MSPP Privredne komore Srbije.\nMikrofinansiranje je prvenstveno namenjeno početnicima u biznisu, jačanju preduzetništva, mikro firmama do 10 zaposlenih, malim i srednjim firmama, nezaposlenima za samozapošljavanje, socijalnoj inkluziji, širenju kapaciteta i kreiranju novih radnih mesta u postojećim MSP.\nEvropska unija u velikoj meri promoviše ovaj vid alternativnog finansiranja malog biznisa koji se zasniva na uređenoj zakonskoj regulativi. Pojedine članice EU u programima za podsticanje preduzetništva i osnaživanje malih firmi, preko namenskih fondova primenjuju model mikrofinansiranja. U praksi su posebno zastupljeni razni profili investicionih fondova, društva investicionih fondova, venture capital fondovi, mutual fondovi i drugi.\nU poslednje dve godine u EU je realizovano 390.000 mikrofinansirajućih kredita za 121.270 mikro firmi, sa prosečno odobrenim sredstvima od 8.500 EUR, u ukupnom iznosu većem od 1,5 mlrd EUR. Istovremeno, u Velikoj Britaniji u periodu od početka globalne finansijske krize više od 3,5 miliona građana počelo je mikro biznise, gde su prednjačili mladi preduzetnici, sa više od 60%, a ostalo su bile razne socijalne grupe – počev od građana koji su ostali bez posla do onih koji su otišli u penziju, a u velikoj meri su koristili široku lepezu alternativnih izvora finansiranja, posebno mikrokredite.


ZVANIČNO JE: RATM se ponovo okupljaju, poznati datumi nastupa\nLegendarni sastav Rage Against The Machine zvanično će se ponovo okupiti za seriju reunion nastupa tokom 2020. godine, koja uključuje i Coachella Festival u Kaliforniji, objavio je magazin Forbes.\nRATM su svoj poslednji koncert odsvirali 2011. godine u Los Angeles Coliseumu. Gitarista Tom Morello je u junu izjavio za Alternative Press da “nikada nije bio bolji momenat za Rage Against The Machine i sviranje nego sada”.\n“Tokom cele svoje karijere trudio sam se da pravim muziku koja je beskompromisna i muzički i tekstualno, to je upravo ono što RATM radi. Ako Rage ikada bude ponovo zasvirao uživo, biću srećan da ponovo sviram gitaru u bendu”.\nZa sada su potvrđeni sledeći koncertni datumi:\n26/03/2020 – El Paso, TX\n27/03/2020 – Las Cruces, NM\n30/03/2020 – Phoenix, AZ\n10/04/2020 – Indio, CA – Coachella Festival\n17/04/2020 – Indio, CA – Coachella Festival\nKontroverzni muzičar i autor Marilyn Manson objavio je video za


Ulazak u četvrtu godinu rada na projektu „Lokalne politike i urbana samouprava“ donosi nam nove uvide i pozicije, dok neki ostaju nepromenjeni. Ono što je konstanta jeste uvid u partijsko premrežavanje institucija lokalne samouprave – mesnih zajednica takođe – gde se favorizuju partijski interesi koji nemaju političku i javnu dimenziju, što za posledicu ima zatvorenost ovih institucija za lokalne zajednice i ljude u njima. Povratno, ovakva situacija utiče na pasivizaciju građana, koji i ako žele nešto da urade za boljitak lokalne zajednice, vrlo brzo bivaju obeshrabreni neprijemčivošću institucija lokalne samouprave i procedurama države koje su ispražnjene od političke volje da se sa ljudima bilo šta uradi ukoliko nisu članovi partijske koalicije na vlasti. Ljudi su time najčešće obeshrabreni a često de-subjektivirani da misle o mogućnostima novih oblika samoorganizovanja koji bi imali distancu prema državi, iako sa njom na različite načine komuniciraju povodom rešavanja problema sa kojima se suočavaju, ali upravo iz pozicije udruženih građana koje nije okupila država već su oni sami organizovani oko problema, formirajući sopstvene principe i argumente za sopstveno delovanje. „Ljudi ne vole da se samoorganizuju“ je stav koji smo jednom prilikom izneli i treba ga shvatiti kao polaznu tačku za promišljanje daljeg delovanja, a ne kao deskripciju nepromenljive situacije kojom se ukida kapacitet ljudi za nove oblike političkog organizovanja.\nU tome smo mišljenja da ljude treba ohrabriti na udruživanje povodom rešavanja svakog singularnog problema sa kojima se suočavaju. Njihova istrajnost u subjektivaciji tokom tog procesa je jedno, dok je reakcija države na delovanje udruženih građana odvojena stvar. Često se dešava da zakonskim i institucionalnim procedurama država osujećuje pokušaje ljudi da pristupe rešavanju problema, a to što je osujećenje na stolu ne znači nužno da politika na strani ljudi „porazom“, tj. zagušena upravo tim procedurama, nikada nije ni postojala. U tome uvek ima prostora za početak iznova i u tome je novo ohrabrenje i pozivanje na udruživanje ljudi potrebno. Tokom prethodne i tekuće godine u tu svrhu smo razvili još jednu, ovim procesima paralelnu liniju komunikacije sa već organizovanim ljudima: u inicijative, udruženja građana, proteste i asocijacije. Njima je zajedničko to što pokušavaju da razvijaju sopstvena mesta mišljenja pozicionirajući se prema državi, a po nama takve prakse mogu da predstavljaju civilno društvo u današnjim uslovima postavljeno na nove osnove.\nU više navrata smo govorili da skupštine stanara već jesu mesta učešća ljudi, stanara, u procesima odlučivanja, na taj način ih politizujući. Međutim, njihova situacija danas jeste izmenjena jer su u međuvremenu skupštine stanara postale „stambene zajednice“ a predstavnici skupštine (često licencirani i profesionalni) upravnici „stambene zajednice“, što već ukazuje na depolitizaciju polja učešća stanara u procesima odlučivanja kada su njihovi životni prostori u pitanju. Mišljenja smo da je u ovim uslovima potrebno proširiti mesto diskusije i odlučivanja stanara u javni domen, u mesne zajednice kao osnovne organe lokalne samouprave, putem „javnih skupština stanara“, kako bi se na organizovan način pristupilo rešavanju kompleksnih problema vezanih za stanovanje i održavanje zgrada, takođe za lokalnu zajednicu u širem smislu.\nUčešće građana u političkom životu najčešće je svedeno na glasanje na izborima, što je i legitiman i najčešće jedan od retkih načina njihovog uključenja u politički sistem države znan kao parlamentarna demokratija. Međutim, predstavnički karakter vlasti u korumpiranoj perifernoj državi poput Srbije, na dnevnoj bazi pokazuje da nije u stanju da odgovori na potrebe građana i da učestvuje s ljudima u rešavanju njihovih nagomilanih problema. Štaviše, u najvećem broju slučajeva ih ignoriše i opstruira. Zbog toga smatramo da je važno ohrabriti ljude na pokretanje drugačijih oblika učestvovanja u procesima donošenja odluka, kakvo je neposredno odlučivanje građana u mesnim zajednicama. Jedan takav oblik jeste zbora građana – institucija mesne zajednice za učestvovanje građana u procesima odlučivanja u lokalnoj samoupravi, povodom problema koje organizovani nameravaju da reše.\nSvedoci smo sve češćoj pojavi izlaska građanskih inicijativa na izbore, već organizovanih građana koji smatraju da će im ulazak u vlast pružiti legitimitet i obezbediti mesto sa kojeg će moći dugogodišnjim prisustvom da izbore mesto upravljanja javnim dobrima, što se predstavlja narednim prirodnim korakom za organizacije civilnog društva. Iako se mnoge takve inicijative upravo oslanjaju na dotadašnjim radom stečenu bazu, bilo da je ona mreža udruženja građana, aktivistička scena ili direktan kontakt sa građanima, mišljenja smo da mogućnosti direktnog rada s ljudima nisu iscrpljene. Jer upravo je to mesto generisanja problema, njihove artikulacije i rešenja koje može da ohrabri ljude na izumevanje različitih oblika organizovanja, sticanje ekspertize po svakom pojedinačnom problemu, intervenisanja u institucije, odlučivanja na zajedničkim osnovama i međusobnog povezivanja, što i čini politiku koja je na njihovoj strani.\nU prilog ohrabrivanja ljudi, naših komšija, da se samoorganizuju, ovaj broj “Stanara” posvećujemo nekim od postojećih inicijativa i protagonista koji na organizovan način pristupaju rešavanju problema i komunikaciji sa predstavnicima državnih struktura, a sa kojima smo sarađivali i podelili poglede i mišljenja. Cilj nam je bio da sakupimo različite uvide i nadamo se doprinesemo boljem pregledu trenutne situacije kada je u pitanju mišljenje ljudi povodom vlastitih praksi i njihovog organizovanja. Biltenu su doprineli članovi i predstavnici različitih inicijativa i udruženja: “Ne(da)vimo Beograd”, “Pametnija Zgrada”, “Učitelj neznalica”, “Društvo arhitekata Novog Sada”, “Inicijativa nezavisne kulturne scene Novog Sada”, “Udruženi pokret slobodnih stanara Niš”, “Omladinski centar CK13”, “Centar za zaštitu potrošača Begej” i “Nezavisna kulturna scena Srbije”. Naravno da smo ovim brojem obuhvatili samo deo postojećih inicijativa, ali utoliko nam ostaje prostor da vas tokom narednog perioda izvestimo i o drugima u novom broju našeg biltena.\nUdružujte se i solidarno rešavajte probleme u komšiluku!\nTags: bilten, inicijativa, lokalna samouprava, mesna zajednica, Organizacija, samoorganizovanje, Solidarnost


PREMIJER AUSTRIJE: Vakcinisanim, imunizovanim ili testiranim ljudima dati zeleni pasoš EU | Banjaluka.net\nPREMIJER AUSTRIJE: Vakcinisanim, imunizovanim ili testiranim ljudima dati zeleni pasoš EU\nAustrijski premijer Sebastian Kurz zatražio je primjenu “zelenog pasoša EU” za ljude koji su vakcinisani protiv koronavirusa, koji su se oporavili nakon zaraze ili su testirani, prenosi Anadolu Agency (AA).\nKurz je rekao da će predložiti primjenu “pasoša vakcinacije” kao u Izraelu na Samitu čelnika EU, koji će se sutra održati, a u cilju uspostavljanja pune slobode kretanja unutar Evropske unije (EU), prenosi Anadolija.\n“Zeleni pasoš treba dati ljudima koji su vakcinisani ili su se imunizirali nakon zaraze ili koji su upravo obavili test”, rekao je Kurz.\nNapominjući da će pokušati pronaći rješenje širom EU, Kurz je naglasio da će u suprotnom biti usvojen nacionalni pristup i da će sarađivati sa susjednim zemljama koje dijele isto mišljenje na provedbi ovog projekta.\nU Austriji je u posljednja 24 sata registrovano 2.006 novih slučajeva zaraze i 36 preminulih.\nOznake: Sebastijan Kurc


U Nemačkoj stupio na snagu Zakon o useljavanju stručnjaka › Made-in-Germany.rs\nU Nemačkoj je 1. marta stupio na snagu novi Zakon o useljavanju kvalifikovanih stručnjaka iz zemalja van EU, prema kojem se kao stručnjaci više ne računaju samo ljudi sa visokom stručnom spremom, već i stručnjaci čije je obrazovanje trajalo najmanje dve godine i ekvivalentno je nemačkom obrazovanju.\nZakon se odnosi na stručnjake iz zemalja van EU koji mogu da dokažu da imaju odgovarajuće stručne kvalifikacije i ugovor o radu u Nemačkoj. Takođe, njihove diplome moraju biti priznate u Nemačkoj u roku od tri meseca nakon predaje svih potrebnih dokumenata, a proces izdavanja vize sada bi trebalo da traje najviše četiri do šest nedelja. Ovim zakonom nisu obuhvaćeni pomoćni poslovi za koje nije potrebna stručna kvalifikacija, ali radnci koji imaju osnovnu profesionalnu kvalifikaciju i ugovor o radu ili ponudu za posao u Nemačkoj, mogu da se dokvalifikuju, prenosi Dojče vele.\nSvako ko ima ugovor o radu u Nemačkoj ili konkretnu ponudu za posao dobiće dozvolu boravka na četiri godine ili onoliko koliko traje taj ugovor, a nakon isteka četiri godine stručnjaci stiču pravo na neogračeni boravak i moći će trajno da se nastane u Nemačkoj. Zakonom je omogućeno da svako ko želi da traži posao u Nemačkoj može da dobije vizu na šest meseci, uz preduslov da ima novac za pokrivanje troškova života tokom tog perioda i da govori nemački jezik na nivou B2.\nNovi zakon se odnosi i na strance koji su mlađi od 25 godina, a žele da studiraju ili se stručno obučavaju u Nemačkoj. Oni koji nakon diplomiranja rade dve godine u Nemačkoj imaće pravo na stalan boravak. Poseban propis tiče se stručnjaka starijih od 45 godina, koji ako žele da se dosele u Nemačku moraju da imaju platu od najmanje 3.685 eura bruto ili dokaz da su uplaćivali novac za adekvatnu penziju. Svi koji u Nemačku dolaze sa porodicom moraće da prilože dokaz da mogu da je izdržavaju, kao i da imaju dovoljno prostran stan, što je oko 950 eura i 10 do 12 kvadratnih metara prostora po osobi. Supružnici i deca starija od 16 godina moraće da imaju osnovno znanje nemačkog jezika na nivou A1, a pridošlice neće imati pravo na socijalnu pomoć.\nIako je novi Zakon o useljavanju kvalifikovanih stručnjaka iz zemalja van EU stupio na snagu juče, stari zakon koji se odnosi na zemlje Zapadnog Balkana važiće do kraja godine. Po tom zakonu, za dolazak u Nemačku nije bila potrebna diploma, niti položen ispit o poznavanju jezika, a mogli su da dolaze i nekvalifikovani radnici.\nOd MiG na 02/03/2020 / AKTUELNO / Ostavite komentar


