jul 2011 - Stranica 2 od 3 - Biznis i Finansije\nKBC Securities NV, sa sedištem u Belgiji, u svojstvu jedinog akcionara Brokersko – dilerskog društva KBC Securities a.d. Beograd (’Društvo’) i Ana Tripović, bivša direktorka i predsednica Upravnog odbora Brokersko – dilerskog Društva, postigli su sporazumni dogovor oko preuzimanja svih akcija Društva (100%) od strane Ane Tripović.\nAna Tripović je tako postala novi i jedini akcionar Brokersko – dilerskog društva KBC Securities a.d. Beograd, koje će, od sad pa nadalje, poslovati pod imenomBrokersko – dilersko društvo Wise Broker a.d. Beograd (skraćeno, BDD Wise Broker a.d. Beograd).\nTakođe, vizuelni identitet firme Wise Broker a.d. Beograd biće promenjen, što u osnovi znači da Wise Broker a.d. Beograd neće koristiti logo KBC Grupe.\nInače, Wise Broker je jedna od vodećih brokersko – dilerskih kompanija u Srbiji.\n20. jula 2011. 0 komentar\nby bifadmin 19. jula 2011.\nLokomotiva evropske ekonomije, Nemačka, počela je da se širi na istok, izvan evrozone, ulažući mnogo novca u zemlje poput Poljske, Rusije, Brazila i Kine.\nNY Times piše da ovaj ekonomski zaokret Nemačke nije naišao na odobravanje ostatka Evrope, posebno iz straha da će Nemačka biti manje spremna da troši na svoje bolešljive evropske saveznike, poput Grčke, Italije i Portugala.\nIako je evrozona i dalje za Nemačku veliko i bitno tržište, prošle godine je pao izvoz Nemačke na ova tržišta na 41 odsto, od 43, koliko se izvozilo 2008. Za to vreme izvoz u Aziju je porastao za 28 milijardi evra, a isto toliko pao kada govorimo o Evropi. Zemljama EU je veoma bitno gde će Nemačka izvoziti i sa kim će sarađivati, jer ona pokriva gotovo trećinu izvoza saveza 17 država.\nNemačka i dalje izvozi u blizini, primera radi, u Francusku je prošle godine izvezla više nego u Kinu (u vrednosti od 91 milijardi evra, za razliku od Kine sa 54 milijarde), ali izvoz u Kinu je u 2010. porastao za 44 odsto, a premijer iste smatra da će se trgovina sa Nemčkom za pet godina udvostručiti.\nIako su tržišta u razvoju rizičnija investicija od one u evropska, Nemačkoj se izgleda ovakva ulaganja isplaćuju. Stručnjaci se ipak plaše vezivanja za kinesku ekonomiju, koja bi mogla da doživi naglo usporavanje, a ako se to ne desi, onda da se razvije do te mere da postane konkurent Nemačkoj.\n19. jula 2011. 0 komentar\nItalija i Grčka vuku Srbiju\nUkoliko se evropski čelnici hitno ne dogovore o modelu za spasavanje, uskoro će i Srbija početi da tone za putnicima iz prve klase evropskog Titanika, upozoravaju stručnjaci.\nGoran Nikolić, ekonomista Centra za novu politiku smatrada je “Srbija ekonomski najviše vezana za Italiju i Grčku, koje zbog unutrašnje krize mogu da smanje investicije u našoj zemlji, a biće ugroženi i kreditni prilivi banaka tih zemalja koje posluju kod nas”.\nNikolić ističe da će se slabljenje celokupne evropske privrede, pritisnute dužničkom krizom, negativno odraziti na Srbiju i u pogledu dostupnosti zajmova evropskih finansijskih fondova.”Jedino što srpska vlada može i mora da uradi da bi se zaštitila je da zaista ispoštuje fiskalna pravila koja je sama donela”.\nMihailo Vesović, potpredsednik Privredne komore Srbije, takođe smatra da trenutna situacija u ekonomiji Italije može da zabrine srpsku privredu, kojoj je prvi izvozni partner. “Oko 12,5 odsto ukupnog izvoza iz Srbije ide u Italiju. Ukoliko kriza u toj državi dobije neke ozbiljnije razmere, biće ugrožen plasman naše robe na italijansko tržište”, ocenio je Vesović.