Kada bi kompanije stavljale bar malo manje šećera u hranu, uštedeli bismo milione: "Bolje od poreza" - Biznis Telegraf.rs\n31/08/21 | 16:30\nČak i delimično poštovanje politike od strane industrije moglo bi da dovede do „značajnih“ zdravstvenih i ekonomskih dobitaka\nZbog uticaja loše ishrane, samo u Americi bude 2,48 miliona moždanih udara i srčanih i 750.000 slučajeva dijabetesa. Studija pokazuje da smanjenje količine šećera koji se dodaje u prerađenu hranu i piće može da spreči milione dobiju srčane bolesti ili dijabetes.\nTim istraživača nekoliko univerziteta kao i Odeljenja za zdravlje i mentalnu higijenu, koji su u velikoj meri finansirali Nacionalni instituti za zdravlje, stvorio je model za simulaciju zdravstvenog i ekonomskog uticaja politike smanjenja šećera koju je predložila američka Nacionalna inicijativa za smanjenje soli i šećera.\nNSSRI, koji se sastoji od više od 100 lokalnih, državnih i nacionalnih zdravstvenih organizacija, izradio je predlog politike koji poziva industriju hrane i pića da vremenom dobrovoljno preoblikuje svoje zaslađene proizvode tako da sadrže manje šećera.\nPrema modelu, smanjenje 20% šećera iz pakovane hrane i 40% šećera iz pića moglo bi sprečiti 2,48 miliona kardiovaskularnih smetnji (poput moždanog udara, srčanog udara i srčanog zastoja). Kako se ukazuje, smanjenje sadržaja šećera u komercijalno pripremljenoj hrani i pićima imaće veći uticaj na zdravlje od drugih inicijativa za smanjenje šećera, poput uvođenja poreza na šećer, označavanja sadržaja dodatog šećera ili zabrane slatkih pića u školama.\nProsečan Amerikanac pojede 22 kašičice šećera dnevno - to je dodatnih 350 kalorija. Prethodne studije otkrile su korelaciju između zaslađenih bezalkoholnih pića i povećanja telesne težine, kao i između šećera i zdravstvenih problema povezanih sa povećanjem telesne težine, poput dijabetesa tipa 2 i kardiovaskularnih bolesti.\nJedno drugo istraživanje pokazuje da je ispijanje dva ili više slatkih napitaka dnevno povezano sa većim rizikom od smrti, posebno među ženama.\nNo, novi model takođe je otkrio da smanjenjee šećera ne spasava samo živote - uklanjanje ovih hroničnih stanja povezanih sa konzumiranjem šećera takođe bi moglo uštedeti ljudima milijarde dolara.\nŠta kompanije mogu da urade?\nSamo SAD bi mogla da uštedi za deset godina oko 4,28 milijardi dolara u ukupnim zdravstvenim troškovima i 118,04 milijardi dolara tokom života sadašnjeg odraslog stanovništva (od 35 do 79 godina).\nA kada je model uzeo u obzir društvene troškove izgubljene produktivnosti zbog dijabetesa, na primer, ukupna ušteda bi porasla na 160,88 milijardi dolara.\nŠtaviše, čak i delimično poštovanje politike od strane industrije moglo bi da dovede do „značajnih“ zdravstvenih i ekonomskih dobitaka.\nIstraživači pišu da SAD „zaostaju“ za drugim zemljama poput Velike Britanije, Norveške i Singapura u sprovođenju politike smanjenja šećera. A da bi se krenulo u jaču kampanju, američke kompanije koje proizvode pakovanu hranu i zaslađena pića morale bi da budu iti spremne da postepeno preoblikuju svoje proizvode.\nA da bi se takva nacionalna politika zadržala, vlada bi morala da nadgleda kompanije dok rade na postizanju ovih ciljeva.


Vreme - Blisko inostranstvo: Predstava »Smrt Dejtona«\nDa li kratka bučna sporenja povodom otvaranja škole "Srbija" na Palama nagoveštavaju da će Beograd biti izložen novom pritisku zbog Bosne\nUz "Bože pravde" i "Vostani Serbie" predsednik Republike Srpske Rajko Kuzmanović, njen premijer Milorad Dodik i predsednik Srbije Boris Tadić otvorili su 8. septembra novu osnovnu školu "Srbija" na Palama, koju pohađa oko 670 đaka. Svečanosti je prisustvovalo oko 2000 građana, među kojima i učenici i nastavnici škole. Novu školsku zgradu osveštali su mitropolit dabrobosanski Nikolaj i vladika Vasilije sa sveštenstvom.\nZa izgradnju te škole sredstva su izdvojili RS, vlada Srbije i opština Pale. Bilo je potrebno nešto manje od godine za realizaciju tog zajedničkog projekta koji je ugovoren ranije, u okviru Sporazuma o specijalnim i paralelnim odnosima između RS i Srbije, koji su Tadić i Koštunica potpisali u Banja Luci septembra 2006. Sporazum o specijalnim odnosima SRJ i RS su, 3. marta 2001. u Banja Luci potpisali predsednici SRJ i RS, Vojislav Koštunica i Mirko Šarović.\nSILAJDŽIĆEV DEMARŠ: Bošnjački član Predsedništva BiH Haris Silajdžić je sada tvrdio da se ova ko zna koja u nizu (vidi okvir) poseta predsednika Srbije Tadića Republici Srpskoj ne može opravdati specijalnim paralelnim odnosima, jer član Ustava BiH, koji takve odnose dozvoljava, jasno kaže da oni moraju da budu u skladu sa suverenitetom i teritorijalnim integritetom BiH. I hrvatski član Predsedništva BiH Željko Komšić je tražio da se zbog te posete uputi protestna nota Srbiji. Srpski član Predsedništva BIH Nebojša Radmanović je pak naglašavao da je poseta predsednika Srbije uredno najavljena preko ambasade Srbije u BiH i Ministarstva spoljnih poslova BiH, u skladu s diplomatskom praksom. Celokupnu organizaciju ove posete sproveo je Protokol Vlade RS. Radmanović nije želeo da u dnevni red bude uneta rasprava o poseti Borisa Tadića, Palama, ali da je u Predsedništvu BiH preglasan.\nGranična policija BiH je u međuvremenu saopštila da je 7. septembra pravovremeno obaveštena o poseti Predsednika Srbije i da je na notu Ambasade Srbije u BiH izdala četiri odobrenja za unošenje službenog oružja pripadnicima obezbeđenja iz Tadićeve pratnje. Time je opovrgnuta izjava predsedavajućeg predsedništva BiH Željka Komšića, koji je tvrdio da je grupa naoružanih pripadnika bezbednosnih agencija Srbije neovlašćeno ušla na teritoriju BiH. Nezadovoljan odgovorom direktora Granične policije BiH Vinka Dumančića, Komšić mu je uputio novo pismo u kome pita kako to da je u noti Ambasade Srbije najavljeno da će pripadnici obezbeđenja uneti u BiH sedam pištolja, a izdata su odobrenja za četiri...\nI predsednik Srbije Tadić je ponavljao da je njegova poseta BiH i RS bila zvanično najavljena, da je bio voljan da tog dana poseti i Sarajevo, ali da tamo za to nisu bili zainteresovani. Tadić je podsetio i da je inače razgovarao s članovima Predsedništva BiH Komšićem, u Libiji na marginama proslave 40 godina libijske revolucije, a sa Silajdžićem u Kini na Olimpijadi. U izjavi za "Politiku" on ponavlja: "Neka me pozovu, odmah ću doći. Poziv do sada nije stigao. Možda je razlog što Ratko Mladić nije u Hagu, ili neko unutrašnje pitanje BiH..."\nDodao je i to da možda nekome i odgovara da građani Srbije i Republike Srpske, zbog snižavanja nivoa odnosa Beograda i Sarajeva, prekinu komunikaciju, ali da to nije realno i da nije moguće.\nSUSRETI, VEZE: Diplomatski odnosi na ambasadorskom nivou između Beograda i Sarajeva uspostavljeni su 15. januara 2001. godine. Srbija ima ambasadu u Sarajevu i generalni konzulat u Banja Luci, a BiH ambasadu u Beogradu.\nSusreti zvaničnika dve zemlje su do sada bili organizovani i na entitetskom i na državnom nivou.\nBiH je jedan od najznačajnijih spoljnotrgovinskih partnera Srbije. Dve zemlje su zaključile Sporazum o slobodnoj trgovini 1. februara 2002. u Beogradu a već tokom 2005. vrednost robne razmene iznosila je milijardu dolara. Telekom Srbije je na javnom tenderu decembra 2006. kupio 65 odsto akcija Telekoma Srpske, za 646 miliona evra.\nKulturna i prosvetna saradnja je intenzivnija sa Banja Lukom. U Republici Srpskoj gostuje mnogo profesora, a brojne su kulturne manifestacije na kojima učestvuju muzičari, folklorne grupe, likovni umetnici, pesnici, glumci i mnoge druge institucije i pojedinci iz oblasti kulture, ali i na sarajevskim kulturnim manifestacijama redovno je učešće umetnika iz Srbije, brojni glumci iz Srbije nastupaju na BiH pozorišnoj, filmskoj i TV sceni. Jugoslovensko dramsko pozorište i Atelje 212 imali su višednevna gostovanja u Sarajevu. Redovno je učešće pozorišta iz Beograda i Užica u Tuzli.\nI na toj školskoj priredbi pominjana je ekonomija. Dodik je rekao da postoje brojni projekti koji će se raditi u skladu sa Sporazumom o specijalnim paralelnim vezama, među kojima su i aktivnosti na formiranju zajedničkog energetskog preduzeća u slivu reke Drine. Kaže da je upućen poziv i Vladi Federacije BiH da zajednički grade energetske kapacitete u slivu reke Drine.\nPROTEKTORAT: Odlaskom u tu regiju Boris Tadić nije napravio nikakav presedan, a držao se Ustava Srbije iz 2006. koji u članu 13 kaže: "Republika Srbija razvija i unapređuje odnose Srba koji žive u inostranstvu sa matičnom državom." U krajnjoj liniji, prisustvovao je otvaranju škole, a ne raketne baze. Slučaj je otkrio postojeće napetosti u bosanskoj komplikovanoj mreži vlasti i zamor protektoratom.\nKOMPLIKOVANO ODLUČIVANJE: Predsedništvo BiH\nU javnim izjavama političara u BiH vidi se nezadovoljstvo međunarodnim guvernerima, pa i otvoreno priželjkivanje da im se što pre vide leđa. Kad je visoki predstavnik Valentin Incko ocenio da u stavovima predsednika Srbije Tadića na Palama nije bilo ništa antidejtonsko i da su oni bili korektni, Komšić je 10. oktobra rekao da "Incko nije pozvan da to komentariše": "Ma pustite Incka. Nije on nadležan da tumači te stvari, neka radi svoj posao. Posao mu je da provodi Dejtonski sporazum, a ne da vodi spoljnu politiku ove zemlje." Premijer Dodik je krajem nedelje rekao da visoki predstavnik nema nikakvo ustavno ni zakonsko pravo da nametne zakone o Sudu i Tužilaštvu BiH, da ni po Dejtonskom sporazumu ni po "bonskim ovlašćenjima" nema pravo da nametne zakone. On "bonskim ovlašćenjima" može da nametne rešenja iz nadležnosti Saveta ministara i Predsedništva BiH, ali ne i one iz nadležnosti Parlamenta BiH. Kaže da će upravo zbog toga RS tužiti bivšeg visokog predstavnika Pedija Ešdauna u Britaniji.\nU BiH visoki predstavnik je iznad zakona, na vrhu piramide vlasti. Ponekad ga nazivaju OHR, što je skraćenica za njegovu kancelariju (Office of the High Representative). On je ovlašćen da tumači sporazum o implementaciji civilnog dela mirovnog ugovora, nad NATO-om nema ingerencije, a nad njim ingerencije ima samo bog i, donekle, Veće za implementaciju mira, takozvani PIC, koje čini grupa od 55 zemalja i međunarodnih organizacija koje sponzorišu i vode proces implementacije mira. Ono je svojevremeno proširilo njegov mandat. To su takozvana bonska ovlašćenja.\nU intervjuu "Glasu Srpske", profesor vašingtonskog Univerziteta za nacionalnu odbranu i nekadašnji specijalista CIA za Balkan Stiven Majer kaže da spoljna moć u BiH nije u rukama međunarodne zajednice, već u rukama nekoliko država (SAD, Velika Britanija, Francuska, Nemačka), koje su same sebe proglasile spasiteljima. Rusi u Bosni drže Bocan-Harčenka, karijernog diplomatu, koji je ranije bio specijalni predstavnik ruskog MIP-a za Balkan.\nENTITETI, KANTONI: U senci visokog predstavnika Bosna i Hercegovina ima nekoliko nivoa vlasti: državni nivo, entitete, kantone, distrikte, gradove i opštine.\nNajveća moć je u entitetima Republika Srpska (RS) i Federaciji Bosne i Hercegovine (FBiH). Kurioziteta radi treba reći da se konvertibilna marka štampa u dve entitetske serije, sa identičnim rešenjem, ali sa različitim likovima – na jednoj novčanici od 50 KM je lik Jovana Dučića, a na drugoj Muse Ćazima Ćatića; na 100 KM su Nikola Šop i Petar Kočić, koji kao da krije pogled od svog Davida Štrpca.\nTreći nivo vlasti u BIH su kantoni kojih u Federaciji BiH ima deset, među kojima Hercegovačko-neretvanski i Srednjobosanski imaju specijalne sisteme, kako bi se očuvala prava svih naroda. Grad Brčko je zasebna administrativna jedinica – distrikt.\nPo načinu donošenja odluka BiH je komplikovana otprilike kao SFRJ, možda i kao Švajcarska, formalno konfederacija 26 kantona, koja je vremenom postala federacija, a čija stabilnost kao multinacionalne države počiva na odnosima ravnopravnih građana, zatim kantona kao regionalnih zajednica, a tek na trećem mestu su većinsko-manjinski odnosi. Nada Raduški iz Instituta društvenih nauka u Beogradu u članku nedavno citiranom u "Vremenu" konstatuje da su njenoj stabilnosti u znatnoj meri doprinele i švajcarska neutralnost i ekonomska razvijenost, ali i prijateljska saradnja sa susedima čiji su jezici dominantni jezici njenih građana, a što nije predstavljalo prepreku da Švajcarska izgrađuje sopstveni identitet.\nTamo je ravnoteža nemoći dugo usavršavana i građani su naviknuti na nju; u BiH, ako su donekle i umirene ratne strasti, porasle su sumnje u to da će neko nečija prava ukinuti.\nOd 1996. godine ovlašćenja vlada oba entiteta se u odnosu na državni nivo znatno smanjuju. U poslednjim mesecima iz Republike Srpske čuju se izjave protiv te revizije Dejtona, uz ponavljanje da RS neće nikada pristati na gubitak entitetskih prava, pogotovo što tamo smatraju da je glavna komplikacija složenost Federacije BiH, a RS meta pritiska. I dalje do Beograda.\nU RS se mogu čuti ocene da bi ukidanje entitetskog glasanja i eventualno ukidanje samih entiteta dovelo do duboke krize, a da bi takva kriza gotovo sigurno bila uzrok raspada BiH. Predsednik SDA Sulejman Tihić dao je nedavno izjavu u kojoj kaže da je nemoguće ukinuti Republiku Srpsku bez volje njenih političkih predstavnika i da pitanje teritorijalne organizacije BiH treba ostaviti za neka druga vremena, a da je sada moguće postići dogovor o usklađivanju Ustava BiH sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima, a i o razrešenju pitanja nadležnosti između države i entiteta. O tome je pregovarala i takozvana "prudska trojka" sastavljena od bošnjačkih, hrvatskih i srpskih političkih lidera. Izgleda da Amerikanci ne gledaju blagonaklono na te pregovore – bar jedan od njih, umešan u balkanske poslove, izjavio je da prudski dogovor predstavlja scenario za razlaz.\nSRPSKO IME: Od prilike do prilike izbijaju erupcije sporenja, često oko osetljivih simboličkih pitanja. Haris Silajdžić je sada najavio da će od Ustavnog suda BiH tražiti da oceni ustavnost naziva osnovne škole "Srbija". On tvrdi da naziv javne ustanove po državi koja je po njenom Ustavu država srpskog naroda jasno stavlja naglasak na srpsko svojstvo te ustanove.\nDa se škola na Palama zove "Srbija" predložio je premijer Dodik. On, koji je inače rekao da će "Srbiju" pohađati deca svih vera i nacija, odgovorio je tvrdo: "Neka Silajdžić radi šta hoće, ali škola ‘Srbija’\nće ostati! Kakva imena nose neke zgrade i džamije po Federaciji BiH, pa nama to ne smeta."\nNagovešteno je i da će srpski član Predsedništva BiH Radmanović pokrenuti pitanje zaštite vitalnog nacionalnog interesa i da će se sve završiti u parlamentu RS. Istočno Sarajevo se, inače, više ne zove Srpsko Sarajevo, zato što je odlukom Ustavnog suda BiH taj naziv proglašen neustavnim i diskriminatorskim prema Bošnjacima, Hrvatima i ostalim građanima koji nisu srpske nacionalnosti. Sudeći po novinskim izveštajima, većina Srba smatra tu odluku aktom međunarodnog pritiska. U Istočno Sarajevo spadaju delovi predratnih opština Novo Sarajevo, Ilidža, Novi Grad, Stari Grad, Trnovo, Sokolac i Pale, pre rata varošica od 7800 stanovnika, a sada nešto veće mesto sa četiri fakulteta – Ekonomskim, Filozofskim, Pravnim i Fakultetom za fizičku kulturu. Dodik tvrdi da u Istočnom Sarajevu u ovom trenutku investicije iznose oko 85 miliona konvertibilnih maraka (jedan evro vredi 1,956 konvertibilnih maraka, čija je bankarska skraćenica BAM).\nNAJAVA PRITISKA: Širi kontekst te kratkotrajne verbalne "školske" napetosti na Palama možda otkriva nagoveštaj da bi Beograd mogao ponovo da postane meta pritisaka. U američkoj štampi se ovog leta indikativno učestalo pojavljuju članci s veoma lošim prognozama za Bosnu. "Njujork tajms" ovih dana podseća da je američki potpredsednik Džozef Bajden proletos obišao Balkan u svom "Er fors 2", s ciljem da skrene oslabelu pažnju na taj region. Utom kontekstu upotrebljen je izraz kojim novine opisuju kako političari obilaze male provincijske gradove. Kaže se da je dao lekciju bosanskom parlamentu, opominjući da se ne zapadne u stare obrasce i drevne omraze. Sa izvesnim žaljenjem se konstatuje i da je Ričard Holbruk, koji je govorio o rastrojenoj međunarodnoj zajednici u Bosni, sada zauzet u Avganistanu i u nuklearkama naoružanom Pakistanu. U slučaju neuspeha u Avganistanu, Pakistanu i Iraku, što je izvesno, ta administracija bi mogla da se vraća u Bosnu, kao na svoj provereni teren, jer ona Bosnu smatra svojim uspehom i monetom za kompenzacije.\nPod opasnim naslovom "Smrt Dejtona" Patris Mekmehon i Džon Vestern u magazinu "Forin afers", koji bi trebalo da odražava bar dileme vašingtonskih diplomata, pišu da je Bosna i Hercegovina na ivici kolapsa, da bi institucionalni problemi u toj državi mogli dovesti do novih podela i novih sukoba, da nije sigurno da bi se mir u BiH dugoročno mogao održati, ukoliko se nastave postojeći trendovi. Upozoravaju da će aktivnosti ka fragmentiranju BiH zasigurno izazvati obnavljanje nasilja, a da opasno iskustvo atentata na nadvojvodu Ferdinanda iz 1914. uči da ono što počne na Balkanu, retko tu i ostane. To podsećanje je verovatno do neke mere vezano i za komemorativno podsećanje na ovde zapostavljenu 95. godišnjicu početka Prvog svetskog rata, ali takva dajdžest istorija obično služi i za obrazloženje neke političke odluke.\nU tekstu se podseća na torturu, spaljene kuće i masovne grobnice koje su obeležile troipogodišnji bosanski rat, za koji se kaže da je odneo oko 100.000 žrtava, od kojih su većina muslimani. Ranije su u ovakvim tekstovima pominjane mnogo veće brojke žrtava, a i sada se u lakšoj štampi pominje kako je u Bosni bilo i 250.000 nastradalih.\nIstraživačko-dokumentacioni centar iz Sarajeva, kojim rukovodi Mirsad Tokača, utvrdio je, da je u BiH ukupno poginulo i nestalo 97.207 lica: 57.523 vojnika i 39.684 civila. Bošnjaci čine 65,88, Srbi 25,62, Hrvati 8,01 odsto od ukupno 97.207 žrtava rata u BiH. Prema popisu iz 1991. godine, BiH je imala 44 odsto Bošnjaka, 31 odsto Srba i 17 odsto Hrvata, dok se šest odsto ljudi deklarisalo kao Jugoslaveni, a dva odsto kao ostali. Prema podacima američke agencije CIA, u BiH je 2000. godine živelo 48 odsto Bošnjaka, 37,1 odsto Srba, 14,3 odsto Hrvata i 0,6 odsto ostalih.\nAutori teksta konstatuju da angažman međunarodne zajednice, najambicioznije zamišljen projekat obnove u novijoj istoriji, nije dao željene rezultate i da lokalno stanovništvo ponovo govori o mogućnosti izbijanja novog rata.\n"Njujork tajms", koji citira taj članak, konstatuje da je u BiH upumpano 14 milijardi dolara pomoći, a da je u eksperimentu učestvovalo 17 različitih vlada, 18 agencija UN-a i oko 200 nevladinih organizacija. U poređenju sa najvećim sličnim poduhvatima, poput obnove Nemačke i Japana posle Drugog svetskog rata, u Bosnu je uloženo neuporedivo više novca po glavi stanovnika. Istragom, koja je sprovedena 1999. godine, otkriveno je da je oko milijardu dolara tog novca jednostavno nestalo.\nPriznaje se da su institucije dodatno oslabljene i serijom grešaka međunarodne zajednice, čiji su "eksperti" često dolazili sa malo znanja, naročito o istoriji i kulturi podneblja, ali da su bili snažno motivisani ogromnim platama koje nisu pokrivali ozbiljni planovi rada.\nTvrdi se da su Dejtonskim sporazumom, radi zaustavljanja rata, u ustavno uređenje BiH ugrađeni kompromisni mehanizmi, koji su, u kasnijem sledu događaja, stvorili preduslove za postojeće podele u BiH, te da takav sistem stvara osnove za korupciju, onemogućava razvoj umerenih političkih snaga i guši ekonomski napredak...\nUz konstataciju da je nacionalno pitanje ostalo dominantno, dok je ekonomska situacija sve lošija, da Dodik otvoreno preti otcepljenjem RS od BiH, da bosanski Hrvati traže više autonomije, a da Silajdžić traži centralizaciju, autori teksta upozoravaju na mogućnost raspada BiH, posle koga bi nastala mala i ranjiva državica bosanskih muslimana. Time bi se, kako kažu – a ne laje kera sela radi nego sebe radi – suprotno interesima Vašingtona i Brisela, islamskom svetu poslala pogrešna poruka, a onda se u pitanje dovode kredibilitet EU i NATO-a i njihov dosadašnji ulog u izgradnju BiH...\nKaže se da je za rešenje problema u Bosni potreban veći angažman SAD, imenovanje specijalnog izaslanika za Balkan i ujedinjenje politika Vašingtona i Evropske unije, koja, opet, mora da odbaci dosadašnju politiku popuštanja lokalnim liderima i da definiše jasne zahteve, koji bi otvorili jasnu evropsku perspektivu BiH...\nAmerikanci pišu da Brisel svoj uticaj mora usmeriti i prema Beogradu i Zagrebu, kako bi se, preko njih, politički predstavnici Hrvata i Srba u BiH naterali na veću kooperativnost i konstruktivnost.\nOTPOR: Taj nagoveštaj revizije Dejtona nailazi na otpor. Milorad Dodik je ovih dana ponovio da BiH ne može u evropske integracije ako postoji protektorat, kao što je kancelarija visokog predstavnika u BiH; da međunarodni zvaničnici devalviraju svoje uspehe u BiH namećući antidejtonska rešenja; da BiH treba da bude prihvatljiva za sve i da sve promene treba da se dešavaju u skladu s Dejtonskim sporazumom.\nKao potpisnica i garant Dejtonsko-pariskog mirovnog sporazuma, Srbija podržava Bosnu i Hercegovinu kao jednu državu sa dva entiteta – Republikom Srpskom i Federacijom BiH, i tri konstitutivna naroda – Srbima, Bošnjacima i Hrvatima, i svoje odnose sa Bosnom i Hercegovinom razvija u skladu sa dejtonskim principima i principima dobrosusedstva. To se ponavlja u svakoj izjavi srpskih političara, a posebno posle proglašenja nezavisnosti Kosova, uz dodatak da Srbija uvažavajući celovitost drugih država štiti svoju ugroženu celovitost. To je Tadić ponovio i sada i nema razloga da od toga odstupa. A pritisak treba da očekuje sa dve strane – s jedne, tražiće od njega, ako već i nisu, da lomi ruku bosanskim Srbima da pristanu na unitarizaciju Bosne, na šta ovi pristati neće, i s druge strane da prizna Kosovo, što su počeli da nagoveštavaju Marti Ahtisari i Srbiji nenaklonjeni članovi Međunarodne krizne grupe – i neki vašingtonski staljinisti.\nJanuara 2001. predsednik SRJ Koštunica je posetio BiH, a maja 2001. članovi Predsedništva BiH posetili su SRJ; novembra 2001. predsednik Veća građana Savezne skupštine SRJ Dragoljub Mićunović posetio je sa poslaničkom delegacijom BiH; decembra 2001. predsednik SRJ Koštunica posećuje BiH kada se formira Međudržavno veće za saradnju između SRJ i BiH; premijer Đinđić februara 2002. posećuje Banja Luku (na putu za aerodrom pokušan je atentat na njega); maja 2006. predsedavajući Saveta ministara BiH Adnan Terzić posetio je Beograd; juna 2006. predsednik Srbije Tadić posetio je Sarajevo; juna 2006. delegacija Vlade Srbije sa premijerom Koštunicom na čelu boravila u Banja Luci; jula 2006. organizovan je sastanak delegacija Srbije i Republike Srpske, predvođene predsednicima vlada Koštunicom i Dodikom u Rači; avgusta 2006. premijer RS Dodik posetio je Beograd; septembra 2006. premijer Koštunica i predsednik Tadić bili su u Banja Luci; predsednik Srbije Tadić i zvaničnici Republike Srpske reafirmisali su 22. juna 2009. u Banja Luci vrednosti Dejtonskog mirovnog sporazuma...