\nPrema njegovoj proceni, još opasniji negativan uticaj kriza iz Italije mogla bi da ima na srpski bankarski sektor jer u Srbiji dve velike italijanske banke, Inteza i Findomestik, zauzimaju 25 odsto tržišta.\nFinansijska pismenost mladih u Srbiji\nby bifadmin 15. jula 2011.\nFinansijska pismenost u Srbiji danas je na višem nivou nego ranijih godina, mada i dalje dosta ljudi savet o upravljanju novcem potraži tek kada se suoči sa nekim problemom vezanim za lični budžet, zaključak je učesnika okruglog stola „Finansijska pismenost u Srbiji danas“, koji je Visa Inc organizovala u saradnji sa Narodnom bankom Srbije (NBS) i Fondom za mlade talente Ministarstva omladine i sporta.\nO značaju finansijske pismenosti, veštinama u upravljanju ličnim budžetom, kao i spremnosti mladih u Srbiji da se obrazuju u tom pravcu, govorili su: Vladimir Đorđević, Visa country manager Serbia, Nevenka Savović, direktor Odeljenja za komunikacije Narodne banke Srbije, Jana Vlajković, istraživač-analitičar u Fondu za mlade talente Ministarstva omladine i sporta Republike Srbije, zatim Anica Telesković, ekonomski novinar lista Politika i Luka Bjeković, jedan od učesnika Foruma Visa mladi lideri.\nA sve povodom rezultata istraživanja koji govore da 40 odsto mladih čuva novac kod kuće, a da njih polovina uopšte ni ne štedi, jer nema od čega. Nerelne finansijske ciljeve mladih ilustruju njihovi odgovori da je idealna suma novca za zadovoljenje njihovih kratkoročnih i srednjoročnih potreba do 100 000 evra. Ovo se može pripisati činjenici da većina mladih u Srbiji finansijski zavisi od svojih roditelja, stoga bankarske proizvode uglavnom koriste oni stariji od 21 godine. I od onih koji primaju nešto, samo četvrtina to radi preko bankovnog računa, a ostali u gotovini.\nVladimir Đorđević, VISA country manager Serbia, pojasnio je davećina učesnika u istraživanju smatra da težište odgovornosti za edukaciju iz upravljanja finansijama treba da ponesu banke i druge finansijske insitucije, dok su učesnici okruglog stola ovaj problem adresirali na medije i ličnu volju pojedinaca da se dalje edukuju.\n15. jula 2011. 0 komentar\nNova osiguravajuća kuća na srpskom tržištu: Axa\nPredstavnici osiguravajuće kuće AXA najavili su da do 2013. godine nameravaju da se što bolje pozicioniraju na srpskom tržistu, a da do 2015. godine bude među prvih pet osiguravajućih kuća.\nKako je najavio generalni direktor AXA osiguranja za region Antonio Markiteli na jučerašnjoj konferenciji za novinare povodom dolaska na srpsko trziste i otvaranja prve ekspoziture u Makedonskoj ulici, u Beogradu će biti centar za nadgledanje i širenje poslova AXA osiguranja u regionu.\nKompanija “AXA Neživotno osiguranje” dobila je dozvolu rad od Narodne banke Srbije za obavljanje poslova neživotnog osiguranja i na taj način je grupa “AXA” proširila svoju ponudu klijentima u Srbiji.\n“Zadovoljni smo vešću da smo dobili dozvolu za rad za neživotno osiguranje. Kompanija “AXA” ima jedinstvena iskustva iz oblasti osiguranja imovine i odgovornosti, koja je stekla u velikom broju zemalja. Namera nam je da iskoristimo stručnost i znanje, kako bi klijentima u Srbiji ponudili najbolje proizvode i usluge za osiguranje domova, vozila i ostale imovine, kao i sigurnost na putovanjima”, rekao je Antonio Marchitelli.\nAXA osiguranje u Srbiji je deo međunarodne grupe AXA.\nA posle fakulteta – plata od 300 evra\nby bifadmin 13. jula 2011.