VLADIMIR Žirinovski, lider Liberalno demokratske partije Rusije, kritikovao je postupke boljševika tokom Oktobarske revolucije 1917. godine, i rekao da su "sve revolucije odvratne."\n- Revolucije su odvratne... Revolucionari su pobunjenici i pljačkaši... Komunisti su uništili sve što je bilo najbolje - rekao je Žirinovski na sastanku sa studentima u sedištu Liberalno-demokratske partije, piše RIA Novosti.\nŽirinovski smatra da je Rusija pre revolucije godine bila među svetskim liderima u ekonomskom smislu.\nOn se takođe dotakao pitanja vakcinacije i izrazio žaljenje što još uvek nisu svi studenti njegovog Instituta svetskih civilizacija vakcinisani protiv korona virusa.\n- Car bi zabranio Komunističku partiju Ruske Federacije, "Poštenu Rusiju" i "Nove ljude" zbog njihovih stavova o vakcinaciji - dodao je političar.\n07. 11. 2021. u 14:19\nŠOJGU UPOZORIO: Ruska vojska prati američke brodove na Crnom moru - "Ne smemo dozvoliti takve stvari!"\n07. 11. 2021. u 12:59\nVladimir Žirinovski Rusija komunisti


BANJALUKA – Firma „Novo-teks“ iz Banjaluke u vlasništvu Novaka Milakovića nakon što je oborila tender za nabavku alkoholnih i bezalkoholnih pića javnog preduzeća „Akvana“ sada je oborila i Odluku o poništenju odluke o nabavci kafe i toplih napitaka. S druge strane, dok „Novo-teks“ obara „Akvanine“ nabavke njih optužuju da su i sami pri nabavci kancelarijskog materijala za Centar za socijalni rad Banjaluka manipulisali cijenama i time prekršili Zakon o javnim nabavkama.\nU „Novo-teksu“ ističu da su kao učesnici u pomenutoj javnoj nabavci oštećeni nakon što je „Akvana“ poništila odluku o postupku javne nabavke.\nTvrde da se „Akvana“ nije držala Zakona o javnim nabavkama, te da Odluka nije trebala biti poništena.\nSličnog mišljenja bila je i Kancelarija za razmatranje žalbi BiH koja je usvojila žalbu „Novo-teksa“ i poništila Odluku o poništenju odluke o pokretanju postupka javne nabavke.\nPodsjetimo, kako je CAPITAL ranije pisao „Novo-teks“ je oborio tender „Akvane“ za nabavku alkoholnih i bezalkoholnih pića u vrijednosti od skoro 190.000 KM.\nOno što je žaliocu bilo sporno je to što je „Akvana“ tražila da garancija za uredno izvršenje ugovora treba da iznosi 10 odsto od vrijednosti ugovora, te da mora da glasi na rok izvršenja ugovora uvećan za 30 dana.\nU „Novo-teksu“ su naveli da se garancija za uredno izvršenje ugovora može odnositi samo na period važenja ugovora, te da je dodatni rok od 30 dana određen bez pravnog osnova i stvara dodatni trošak ponuđačima prilikom pribavljanja garancija.\nS druge strane, Udruženje građana “Tender” je svojim analizama došlo do saznanja da je „Novo-teks“ koji je dobio ugovor za nabavku kancelarijskog materijala za Centar za socijalni rad nudio neprirodno niske cijene, te su time bili dio raznih manipulativnih radnji.\n„Kod nabavke 300 risa kopirnog papira formata A3, pakovanja 500/1, za navedenu stavku ponuđač „Novo-teks“ je za ris papir ponudio cijenu od samo 2KM, dok najniža tržišna cijena 1 risa kod uvoznika „Grafotisk“ iznosi 9,22 marke, dakle ponuđena cijena po risu niža je za 4,61 put od najniže nabavne u BiH“, upozoravaju u Udruženju.\n“U konkretnoj nabavci samo na tri stavke omota spisa, pakovanja 500/1, čija najniža nabavna cijena kod proizvođača Grafotisak iznosi po pakovanju 16,88KM, a ponuđač Novo-teks je ponudio cijenu od 48 KM po pakovanju. Za ukupno navedenih 20 paketa cijena kod ponuđača iznosi 960 KM, a nabavna kod navedenog proizvođača je 337,60KM, dakle gotovo 2,84 puta veća od nabavne”, tvrde u “Tenderu”.\nZbog ovakvih postupaka prilikom javne nabavke kancelarijskog materijala Centru za socijalni rad je dopis uputila firma “Keckom” koja je tvrdila da je ponuda “Novo-teksa” sporna, te su čak ukazali i da je riječ o koruptivnim radnjama, te su od Centra zatražili da ponudu “Novo-teksa” odbaci kao manipulativnu.\nU Centru su u odgovoru “Keckomu” istakli da je Centar u postupku javne nabavke u potpunosti postupio u skladu sa Zakonom, te da ukoliko smatraju da u istom postoje nepravilnosti, mogu u roku pet dana da im upute žalbu.\n09.11.2021 | 17:42


Mercedes sprema "zvijer" od 1.000 konjskih snaga\nN.N. 11.01.2017 13:11\nHiperautomobil na kome radi Mercedes-AMG zvaće se Project One a, kako kažu u njemačkom proizvođaču, riječ je o automobilu koji u osnovi predstavlja vozilo u rangu bolida Formule 1, koje će biti moguće voziti legalno po javnim putevima.\nProject One će imati hibridni pogonski sistem, a jednu od njegovih komponenti činiće benzinski V6 turbo agregat koji se koristi u F1 takmičenju. Benzincu, koji će snagu slati na zadnju osovinu, pomagaće elektromotor koji će pogoniti prednje točkove.\nUkupna snaga hibridnog pogonskog sistema premašiće 1.000 ks (735 kW), a proizvođač tvrdi da je reč o "vjerovatno najfascinantnijem sportskom dvosjedu koji je ikada vožen javnim saobraćajnicama".\nOčekuje se da će Project One biti predstavljen u drugoj polovini 2017. godine, a kao mogući datum premijere spominje se septembar i sajam automobila u Frankfurtu. Ovaj ekskluzivni sportski automobil, koji je razvijen povodom obeležavanja 50 godina AMG odjeljenja, prema nekim informacijama biće izrađen u samo 200 ili 300 primeraka, dok će se njegova cijena kretati oko 2,4 miliona evra.\nZvanično predstavljen BMW M2 Competiton\nMazda ne odustaje od dizela: Najbolji 'prijatelj' SUV-a\nKia Ceed GT stiže na tržište 2019.\nPeugeot prestaje sa proizvodnjom modela 208 sa troje vrata\nHonda u Pekingu predstavlja dva koncepta\nTesla prekida proizvodnju Modela 3\nKralj bezbjednosti: Volvo u kojem niko nije poginuo


Jojo Rabbit premijerno na 48. FEST-u - Vesti\nJojo Rabbit premijerno na 48. FEST-u\nNeke od dugo očekivanih naslova nominovanih za Zlatni globus domaća publika imaće priliku da pogleda i na 48. FEST-u\nSinoć je na Beverli Hilsu održana dodela nagrada Zlatni globus 77. put, na kojoj su sasvim očekivano trijumfovali favoriti poput Tarantinovog “Bilo jednom u Holivudu”, i “Džokera” Toda Filipsa. Evidentno je da su striming platforme ozbiljno odlučile da porade na kvalitetu svog sadržaja, te su prethodne večeri dominirali naslovi Netfliksa koje ćemo ostati uskraćeni da vidimo na velikom platnu, poput “Irca” Martina Skorsezea i “Bračne priče” Noe Baumbaha.\nIpak, neke od dugo očekivanih naslova nominovanih za Zlatni globus domaća publika imaće priliku da pogleda u bioskopu, i to na 48. FEST-u. Dok se poslednje pripreme programa privode kraju, mi vam predstavljamo jedan od naslova koji će obeležiti ovogodišnju sezonu - “Jojo Rabbit”. Ovo ostvarenje ekscentričnog novozelandskog reditelja Taike Vaititija premijerno je prikazano u Torontu gde je odnelo najvažniju nagradu ovog festivala - nagradu publike, a na sinoćnoj dodeli izmakla mu je nagrada za najbolji film žanra mjuzikl ili komedija. Mladi glumac Roman Grifin Dejvis takođe je bio nominovan za Zlatni globus za najbolju glavnu ulogu.\nGlavni junak filma, Džodžo Becler, je usamljeni desetogodišnji dečak indoktriniran nacističkom ideologijom čiji je san da se priključi Hitlerovoj vojsci. Budući da mu je otac na frontu, a vršnjaci ga zadirkuju da je strašljiv kao zec, Džodžo je izmaštao sopstvenog imaginarnog prijatelja koji mu daje savete i vodi ga kroz život - Hitlera. Ceo Džodžov svet se odjednom menja kada otkrije da njegova majka krije jevrejsku devojčicu na tavanu, zbog čega će biti primoran da preispita razne budalaštine koje je do tada verovao o Jevrejima, kao i da se suoči sa gorkim istinama o svom imaginarnom prijatelju.\nVeć od početka je jasno da je u pitanju film koji će podeliti publiku i kritiku, kao i pokrenuti diskusiju o tome da li sve može biti predmet komedije i podsmeha, ili se na taj način trivijalizuju zločini jednog od najvećih monstruma u istoriji čovečanstva. Ipak, činjenica je da je ova priča i te kako relevantna za današnji trenutak, jer na veoma prijemčiv način prikazuje koliko je lako indoktrinirati omladinu zapaljivom ideologijom, i kako mržnja vuče korene isključivo iz straha i neznanja. Vaititi uspeva da izvede veoma delikatan balans između komedije i tragedije, konstantno dozirajući smrtno ozbiljne trenutke nabijene opipljivom tenzijom sa beskrajno duhovitim momentima apsurdne komedije i slepstika. Ovo je definitivno jedan od neobičnijih filmova ove sezone koji će publiku nasmejati, rasplakati, ili razljutiti - ali sigurno nikog neće ostaviti ravnodušnim.\nScenario je zasnovan na knjizi, a adaptaciju potpisuje Vaititi, koji takođe tumači ulogu imaginarnog Hitlera, a u glumačkoj podeli našli su se i Skarlet Johansen, Sem Rokvel, Rebel Vilson, i Stiven Merčant. FEST-ova publika već je imala prilike da se upozna sa Vaititijevim filmovima - 2015. prikazana je njegova vampirska komedija “What we do in the shadows”, a 2017. veoma uspešna komična drama “Hunt for the wilderpeople”. Ljubiteljima superherojskih blokbastera sigurno nije promakao “Thor: Ragnarok”, koji je ostvario izuzetan uspeh na blagajnama i uneo potrebnu svežinu u franšizu zahvaljujući karakterističnom humoru koji je proslavio Taiku Vaititija i oživeo novozelandsku kinematografiju.


Po vakcinu i u tržni centar - Zdravlje Vodič | Vaš vodič kroz zdravstveni sistem Srbije\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić održao je sastanak sa predstavnicima tržnih centara i rekao da je dogovoreno da od ponedeljka budu formirani mobilni punktovi za vakcinaciju u tim objektima. On je rekao da je važno što su šoping molovi ponovo počeli da rade, jer zapošljavaju veliki broj ljudi, kao i to da se na taj način obavlja visoka stopa prometa od koje se plaća PDV, a tako i država prihoduje.\n– Sa predstavnicima tržnih centara i Gradskog zavoda za javno zdravlje smo razgovarali o organizaciji posebne akcije vakcinacije u tržnim centrima. Utvrđeno je da je većina zaposlenih vakcinisana i veoma smo zadovoljni zbog toga. Dogovor je da od sledeće nedelje napravimo mobilne punktove u tržnim centrima. Ti punktovi će biti stacionirani po nekoliko dana, a posetioci i surađani koji žive u njihovoj blizini će moći i da se vakcinišu. Higijena je na visokom nivou, poštuju se sve epidemiološke mere i ubacuje se svež vazduh kroz adekvatne klimatizacione sisteme. Poruka Grada Beograda je da su tržni centri bezbedno mesto i da sugrađani, uz poštovanje epidemioloških mera, slobodno mogu da ih posećuju – istakao je Vesić.\nSastanku su prisustvovali sekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević, sekretar za privredu Milinko Veličković i državni sekretar u Ministarstvu zdravlja Aleksandar Stefoski.


Raspisan javni poziv za realizaciju programa "Moja prva plata"\nNacionalna služba za zapošljavanje je danas, na osnovu Uredbe Vlade Srbije, raspisala javni poziv za realizaciju programa podsticanja zapošljavanja mladih “Moja prva plata”.\nProgram „Moja prva plata” sprovodi ova služba, uz podršku Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, Ministarstva finansija, Kancelarije za IT i elektronsku upravu i Privredne komore Srbije.\nPROČITAJTE JOŠ: Zapošljavanje: Posao za električara, medicinsku sestru i referenta\nPoslodavci koji su zainteresovani za učešće u programu treba da objave konkretne radne pozicije, sa opisom poslova, na kojima će se mladi osposobljavati za samostalan rad po utvrđenom programu koji odobrava Nacionalna služba za zapošljavanje, uz mentora koji obavlja nadzor i pruža podršku.\nProgram se sprovodi kod poslodavaca u privatnom ili javnom sektoru, koji se prijave na Javni poziv Nacionalne službe za zapošljavanje, u skladu sa Uredbom o Programu podsticanja zapošljavanja mladih „Moja prva plataˮ. Poziv je otvoren za sve privredne subjekte koji posluju na teritoriji Srbije – preduzetnike, mikro, mala, srednja i velika pravna lica.\nMladima sa završenim srednjim obrazovanjem obezbeđena je mesečna novčana naknada u iznosu od 20.000 dinara. Za one sa završenim visokim obrazovanjem naknada iznosi 24.000 dinara.\nZa program „Moja prva plata” opredeljene su ukupno dve milijarde dinara iz budžeta Republike Srbije. Sredstva će biti isplaćivana direktno licima na osposobljavanju, preko Nacionalne službe za zapošljavanje. Pored iznosa koji isplaćuje država, poslodavci mogu da isplate i dodatna sredstva. Doprinosi za slučaj povrede na radu i profesionalne bolesti, takođe će biti uplaćeni u skladu sa zakonom.\nZahtev za učešće u programu podnosi se elektronskim putem na portalu Moja prva plata, u periodu od 17. avgusta do 25. septembra.\n17. avgust – 25. septembar: Prijava poslodavaca i oglašavanje pozicija\n1. oktobar – 15. oktobar: Prijava kandidata na pozicije\n16. oktobar – 31. oktobar: Selekcija kandidata\n1. novembar – 7. novembar: Konačna lista kandidata po pozicijama i poslodavcima\n8. novembar – 7. decembar: Potpisivanje ugovora i početak usavršavanja\nTagovi"Moja prva plata" Nacionalna služba za zapošljavanje Vlada Republike Srbije zapošljavanje\nProleter se predomislio: Ipak idu u viši rang, stiže pomoć sponzora\nCrni bilans: Pet saobraćajki, jedna osoba poginula, osmoro povređenih


Foto: Srna | Višković pozvao privrednike iz Srbije da investiraju u Srpskoj\nSrna 22.09.2021 14:35\nBEOGRAD - Premijer Republike Srpske Radovan Višković danas je na konfereniciji "Investicioni potencijali Republike Srpske" pozvao privrednike iz Srbije da investiraju u Srpskoj.\nVišković je istakao da Vlada Srpske nastoji da kreira povoljan poslovni ambijent, te da se u razgovorima sa premijerom Srbije Anom Brnabić i predsjednikom Pokrajinske vlade Vojvodine Igorom Mirovićem došlo do zajedničkog stava da potencijalni investitori, iz svih dijelova Srbije koji žele da investiraju na prostoru Srpse, treba da imaju benefite.\n"Uz te benefite smatram da možemo napraviti iskorak i vaša eventualna ulaganja napraviti profitabilnim", rekao je Višković.\nOn je prenio privrednicima koje benefite mogu očekivati u Republici Srpskoj prilikom investiranja, od povoljne nabavke zemljišta, do povrata odnosno oslobađanja od poreza po raznim osnovama uključujući i oslobađanje plaćanja poreza i doprinosa za novozaposlene radnike u prvih godinu dana rada, kao i povoljnu cijenu električne energije.\n"Srbija je danas najveći strani investitor u Republici Srpskoj. Jedino što smeta je ono `strani`, a sve ostalo je super i može biti bolje", rekao je Višković.\nOn je istakao da je Republika Srpska stabilna i bezbjednosno i finansijski, da uredno izvršava sve obaveze i nema bilo kakvih problema osim što ima problem da se nalazi unutar BiH.\n"Pozivam vas da o svakoj investiciji, ukoliko imate namjere da investirate, sjednemo i razgovaramo jer je svaka investicija vrijedna pažnje. Želimo investicije na obostranu korist. Stojim vam na raspolaganju ne samo danas, nego ja moj kabinet u svakom trenutku možemo organizovati sastanak", rekao je Višković.\nPremijer je naveo da je ideja o izgradnji slobodnih zona i zajedničkoj izgradnji proizvodnih kapaciteta potekla iz razgovora sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem koji je ukazao na potrebu da se narod zadrži na svojim vjekovnim ognjištima.\n"Tako se rodila i ideja da gradimo slobodne zone, pokušamo skupa graditi proizvodne kapacitete, ne samo u pograničnom dijelu. Ali, Podrinje - od Bratunca do Bijeljine ima posebnu pažnju vlada Republike Srpske i Srbije jer nije isto da li imate isti narod sa jedne i druge strane rijeke Drine ili u nekom momentu nekoga drugog", rekao je Višković.\nVišković je zahvalio građanima Srbije što su na početku epidemije ostavili otvorene granice za protok ljudi i robe sa Republikom Srpskom, a time i BiH uz napomenu da su puno već ekonomije i zemlje pokazale sebičnost i zabranili protok ljudi i roba.\nOn je napomenuo da Srbe, kao jedan narod sa dvije strane Drine koja nije nikakva granica, mostovi preko te rijeke vijekovima povezuju, kako će ostati i ubuduće.\nKonferenciju "Investicioni potencijali Republike Srpske" u Beogradu je organizovala Privredna komora Srbije (PKS) u saradnji sa Predstavništvom Republike Srpske u Srbiji.


Prema nezvaničnim saznanjima, nesrećna žena se bacila pod voz.\nPretpostavka je da se radi o ženi čiji je nestanak porodica prijavila u četvrtak, u popodnevnim satima, a koja je živela u naselju Sajmište. U potragu za njom prvo su krenuli komšije i rodbina.\n- Pretražili smo prvo čitavo naselje, alarmirali komšije i poznanike, zvali smo telefonom sve za koje smo sumnjali da je kod njih svratila, ali bezuspešno. Pretražili smo i obalu reke Morave, mislili smo da je po lepom vremenu otišla da prošeta, pa zaspala pored reke. Policiji je nestanak prijavljen kada smo izgubili svaku nadu da ćemo je naći – kazao je komšija nesrećne žene.\nJoš ne postoje zvaničnih informacija o ovom tragičnom događaju, ap je nepoznato da li je žena izvršila samoubistvo, ili je reč o nesrećnom slučaju.\n- Policiji je sinoć nešto iza ponoći stigla dojava da se na železničkim šinama nalaze delovi ljudskog tela. Beživotno telo su noćas primetila deca koja su tuda prolazila. Definitivno je potvrđeno da je ženu udario voz, jer je po nalogu tužioca izvršen pregled lokomotive koja je prugom prošla iz pravca Požege prema Kraljevu. Na kraljevačkoj železničkoj stanici lokomotiva je pregledana i na njoj su uočeni tragovi krvi i odeće žrtve. Za sada ne možemo reći kako je žena završila pod točkovima voza – saznali smo od izvora bliskom istrazi.\nsamoubistvo Kraljevo Čačak voz telo žena poginula žena samoubistvo na šinama žena skočila pod voz


GROCKA: Dodeljena pomoć izbeglim i interno raseljenim porodicama (FOTO i VIDEO) - Grocka Info\nNaslovna Vesti Opštinske vesti GROCKA: Dodeljena pomoć izbeglim i interno raseljenim porodicama (FOTO i VIDEO)\nGROCKA: Dodeljena pomoć izbeglim i interno raseljenim porodicama (FOTO i VIDEO)\nGradska opština Grocka u saradnji sa Komeserijatom za izbeglice danas 11.3.2015. godine, u 13 časova, dodelila je pakete građevinskog materijala izbeglim i interno raseljenim licima.\nOvom prilikom je potpisan ugovor između Gradske opštine Grocka i korisnika pomoći. Vrednost paketa je 500 hiljada dinara, a ovaj vid pomoći je dobilo 20 porodica. Korisnik prima građevinski material kao bespovratnu pomoć radi dovršenja ili adaptacije postojećeg stambenog objekta.\nU toku dana predsednik opštine Grocka Stefan Dilberović, predsednik skupštine Spasoje Živanović, zamenik predsednika skupštine Zoran Kostić posetili su porodicu Nataše Jović iz Grocke kojoj je dodeljena pomoć u vidu gradjevinskog materijala za završetak porodične kuće u iznosu od 500 hiljada dinara.\nTom prilikom predsednik Gradske opštine Grocka Stefan Dilberović izjavio je da je porodica Jović jedna od 20 porodica sa naše opštine kojoj će u toku narednih 15 dana biti isporučena gradjevinska pomoć, a do kraja godine još 40 porodica dobiće pomoć u iznosu od 20 miliona dinara. Predsednik je pohvalio saradnju Komesarijata za izbeglice i Gradske opštine Grocka.\nGospodja Jović je istakla da je njenoj porodici trebalo čitave dve godine da podigne ploču na kući i da će im dodeljena pomoć izuzetno značiti jer će kuća konačno dobiti krov.\nPrethodni tekstRITOPEK: Ubrzano se radi na sanaciji klizišta u Karađorđevoj i Beogradskoj ulici (FOTO i VIDEO)\nSledeći tekstLEŠTANE: Puštena šesta od planiranih osam slobodnih Wi-Fi zona na opštini Grocka


Jul 18, 2018 20:37\n"Ako se desi da je neko od vas svetu podario struju, da bez vas ne bi postojao telefon, da je neko od vas otkrio najveće tajne planete, da među vama ima onih koji su žrtvovali mnogo da bi osvojili sve...Ako se sve to desi, mogli bismo da kažemo da je vaša zemlja - zemlja ljudi i njihovih snova. Neki snovi počnu u Srbiji i menjaju živote do vas. Neki snovi iz Srbije promenili su čitav svet", navodi se, između ostalog, u spotu.\nU spotu se mogu videti i prelepi prizori iz Srbije, a kroz fotografije i snimke Mihajla Pupina, Nikole Tesle, Novaka Đokovića i Vlada Divca, prikazana je njihova uloga u kreiranju identiteta zemlje", navodi se u spotu koji je objavila ambasada u čast Srbije, prenosi "Blic".\n"U obeležavanju ovog događaja i kampanjom 'Vi ste svet', Ambasada SAD takođe odaje počast Srbima koji su dali značajan doprinos čovečanstvu, doprinos koji se poštuje i pozdravlja u SAD i širom sveta, doprinos koji nas je sve obogatio. Veze između Srbije i SAD stvaraju naši ljudi, pojedinci čiji talenat i rad doprinose razvoju nauke, kulture i sporta, sa izuzetnim postignućima u njihovim pojedinačnim oblastima. SAD su ponosne što su mogle da doprinesu njihovom razvoju i uspehu", navodi se u odgovoru "Blicu".\nOni su istakli i da ove godine, SAD i Srbija zajedno - u Beogradu i u Vašingtonu - obeležavaju 100 godina od dana kada se nad Belom kućom viorila zastava Srbije, 28. jula 1918.\n"Predsednik Vudro Vilson je bio prijatelj sa Mihajlom Pupinom, i želeo je da iskaže poštovanje prema srpskom narodu i njegovoj posvećenosti vrednostima koje obe zemlje dele. U vreme kada je Predsednik Vilson doneo takvu odluku, svet je još uvek pokušavao da se oporavi od jednog od najstrašnijih i tragičnijih ratova u ljudskoj istoriji, rata u kojem je Srbija izgubila gotovo trećinu svog stanovništva. Za Amerikance, takva žrtva nije mogla biti neprimećena", navode iz ambasade.\nKako dodaju, u čitavoj istoriji SAD, zastava neke druge države se vijorila nad Belom kućom samo još jednom - francuska zastava 1920.\n"To je ono što čini ovaj događaj tako značajnim i za Amerikance i za Srbe, i zbog čega smo želeli da ga ovako obeležimo", kažu u ambasadi.