\nDok je 50.000 ljudi sa fakultetskom diplomomna evidenciji nezaposlenih Nacionalne službe za zapošljavanje, oni visokoobrazovani koji se i zaposle nemaju zadovoljavajuća primanja.Računajući dužinu vremena koju provedu čekajući na posao, ali i na početne plate koje ih čekaju na prvom radnom mestu, trenutno su najmanje perspektivni Stomatološki i Arhitektonski fakultet, na kojima su i najveće školarine na Beogradskom univerzitetu.S druge strane dilomirani farmaceuti i diplomirani inženjeri Fakulteta organizacionih nauka brzo dolaze do posla i imaju veoma pristojne plate.\nTako, na primer, diplomirani stomatolog, 4.500 evra koje je dao za školarinu tokom studiranja, kroz platu će u svojoj struci moći da zaradi tek za šest do sedam godina od preuzimanja diplome.\nNa evidenciji biroa rada stomatolozi posao čekaju oko četiri godine, a i kad se zaposle u početku zarađuju vrlo skromno.\n„Odradila sam staž koji nije plaćen u domu zdravlja, ali i na to sam čekala skoro godinu dana. Posle toga sam pauzirala još pola godine i sada radim kod privatnika, pošto nemam novca da otvorim svoju ordinaciju. Radim na procenat i kada najviše imam posla mogu mesečno da zaradim od 200 do 300 evra. Bila sam relativno dobar student i završila sam fakultet za osam godina“, kaže Milena P. (32) iz Beograda.\nSudeći prema Infostudu, prosečne plate za sledeća zanimanja su:\n13. jula 2011. 0 komentar\nItalija možda sledeća Grčka?\nMeđunarodni monetarni fond zatražio je od Italije rezanje troškova radi smenjenja javnog duga, u strahu da će ova zemlja krenuti stopama Grčke. Kako stvari stoje, Evropa je sve zaduženija, i više ne sme da se dozvoli produbljivanje dužničke krize.\nPrema pisanju BBC-a, MMF smatra da italijanske vlasti gaje neosnovani optimizam po pitanju privrednog rasta ove zemlje, i da će italijanska privreda rasti 1% ove godine. U petak se očekuju rezultati stres testa za italijanske banke, ali stručnjaci se ne nadaju preterano pozitivnim rezultatima.\nAnalitičari kažu da će uskoro vlasti u Italiji imati problem otplate duga, koji je trenutno 120 odsto BDP-a. Sve veći strah od italijanske dužičke krize obara vrednost EU akcija i same valute. Rejting agencije ocenjuju da će uskoro i Irskoj biti potrebna dodatna finansijska injekcija od strane EU i MMF-a, što Evropska komisija kritikovala jer su ovakve prognoze objavljene pre nego što je EK lansirala izveštaj o irskim finansijama.\nCene u junu niže nego u maju\nPotrošačke cene u junu 2011. godine u odnosu na maj 2011. godine, u proseku su bile niže za 0,3%, međutim u odnosu na isti mesec 2010. godine povećane su za 12,7%, dok su u odnosu na decembar 2010. povećane za 6,8%.\nRepublički zavod za statistiku objavio je da je najveći pad cena zabeležen u grupi Hrana i bezalkoholna pića (-1,1%), dok je rast cena zabeležen u grupama Nameštaj, pokućstvo i tekuće održavanje (1,2%), Transport (0,6%), Odeća i obuća (0,5%), Restorani i hoteli (0,3%), Stan, voda, električna energija, gas i druga goriva i Zdravstvo (za po 0,2%).\nJavni dug sve bliži neslavnoj granici\nby bifadmin 12. jula 2011.\nJavni dug Srbije na kraju juna iznosio je 13,29 milijardi evra što je 40,6 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP), objavilo je Ministarstvo finansija.\nNa kraju maja javni dug je bio 13,23 milijarde evra i u BDP-u je imao učešće od 38,3 odsto.Unutrašnji dug je krajem juna bio oko 5,6 milijardi, a spoljni 5,94 milijarde evra.Indirektne obaveze države iznosile su 1,7 milijardi evra.\n12. jula 2011. 