» Sajam knjiga 2016\nPoslednjeg dana međunarodnog sajma knjiga svečano je zavtoren štand EU na Međunarodnom sajmu knjiga u Beogradu dodelom zahvalnica partnerima Delegacije EU u Srbiji i EU info centra. Vesna Manić...\nPretposlednjeg dana Međunarodnog sajma knjiga aktivnosti na štandu EU odvijale su se pod naslovom Biblioteke kao nova mesta okupljanja. Tatjana Tabački i Andrej Jakovljev iz Gradske narodne biblioteke...\nTanja Stupar-Trifunović, književnica iz Banja Luke, dobitnica Evropske nagrade za književnost za 2016. godinu za roman “Satovi u majčinoj sobi” predstavila je svoju knjigu na štandu EU. Roman je...\nOd 2001. do danas je Evropska unija je kroz više od 600 projekata donirala Srbiji tri milijarde evra bespovratnih sredstava, receno je danas na predstavljanju brosure „Rastemo zajedno 2“ koju je izdao EU...\nTokom petog dana Sajma knjiga koji je bio naslovljen sa „Publikacije EU“ prestavljana je publikacija „Agenda povezivanja –sufinansiranje investicionih projekata na Zapadnom Balkanu“ U njoj je...\nPetak je, na štandu Delegacije EU u Srbiji i EU info centra, bio posvećen publikacijama EU. Tamara Butigan Vučaj zamenica upravnika Narodne biblioteke Srbije i Adam Sofronijević zamenik direktora...\nOrganizacija Mreža studenata Erazmusa (ESN) predstavila je svoje aktivnosti i delatnost na štandu EU na Sajmu knjiga u Beogradu. Osnovana je 1989. godine i trenutno je čini 39 zemalja sa oko 14 hiljada...\nGubljenje ćirilice, zabrana pečenja rakije ili pravljanja ajvara, odlazak stručnjaka iz zemlje, najčešće su predrasude koje građani Srbije imaju kada je reč o ulasku u Evropku uniju. Na štandu EU na...\nKoje je mesto Srbije u Evropskoj uniji? Kako je EU nastala? Kako članstvo u tom savezu može da utiče na život mladih? Ovo su neka od pitanja na koje mladi ljudi mogu dobiti odgovor kroz publikaciju...\nUčenici četvrtog razreda osnovnih škola ,,Banović Strahinja’’ i ,,France Prešern’’ razgovarali su sa dečijom spisateljicom Jaminkom Petrović na EU štandu Sajma knjiga u Beogradu. Uz čitanje...


Crvena zvezda u derbiju kola dočekuje Igokeu - KK Crvena zvezda\n„Očekuje nas utakmica sa ekipom koja ima izvanrednu sezonu u ABA ligi i Evropi. Igre koje prikazuju tokom čitave sezone jasno ukazuju da ekipa Igokee zaslužuje da se bori za prvo mesto u regionalnom takmičenju. Imaju realno šanse za to, i da se bore za vrh, kao i ekipa Crvene zvezde. Mi moramo da budemo spremni da odigramo vrlo čvrstu utakmicu, da se borimo, da skačemo, da čitamo situacije u njihovoj odbrani. Samo tako možemo da dođemo dođemo do povoljnog rezultata“ rekao je trener crveno-belih.\nDejan Davidovac: „Ekipa Igokee je svime što je pokazala, i rezultatima koje je ostvarila u ABA ligi i FIBA ligi Šampiona, da je odličan sastav vredan svakog respekta. Iskusan tim koji sigurno ima svoje ambicije u regionalnom takmičenju, nakon završetka takmičenja u Fiba Ligi šampiona imaju i vremena da se fokusiraju na završnicu ABA lige u kojoj mogu i do prvog mesta. Kada pričate o rivalu koji ima iskusne domaće i strane igrače, koji se bori za plej of i prvo mesto, jasno je da mi moramo da odigramo odličnu utakmicu ako želimo do bodova“ rekao je Dejan Davidovac.


sreda, 02. okt 2019, 21:00\nGosti emisije "Magazin Srbija na vezi" govore, kuda bi i kako dalje Srbija trebalo da ide, u vremenu kada je svet uveliko zahvatila tehnološka revolucija koja iz korena menja dosadašnji način rada i funkcionisanja društva.\n"Narod koji je svetu podario Teslu, Pupina, Milankovića i druge velikane, nije mali i ne sme da uzmiče ili sumnja u sebe", jedan je od citata u knjizi "Srbija 4.0 budućnost koja se ne sme propustiti", prof. dr Radivoja Mitrovića, dekana Mašinskog fakulteta u Beogradu, gosta emisije.\nZa emisiju govori i prof.dr Dragan Đurđanović sa univerziteta u Teksasu, svetski stručnjak za tehnološki razvoj.\nIz Švajcarske, priču o izuzetnom bračnom paru, Srpkinji dr Katarini Melcer, i njenom suprugu Nilsu Melceru, Švajcarcu, koji su angažovani u švajcarskoj vladi, kao izuzetni stručnjaci u svojim oblastima, donosi Tamara Drezgić. Iako sa svojom decom žive u Švajcarskoj, u njihovoj kući se govori srpski jezik.\n"Što pre dete smatraš čovekom, pre će čovek i postati", moto je gosta emisije, srpskog pesnika, Ljubivoja Ršumovića Ršuma. U zgradi SANU, gde se prvi put, pre 95 godina, oglasio Radio Beograd, ovog 1. oktobra, Ršumu je dodeljena specijalna nagrada "Zlatni mikrofon". Sa tog značajnog skupa, izveštava Vanja Vasić.\nU emisiji predstavljamo i muzičara i slikara Željka Reljića iz Beča.\nO novim izdanjima najveće muzičke izdavačke kuće u Srbiji i jedne od najvećih u regionu, koja postoji gotovo sedam decenija, govori odgovorni urednik izdanja PGP RTS-a, Marko Milutinović.\nMuzički gosti emisije, vokalni solisti PGP RTS-a, Vesna Dimić i Đorđe Čavić.\nUrednice Suzana Gvozdenović Puzović i Vanja Vasić\nMuzička urednica Branka Lolić


16. септембра 2018. Kultura, Novi Sad, Novi Sad 2021, Vesti\nU subotu (15.09.2018.), simbolično u 20:21, Novim Sadom proneo se zvuk uvertire iz opere “Karmen” Žorža Bizea u izvođenju Vojvođanskog simfonijskog orkestra, kada je otvoren čuveni Korzo. Novi Sad, poput velikih metropola Pariza, Beča, Berlina, Londona oživeo je jednu od kultnih gradskih ulica i to baš u evropskoj godini kulturnog nasleđa. Bulevar Mihajla Pupina, nekadašnje novosadsko šetalište ponovo je postao Korzo – mesto najlepših sećanja, istorije i skivenih ljubavi. Upravo kroz Kaleidoskop kulture i otvaranje riznice uspomena, Novi Sad i gotovo 10.000 ljudi su dokazali da pripadaju porodici onih evropskih gradova koji umeju da cene i slave, čak i elitnu kulturu.\n„Na mestu gde je održan ovaj koncert, Novi Sad je prerastao iz varoši u grad, prateći u prošlosti, kao srpska Atina, tada savremene evropske tokove. Gotovo 100 godina kasnije, kroz Keleidoskop – delo kulture zajedništva, a naraočito ovim koncertom, naš grad je dokazao da može biti domaćin evropske prestonice kulture 2021. godine.“ – ističe direktor Fondacije Novi Sad 2021 Nemanja Milenković. On dodaje da je najbitnije što se potvrdilo da kultura jeste u fokusu Novosađana, jer ne može svaki grad da podredi jednu od najznačajnijih saobraćajnica u gradu velikanima klasične muzike.\nPogledajte samo delić atmosfere:


"Ludu kuću", "Preljubnike" i "Porodične tajne" tretirati kao igrani program : Nadlanu.com\n"Ludu kuću", "Preljubnike" i "Porodične tajne" tretirati kao igrani program\nObjavljeno 31. okt 2012. / 11:44:09\nSavet Republičke radiodifuzne agencije (RRA) naložio je TV Pink, Nacionalnoj TV Hepi i TV Prvoj mere koje se odnose na označavanje pojedinih emisija, vreme emitovanja i prekrivanje psovki i uvredljivog govora.\nIZVAĐENO MI JE SEDAM TKIVA NASTALIH OD NOVINARSKOG STRESA:…\nPREDRAG SARAPA OTKRIO DETALJE O KOLEGINICI: Dea Đurđević…\nBUJNE GRUDI U PRVOM PLANU: Luna zablistala u provokativnoj…\nJAKA ŽENA: Dušica Jakovljević poslala ozbiljan savet…\nSavet RRA je naložio emiterima TV Pink, Prvoj i Hepi da, bez odlaganja, emisije "Preljubnici", "Porodične tajne" i "Ludu kuću", pre početka emitovanja i na njegovom kraju, jasno označe kao igrani program, kako javnost ne bi bila u zabludi da je reč o dokumentarnom programu.\nZatraženo je da se u ovim emisijama u celosti prekriju signalom sve psovke i uvredljiv govor, navodi se u saopštenju posle sednice Saveta. Savet je ovim televizijama naložio da ove emisije označe kao program koji nije prikladan za mlađe od 16 godina, a da u slučajevima kada sadražaj emisije nije prikladan za mlađe od 18 godina emisije emituju posle ponoći.\nOd emitera se posebno očekuje poštovanje Opšte obavezujućeg uputstva o ponašanju emitera - Kodeksa ponašanja emitera i izbegavanje emitovanja problematičnih sadržaja u vreme kada se može očekivati da maloletni gledaoci gledaju programe televizije, saopštila je RRA.\ngoran stojićević karamelaluda kućarratelevizija hepitelevizija pinktelevizija prva\nTEŽAK PERIOD PRED NAMA: Prognoze pokazuju da ćemo uskoro imati 10.000 zaraženih…\nCrkva svetog Ivana Krstitelja u Kolutu bez mise i vernika preti da se potpuno uruši\nDOČEK NOVE GODINE: Pojedinci i dalje ne odustaju od rezervacije stola za najluđu noć\nMENE JE PARKING PROSLAVIO, NIŠTA GORE ZA JAVNU LIČNOST:…\nMOSKVA SPREMNA ZA MASOVNU VAKCINACIJU: Širom grada…


Gvardiola dobio dobre vesti pred derbi - Sportske.net\nGvardiola dobio dobre vesti pred derbi\nJedan od najvažnijih igrača "Građana" će biti spreman za derbi 16. kola protiv Junajteda.\nMurinjo otkrio detalje iz svlačionice, ko će igrati protiv Sitija?Murinjo otkrio detalje iz svlačionice, ko će igrati protiv Sitija?Ovo je idealan tim grupne faze LŠ, Italijani proglasili i najboljeg vezistu!Englezi prvi u grupi, za njih to je košmar, ovo je projekcija osmine finala Lige šampiona!Englezi prvi u grupi, za njih to je košmar, ovo je projekcija osmine finala Lige šampiona!\nU nedelju je na programu veliki derbi Mančestera, Junajted će na "Old Trafordu" dočekati prvoplasirani Siti.\nDavid Silva, koji je postigao pobedonosni gol protiv Vest Hema u minulom kolu bio je pod znakom pitanja za predstojeći duel, čak je i Gvardiola izjavio da se Španac ne oseća najbolje posle tog duela, a bivši vezista Valensije nije ni putovao sa ekipom u Ukrajinu na duel poslednjeg kola grupne faze Lige Šampiona protiv Šahtjora.\nGvardiola je ipak na konferenciji za medije uoči derbija potvrdio da će Španac biti spreman.\n"On će igrati. Doktor mi je početkom nedelje rekao da postoji sumnja i zato sam rekao šta sam rekao, ali danas kada je stigao rekao mi je da je on jako dobro, pa će tako igrati", izjavio je Gvardiola.\nSa druge strane, Murinjo neće moći da računa na Pola Pogbu, koji je zaradio crveni karton protiv Arsenala, dok je i naš Nemanja Matić u problemima sa povredom, ali se očekuje da bude u sastavu tima za duel sa "Građanima".\nŠto se tiče igrača koji su duže van stroja, Gvardiola ne može da računa na Mendija i Stounsa, dok Murinjo na raspolaganju neće imati Bajia i Kerika.


Nema uslova za fudbal, moguće novo odlaganje | RTK\nNema uslova za fudbal, moguće novo odlaganje\nObjavljeno: četvrtak, 15. maj 2014.\nDirektor fudbalske Superlige Srbije Vladimir Bulatović potvrdio je da postoji mogućnost novog odlaganja mečeva 29. i 30. kola zbog kiše i dodao da će konačna odluka o tome biti doneta sutra.\n„Dobili smo izveštaje iz cele Srbije. Kontaktiramo ljude iz klubova, ali sačekaćemo do sutra, kada ćemo doneti konačnu odluku. Zasad ne deluje dobro, odnosno nema uslova za igru, tu su i problemi sa putevima. Važno je da sačekamo i vidimo šta će biti večeras, dovoljno je da jedan dan ne pada kiša“, rekao je Bulatović Tanjugu.\nPrethodno je, odlukom zajenice fudbalskih klubova Super lige Srbije, zbog vremenske situacije i najavljenih padavina, u skladu sa članom 11 Propozicija o takmičenju i na osnovu mišljenja većine klubova, direktor Lige Vladimir Bulatović doneo je odluku na osnovu koje se odlažu utakmice 29. kola. Umesto danas, kako utakmica Napredak – Vojvodina Novi Sad trebalo bi da se igra u subotu 17. maja u 17 sati.\nPrethodno : Roditelj plus jednako batine minus\nSledeće : Prva sednica Gradskog veća u novom sastavu (VIDEO)


Manifestacije | Prodat najskuplji eksponat na Sajmu automobila (Novi Sad)\nProdat najskuplji eksponat na Sajmu automobila (Novi Sad)\nNa Sajmu automobila "Auto Show - Novi Sad", na Novosadskom sajmu, predstavljeni su proizvodi oko 100 kompanija iz oblasti automobilske industrije, a posetioci su imali prilike da premijerno vide 22 modela.\nZa pet sajamskih dana prodato je više od 200 vozila, čime se potvrdilo da tržište polako izlazi iz krize i da ima izuzetan značaj za zastupnike i dilere najpoznatijih svetskih proizvođača automobila. Pravi poslovni rezultati nastupa na Sajmu automobila uslediće u narednim danima, po zatvaranju kapija, kada se očekuje realizacija sklopljenih predugovora o prodaji. Kao što se i pretpostavljalo, najveće zanimanje kupaca bilo je za model "Fiat Punto Classic", a interesantno je i da je prodat najskuplji automobil na Sajmu "Mercedes S - Class 350 CDI 4matic" čija je vrednost 112.000 evra.\nSajam automobila obeležili su i skupovi namenjeni stručnoj publici. Na tribini posvećenoj novinama u pravlinicima o tehničkim uslovima vozila i tehničkim pregledima vozila i prilagođavanju novom Zakonu o bezbednosti saobraćaja na putevima, rečeno je da Pravilnik o tehničkom pregledu vozila donosi novine koje su potpuno prepoznatljive u Evropi i da će se po usvajanju dati i određeni rok vlasnicima tehničkih pregleda da se prilagode uslovima koje zahteva savremena i normalna provera bezbednosti vozila. Tokom Sajma, generalni sponzor Kompanija "Dunav osiguranje" organizovala je tribinu "Evropski izveštaj o saobraćajnoj nezgodi u funkciji naknade štete" na kojoj je rečeno da je taj dokument polazna tačka osiguravajućim kućama pri određivanju naknade štete. Najveći problem je pogrešna primena Izveštaja od strane učesnika u saobraćaju, ali osiguravajuće kuće u tom slučaju mogu da reaguju isključivo u skladu sa zakonom, zaključeno je na tribini.\nNaredne priredbe na Novosadskom sajmu su 5. međunarodni sajam investicija i nekretnina "Investexpo" i 19. međunarodni sajam energetike sa zaštitom životne sredine. Te manifestacije održavaju se od 26. do 28. oktobra.


Hiljade Mađara na ulicama zbog „ropskog zakona“ o radu - Sputnjik Srbija\n10:05 25 Maj 2019\nHiljade Mađara na ulicama zbog „ropskog zakona“ o radu\n© AP Photo / Zsolt Szigetvar\n16:14 08.12.2018 Preuzmite kraći link\nNa hiljade Mađara protestovalo je danas u Budimpešti protiv novog predloga zakona o radu koji omogućava poslodavcima da od zaposlenih traže do 400 sati prekovremenog rada godišnje.\nKritičari ovog predloga taj zakon nazivaju „ropskim“, prenosi Tanjug pozivajući se na Rojters.\nČlanovi sindikata i njihove pristalice nose transparente sa natpisima „Protestujemo protiv ropskog zakona“ i druge.\nPredlog zakona o radu podnet je parlamentu ove sedmice i naišao je na oštre kritike, izazvavši najmasovniji protest za više od godinu dana, navodi Rojters.\n„Zaista nas pogađa to u kom pravcu idu stvari u ovoj zemlji“, rekao je potpredsednik sindikata metalaca Vašaš, koji je dodao da Vlada donosi zakone uz vrlo oskudne konsultacije sa onima koje to pogađa.\nradnici, protest, Budimpešta, Mađarska


Odbojkašice u Subotici u poslednjem kolu – CZBG portal\nčetvrtak 24.01.2019\tNema komentara na Odbojkašice u Subotici u poslednjem kolu\nOdbojkašice Crvene zvezde u petak (19 časova) gostuju Spartaku u Subotici u poslednjem 18. kolu BPŠ Superlige Srbije.\nUkoliko ostvare pobedu koja nosi tri boda crveno-bele će sa prve pozicije na tabeli startovati u Mini ligi koja kreće početkom februara.\nNaše odbojkašice se nalaze u seriji od šest pobeda, protiv Železničara (3:1), Partizana (3:1), Uba (0:3), TENT-a (3:1), Vizure (2:3) i Dinama (3:2). Prve su na tabeli sa skorom 13-4 i 37 bodova, koliko ima i drugoplasirano Jedinstvo koje ima lošiju set razliku.\nNakon pobede nad Partizanom od 2:3 u 14. kolu Superlige, Subotičanke su zabeležile tri poraza, od Kleka (3:1), Jedinstva (2:3) i Železničara (3:1). Spartak je 6. na tabeli sa 8 pobeda, 9 poraza i 24 boda.\nU prvom delu Superlige Crvena zvezda je na svom parketu savladala Spartak rezultatom 3:0, po setovima 25:19, 25:11, 25:15.\nUtakmica 18. kola BPŠ Superlige Srbije između Spartaka i Crvene zvezde igra se u petak 25. januara od 19 časova u Hali sportova „Dudova šuma“ u Subotici. Meč će suditi Milan Milošević i Vladimir Cvetković.


„Na određen način smo u obavezi da sačuvamo kadar u tim institucijama, a prije svega zdravstveni sektor“, rekao je Jugović.\nOn je naveo da Uprava Studentskog centra „Pale“ ulaže maksimalne napore da iskontroliše trenutnu situaciju, ali da je teško iskontrolisati studente van studentskih domova, jer su aktivni na različitim lokacijama, uz veliki broj društvenih kontakata.\n„Moramo povesti računa da spriječimo širenje virusa u studentskom centru i obdaništu, tako da ćemo dati sve od sebe da to i realizujemo“, rekao je Jugović.\nJugović, koji je i načelnik opštine Pale, apelovao je na roditelje čija djeca pohađaju vrtić „Bubamara“, a koji su u mogućnosti, da u narednim danima dok se situacija ne stabilizuje djecu zadrže kući, zbog bezbjednosti i prevencije.\n„Nemamo problem u vrtiću, ali je lakše raditi sa manjim grupama i zbog poštivanja socijalne distance i rastojanja, tako da bi bilo poželjno da u narednom periodu smanjimo broj djece“, poručio je Jugović.\n„Ograničeni smo brojem testiranja, kao i tehničkom mogućnošću jer opština Pale nije jedina u Republici Srpskoj čije uzorke testiraju u Banjaluci, tako da je neophodna određena doza odgovornosti građana koja će pomoći prevazilaženju situacije“, pojasnio je Jugović i dodao da će Štab za vanredne situacije preduzeti određene mjere kako bi se u državnim institucijama u lokalnoj zajednici spriječilo širenje virusa.\nNaredni članakDogovorena saradnja opštine i Auto-karting kluba „Magnum“


Evropska komisija daje 70,5 miliona evra Kosovu - Evropska služba za spoljnu akciju\nEEAS > Kosovo* > Evropska komisija daje 70,5 miliona evra Kosovu\nEvropska komisija je usvojila Program za Kosovo za 2016. god. u kom je izdvojila 70,5 miliona evra kao vid podrške evropskom putu Kosova. U sklopu Programa mera za Kosovo za 2016. godinu, podrška će biti obezbeđena za sledeće sektore: demokratija i upravljanje, vladavina prava i osnovna prava, konkurentnost i inovacija, i politika obrazovanja, zapošljavanja i socijalna politika.\n„Pomoć EU je dovela do stvaranja na hiljade radnih mesta na Kosovu i do poboljšanja kvaliteta života naroda Kosova u mnogim segmentima, uključujući privredni razvoj, infrastrukturu, podršku za MMSP, podršku za poljoprivrednu proizvodnju, vladavinu prava, ljudska prava i borbu protiv korupcije“, rekla je Apostolova.\nGlavni cilj mera u oblasti demokratije i upravljanja je da se dodatno podrži integracija Kosova u globalnoj ekonomiji i ojača uloga administracije Kosova u promovisanju socio-ekonomskog razvoja u trgovini, slobodnom kretanju robe i usluga i jačanju sektorskog približavanja u skladu sa obavezama iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP).\nPored podrške primeni SSP, finansijska pomoć za 2016. god. ima za cilj da pomogne i oko primene Evropske agende reforme, koja je pokrenuta nedavno.\nMere u sektoru vladavine prava i osnovnih prava doprineće stabilnom multietničkom društvu na Kosovu tako što će se omogućiti normalni uslovi života i trajna integracija raseljenih lica u kosovsko društvo.\nMere u sektoru politike obrazovanja, zapošljavanja i socijalne politike imaju za cilj da se unapredi upis i inkluzija dece u predškolsko obrazovanje, te da se poboljša kvalitet predškolskog i osnovnog obrazovanja prema Strateškom prosvetnom planu Kosova 2017-2021.\nOva finansijska koverta od 70,5 miliona obuhvata program neposredne podrške budžetu, a koji doprinosi primeni paketa reformi na Kosovu: naime za razvoj i koordinaciju politike, kao i za osavremenjivanje javne uprave.\nOva sredstva su deo finansijskog doprinosa u iznosu od 645 miliona evra koji je EU dala Kosovu u periodu između 2014. i 2020. god. Kosovo je korisnik pomoći EU i u sklopu programa IPP II koji se primenjuje u više zemalja, a kojim se obezbeđuje finansijska podrška na regionalnom nivou. Za ovu pomoć potrebno je da organi vlasti pokažu stalnu posvećenost unapređenju oblasti dobrog upravljanja i vladavine prava.