0 komentar\nKevin Lansing: Merenje uticaja velike recesije\nRecesija je prosečnog Amerikanca koštala oko 7 300 dolara ušteđevine, izračunao je Kevin Lansing, ekonomista Federalnih rezervi u San Francisku. On kaže da je američka potrošnja do 2007. bila nerealno velika a da se nastavila danas bi prosečan Amerikanac na već pomenutu sumu dodao još 7 356 dolara bačenog novca.\nHuffingtonPost prenosi njegov zaključak da je ovaj tip privatne potrošnje simptomatičan za “mehur ekonomije”, i da je ona morala biti usporena pre ili kasnije. O usporavanju potrošnje govore i podaci američkog Ministarstva trgovine da su potrošačke navike ostale nepormenjene u maju, mesecu u kom se najmanje trošilo još od septembra 2009.\nLansingov nedavno objavljeni izveštaj “Merenje uticaja velike recesije” postavlja pitanje da li su donosioci odluka mogli da urade više da izbegnu krizu tvrdeći da je u najjačem udaru krize 2008. politika FED-a pustila mehur da se formira prirodnim tokom. Lansing pak misli da se mehur mogao predvideti gledajući loše signale da je finansijska stabilnost ugrožena, kao što je mahnito povećanje kreditne zaduženosti stanovništva ili npr. dramatičan rast rizičnih pozajmica, cena kuća i sl.\nLansingovo istraživanje možete pogledati ovde.


Novac zaraðen prodajom droge kriminalci nastoje da ubace u legalne bankarske tokove, kupujuæi vredne nekretnine - hotele, luksuzne komplekse, diskoteke...\nOvo je siže dvogodišnjeg rada na dokumentu „Procena opasnosti od organizovanog kriminala“ OCTA, kojim je Uprava policije Crne Gore prvi put napravila mapu organizovanog kriminala po standardima EU, i to uz pomoæ eksperata iz Austrije.\nTo je bio logièan nastavak, „plave knjige“ kriminala, koju su pre èetiri godine napisali Uprava policije i ANB, a kojom su bili obuhvaæeni svi crnogorski kriminalni klanovi, od kojih su se neki do ovih dana prilièno „otanjili“ usled hapšenja èelnika i njihovih saradnika.\nPoseban deo dokumenta posveæen je organizovanim grupama koje se bave trgovinom narkoticima, pa je zbog toga napravljena i njihova geografska podela na severni, središnji i južni centar, s tim što severni centar ima ulogu glavnog koordinacionog centra za distribuciju heroina. Švercerske rute se kreæu od Avganistana i Turske i putevima preko Kosova, Makedonije do Rožaja, a odatle prema jugu države, Srbiji i Zapadnoj Evropi, pišu "Novosti".\nNema nikakve sumnje, pišu "Novosti", da je ovaj izveštaj uticao na hapšenje Mersudina i Amele Kaliæ, brata i supruge odbeglog narko-bosa Safeta Saja Kaliæa, koji prema pouzdanim izvorima, ima dobre veze meðu nekim politièarima u Turskoj, ali i bliske poslovne veze sa Naserom Keljmendijem, za koga mnogi tvrde da je jedan od lidera balkanskog podzemlja. Prema zvaniènim tvrdnjama policije Srbije, Kaliæ je bio glavni snabdevaè „zemunskog klana“ heroinom i to po 100 kilograma u jednoj isporuci\n"Sedište severnog centra je u Rožajama u kome je okupljeno najviše kriminalnih grupa na severu," stoji u dokumentu OCTA, uz napomenu da su rožajski dobro povezani sa kriminalcima u Beranama, Pljevljima i Bijelom Polju, ali da imaju i dobre veze u inostranstvu, piše ovaj list.\nOrganizatori i èlanovi glavne narko-grupe dobro su povezani sa kriminalcima iz Turske, preko kojih iz Avganistana naruèju heroin iz „prve ruke“. Zbog toga imaju i dobar profit, navodi se u dokumentu, koji se dobrim delom poklapa sa godišnjim Izveštajem o trgovini narkoticima, koga je pre taèno godinu dana objavio Stejt depertment sa potpisom državnog sekretara SAD Hilari Klinton.