Pilot projekat u 22 škole: Kako do diplome radnim iskustvom\nFebruar 25, 2021 12:31\nU 22 srednje stručne škole od ovog proleća istraživaće se kako prethodno radno iskustvo može da se pretvori u diplomu, saopštila je Privredna komora Srbije (PKS).\nNavode da bi to trebalo da bude šansa za ljude koji nisu stekli zvanične diplome da nađu svoje mesto na tržištu rada.\nMinistarstvo je izabralo devet obrazovnih profila za ovaj projekat - zidar, armirač, tesar, rukovalac građevinskom mehanizacijom, pekar, mesar, kuvar, stolar i modni krojač, navode u PKS.\nKroz ovaj pilot-program, Ministarstvo prosvete utvrđuje i razvija postupak priznavanja prethodnog učenja, kako bi se omogućilo građanima koji su određena znanja i veštine stekli van formalnog sistema obrazovanja, kroz obuke, životno i radno iskustvo, da steknu kvalifikaciju koja je jednaka onoj stečenoj kroz formalno obrazovanje i priznata na tržištu rada, navode iz PKS.\nRukovodilac Centra za edukaciju, dualno obrazovanje i obrazovne politike PKS Mirjana Kovačević kaže da je reč je o kvalifikacijama za koje je utvrđeno da ih je kroz neformalne obuke ili radno iskustvo stekao najveći broj nezaposlenih.\nDodaje da ovi građani mogu da budu kandidati za postupak priznavanja prethodnog učenja.\nOna napominje da potrebe tržišta rada diktiraju potrebe za prekvalifikacijom, a obavljaju ih srednje stručne škole i organizacje obrazovanja odraslih koje su stekle status javno priznatih organizatora aktivnosti (JPOA).\n"Važno je istaći da programi JPOA ne moraju nužno rezultirati novom kvalifikacijom, već mogu polazniku omogućiti delimično ostvarivanje standarda stručnih kompetencija, ali da to može biti dovoljno da polaznik bude osposobljen da obavlja radne zadatke i realizuje poslove kod željenog poslodavca", objašnjava Kovačević, preneto je u saopštenju.\nKovačević je ukazala da Ministarstvo prosvete radi na razvoju postupka priznavanja prethodnog učenja pojedinca kako bi kompetencije stečene kroz rad bile prepoznate i zvanično priznate u okviru Zakona o Nacionalnom okviru kvalifikacija Srbije (NOKS).\nPrema tom Zakonu kroz priznavanje prethodnog učenja mogu se steći kvalifikacije na drugom, trećem i petom nivou obrazovanja.\nU Srbiji postoje 72 institucije sa ukupno 262 programa obuka namenjenih odraslima, 17 srednjih stručnih škola, devet ustanova za obrazovanje odraslih poput radničkih, narodnih i otvorenih univerziteta i 46 drugih organizacija.\nJapanski Nidek u Novom Sadu, investicija od dve milijarde evra 13


Zabrana batina ruši autoritet roditelja u Srbiji? - mojabeba.rs\nZabrana batina ruši autoritet roditelja u Srbiji?\nRoditelji u Srbiji ubuduće neće moći da tuku svoju mališane, jer prednacrt Građanskog zakonika predviđa zabranu fizičkog kažnjavanja dece.\nTa odredba izazvala je oprečne reakcije u javnosti i dok jedni smatraju da je telesno kažnjavanje dece trebalo zabraniti mnogo ranije, drugi smatraju da takva mera ruši autoritet roditelja, koji je već u krizi.\nIdeja je, kako se navodi u prednacrtu, da se uspostave „standardi vaspitavanja dece ljubavlju i posvećenošću, što ne podrazumeva da dete treba razmaziti ili udovoljavati svakom njegovom hiru“.\nPsiholog Ana Vlajković rekla je da je nacrt građanskog zakonika „odlično urađen“ i da je ranije trebalo uvesti potpunu zabranu telesnog kažnjavanja. „Nagrade su mnogo podsticajnije. Postoje načini vaspitanja dece koji se zasnivaju na nenasilju i koji pokazuju potpuno drugačije modele ponašanja deci koji su mnogo prihvatljiviji i u civilizacijskom smislu odgovaraju 21. veku, a ne 15. ili 17. veku, u kome odavno ne živimo„, naglasila je Vlajkovićeva.\nMeđutim, psihoanalitičar Zoran Milivojević smatra da ova odredba na prvi pogled deluje vrlo plemenito, privlačno, pozitivno, ali da „jedna dublja i šira analiza pokazuju da takva mera ruši roditeljski autoritet, koji je već prilično u krizi“. „To negativno utiče na porodicu i jača dete u odnosu na roditelja. Roditelj na kraju, ako dete neće da sluša, ne može da primeni prisilu, da ga udari po guzi, tako da taj roditelj postaje nemoćni roditelj„, naglašava Milivojević.\nOn dodaje da je roditelj taj koji dete voli i koji je najviše zainteresovan za dobrobit deteta i koji kao racionalna odrasla osoba treba da proceni u kojoj situaciji molba, apeli, pretnje ne daju rezultate i onda dete mora da „udari po guzi“.\n„Roditelj mora da uspostavi hijerarhijski odnos, da roditelj i dete nisu na istom nivou kao što se predlaže u zakonu, nego da je roditelj autoritet i da dete mora da se nauči, da se podredi roditelju u nekim situacijama koje su važne i možda opasne za dete ili veoma važno za njegov dalji razvoj„, zaključio je Milivojević.\nObaveza zabrane fizičkog kažnjavanja deteta proizlazi i iz obaveze Srbije preuzete ratifikovanjem Konvencije UN o pravima deteta. Takođe, važeći Porodični zakon već predviđa da roditelji ne smeju podvrgavati dete ponižavajućim postupcima i kaznama, koje vređaju ljudsko dostojanstvo deteta, kao i da su dužni da ga zaštite od nasilja drugih ljudi.\nIzvor: Tanjug, 021\nKada dete treba da otvori Fejsbuk profil?\nDeca u sve mlađem uzrastu traže da im se otvori Fejsbuk profil, dok se roditelji trude da što duže prolongiraju tu odluku. Kad je pravo vreme da "p...\nNaučite kako da pobedite stres\nNeprospavane noći, briga o detetu, borba s besparicom i svakodnevne nesuglasice sa okolinom, pogađaju skoro sve majke i čine ih podložnim stresu i ...\nSaveti neophodni svakoj novopečenoj mami\nBuduće majke čitaju puno vodiča i knjiga kako bi se pripremile za dolazak bebe u njihov život. Međutim, ko bolje od pravih mama koje su upravo proš...\nKutak za mame: Tri razloga zbog kojih ne treba da bacite stare najlon čarape\n11 авг, 2015 Kutak za mame\nNe očajavajte ako vam je ispala minđuša ili neki drugi sitan predmet - evo kako najlonke mogu da vam pomognu... [caption id="attachment_101048" ...\n15 јун, 2016 Razvoj bebe\nObično se nove mame pitaju koliko često treba dojiti dete. Ne brinite, ono će samo nametnuti režim. Neke se bebe hrane po četiri minuta na svakoj d...


Nikom ne koristi zaustavljanje Srbije na putu ka EU\nPotpredsednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović ocenila je danas da od odluke država-članica EU da ne otvore pregovaračka poglavlja 23. i 24. niko neće imati korist – ni Srbija, ni EU, ni Zapadni Balkan.\n„EU je propustila priliku da gradjanima Srbije pokaže na delu da politika proširenja Unije ostaje na snazi, naročito nakon referenduma u Velikoj Britaniji. Ovoj, uverena sam, pogrešnoj poruci Brisela, raduju se samo nacionalističke snage koje čitav region žele da vrate u prošlost i vreme sukoba“, izjavila je Mihajlović, a saopštilo je njeno Ministarstarstvo gradjevinarstva, saobraćaja i infrastukture Srbije.\nMihajlović je istakla da Srbija neće menjati pravac i da ostaje privržena evropskim standardima u svim oblastima života.\nOna je dodala da ponovno blokiranje Srbije na putu ka EU od strane suseda Srbije ne doprinosi boljoj saradnji u regionu.\n„Bojim se da će nacionalističke snage u zemljama regiona iskoristi ovu lošu poruku iz Brisela da ponovo raspaljuju svoje nacionalističke vatre, od kojih će najveću štetu imati upravo građani naših zemalja. Mir, ekonomska saradnja i uzajmano poštovanje moraju da budu interes svih zemalja regiona, ali i Evropske unije“, navela je Zorana Mihajlović.


Susret Jelka Kacina i Tomislava Nikolića u Beogradu, 27. avgust 2012.\nBeograd ove godine neće početi pregovore sa Evropskom unijom. Potvrdio je to tokom posete Srbiji izvestilac Evropskog parlamenta Jelko Kacin i dodao da će datum biti odobren onda kada Beograd dokaže da je spreman za proces ulaska u Uniju. Početak pregovora odlaže se zbog izostanka pomaka u odnosima sa Kosovom, ali i reformi u nizu oblasti, saznaje RSE u Briselu.\nJelko Kacin stigao je u Srbiju kao prethodnica delegacije evropskih parlamentaraca, ali i uoči izveštaja u kojem će Evropska komisija proceniti napredak Beograda na putu ka članstvu. Posle kandidature, koja je odobrena u martu, sledeća stepenica trebalo bi da bude datum za početak pregovora.\n„To sigurno neće biti u ovoj godini, a datum će biti objavljen onda kada Srbija pokaže dokaže da je spremna za proces ulaska u EU“, saopštio je Kacin posle razgovora sa predsednikom Skupštine Vojvodine Ištvanom Pastorom.\nU susretu sa predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem, konstatovano je da evropski put Srbije prioritet i da što pre treba uspostaviti dijalog Beograda i Prištine na visokom političkom nivou.\nIz Nikolićeve press službe saopšteno je i da još postoje nedoumice oko tumačenja onoga što je prethodna vlada potpisala, ali da neučešće na regionalnimn skupovima šteti samo Srbiji. Dodaje se “da je želja za ulaskom u EU san svakog političara u Srbiji, ali ne po svaku cenu”.\nU Briselu nisu zadovoljni, najpre time što Srbija nije načinila jasne i konkretne korake ka normalizaciji odnosa sa Kosovom. U tom delu biće istaknut zahtev da se reši pitanje telekomunikacija, energetike, te funkcionisanja paralelnih institucija na severu.\nPored toga, tu je izostanak napretka u reformama u nizu oblasti - od pravosuđa, preko borbe protiv korupcije i zaštite ljudskih prava, te sporne privatizacije. Dopisnik RSE iz Brisela Rikard Jozviak prenosi da će ovaj izveštaj, za razliku od prethodnog, biti u najmanju ruku kritički intoniran.\n“Razgovarao sam sa zvaničnicima evropske komisije i, kada je o Srbiji reč, oni praktično kažu - veoma smo zabrinuti onim što se događa i izjavama koje stižu iz Beograda. Srbija neće dobiti datum početka pregovora sa EU i ta rečenica ukazuje na prvi mogući negativan izveštaj koji će Evropska komisija dati posle niza pozitivnih. Zvaničnici Evropske komisije su zabrinuti zato što nisu ubeđeni da je nova vlada u Beogradu voljna da, za početak, primeni do sada postignute sporazume sa Prištinom, ali su takođe zabrinuti i drugim signalima iz Srbije, pitanjima kao što su sporne privatizacije i generalno nedosatatkom inicijative i akcije”, navodi dopisnik RSE.\nDve grupe pitanja\nUpravo su sporne privatizacije jedan od glavnih razloga Kacinove posete Srbiji, pa je tako najpre boravio u Novom Sadu, gde je privatizaciju tamošnjeg Auto-transportnog preduzeća okarakterisao kao „priču u iz stripa Alan Ford“, a potom i u Zrenjaninu gde je posetio Jugoremediju. Kacin je ukazao da Srbija mora da uveri EU da je privržena poštovanju zakona i da ne dozvoljava zloupotrebu.\n„Razlog moje posete su zloupotrebe države u procesu privatizacije i zloupotrebe člana 359, gde se očigledno radi o reketiranju, gde se svi oni koji su uspešni u Srbiji prevaspitavaju i šalju na odmore kako bi razmislili da li im je jeftinije da plate reket ili da sede kući i pletu čarape. To nije evropska Srbija i od toga se treba jasno ograditi“, rekao je Kacin.\nIako konačna odluka još nije pala, a finalni izveštaj Evropske komisije biće objavljen u oktobru, u Beogradu su svesni da nema puno razloga za optimizam. Potpredsednica vlade Suzana Grubješić i direktor Kancelarije za evropske integracije Milan Pajević ranije su poručili da se ove godine ne treba nadati datumu za početak pregovora.\n„Tu imamo dve grupe pitanja. Najsloženije je političko pitanje u vezi sa normalizacijom odnosa sa Kosovom, kako to formuliše EU, a imamo i mnogobrojna pitanja koja se tiču svakodnevnog života i našeg usaglašavanja sa normama, pravima i praksom EU“, objasnio je Pajević.\nOd te prakse Srbija se dodatno udaljila usvajanjem spornog Zakona o Narodnoj banci Srbije, ukidanjem nadležnosti Vojvodini, te neusvajanjem Zakona o finansiranju Vojvodine.\n“Tako da tu ima nekoliko pitanja koja bi sama po sebi bila dovoljna da izveštaj ne bude pozitivan. Ali, tu je i kosovsko pitanje i sve to će usloviti duh, ton, atmosferu i na kraju preporuku, odnosno nepreporuku da se otpočnu pregovori članstvu”, kaže za RSE Laslo Varga iz skupštinskog Odbora za evropske integracije.\nOstaje još da se u foto-finišu sastavljanja izveštaja, srpski zvaničnici 30. avgusta sastanu sa Štefanom Fileom, kada će im evropski komesar ukazati na to šta se još da popraviti. Rok da Briselu dostave sve informacije o ispunjenosti zadatih ciljeva na evropskom putu je 15. septembar. U Briselu smatraju da je zbog izbora u Srbiji potrošeno dragoceno vreme za pravljenje značajnijih pomaka, i da ne treba očekivati da zemlja dobije datum za početak pregovora pre jula sledeće godine.\nOve godine male šanse za pregovore o članstvu