\n"Poslednjih godina, policija je identifikovala veliku heroinsku švercersku rutu sa Kosova ka Crnoj Gori. Nju kontrolišu kriminalne grupe iz opština na severu, Rožaja i Berana," stoji izmeðu ostalog u izveštaju koji je pokazao da SAD budno motre na „ekipe“ sa severa Crne Gore, koje su po tvrdnjama èelnika policija iz okruženja bile pod kontrolom Safeta Kaliæa. "Heroin iz Avganistana prolazi kroz Tursku, Bugarsku, Makedoniju, Srbiju, Kosovo i Albaniju, a onda se švercuje u Crnu Goru privatnim vozilima, nakon èega ide ka BiH i Hrvatskoj, a potom ka Zapadnoj Evropi, stoji u izveštaju, uz konstataciju da je prepoznata odluènost crnogorske vlade da suzbije narko-kriminal."\nMeðutim, veæina posmatraèa veruje da su policijski istražitelji fokusirani na organizatore kriminalnih grupa nižeg nivoa, uliène dilere i korisnike droge, dok se glavni dileri retko hapse, navodi se u Izveštaju koji je predoèen u amerièkom Kongresu, uz konstataciju da bi bolje presecala puteve droge, Vlada Crne Gore treba da saraðuje sa susednim zemljama radi efikasnije kontrole graniènih prelaza na moru i na kopnu.\nPrema zvaniènim podacima Vlade Crne Gore, u ovoj državi je registrovan svega 331 zavisnik od narkotika!\n"Ne znam na osnovu kojih pokazatelja su oni prebrojani, ali ova cifra je sigurno sedam-osam puta veæa. Pa, samo je u Rožajama pre tri godine registrovano 120 narkomana. U Pljevljima je u to vreme od 1.781 testiranog uèenika, utvrðeno da èak 237 njih uzima drogu," èudi se jedan neuropsihijatar sa severa Crne Gore, koji smatra da je Vlada iz mnogo razloga trebalo da saopšti pravo stanje „sa terena“.\n"Crna Gora je „ranjiva“ na prisustvo trgovaca drogom koji koriste sofisticirane metode i koji su blisko povezani sa kriminalnim grupama u susednim zemljama i u regionu," upozoreno je u izveštaju, uz tvrdnju da je glavni izazov za vlasti suzbijanje uliène prodaje narkotika, posebno heroina.\nUoèava se da je u kontekstu ukupne borbe protiv kriminala došlo do poveæanja broja presuda, stoji u izveštaju, u kome je Crna Gora ocenjena kao važna tranzitna ruta heroina, kanabisa i kokaina, koji se potom „izvoze“ ka zemljama Zapadne Evrope.\nU tekstu godišnjeg Izveštaja o trgovini narkoticima, naglašeno je da u Crnoj Gori postoji sedam do osam dobro organizovanih kriminalnih grupa.\n"Sumnja se da su neke od njih deo veæe mreže krijumèarenja droge koja se proteže do Južne Amerike i Bliskog istoka. Poslednji izveštaji govore o poveæanom broju crnogorskih državljana umešanih u šverc droge u inostranstvu," deo je Izveštaja, u kojem se tvrdi da je crnogorska policija uoèila poveæanu aktivnost svojih državljana u švercu kokaina prema Holandiji, Španiji, Nemaèkoj i Skandinaviji.


Moguća saradnja Srbije i Japana u oblasti energetske efikasnosti | Energetski portal Srbije\nMoguća saradnja Srbije i Japana u oblasti energetske efikasnosti\n14.05. 2018 Vesti | Energetska efikasnost\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović razgovarala je danas sa ambasadorom Japana u Beogradu Đunićijem Marujamom o projektima u oblasti drumskog, železničkog, vodnog, vazdušnog saobraćaja, kao i o mogućnostima saradnje dveju zemalja u oblasti infrastrukture i energetske efikasnosti.\nMihajlović je tom prilikom istakla da je Srbija danas politički i ekonomski stabilna zemlja, koja uspešno realizuje važne infrastrukturne projekte.\nS tim u vezi, kako je napomenula, završavamo Koridor 10, radimo na izgradnji Koridora 11, unapređujemo železnički i vodni saobraćaj i ulažemo u aerodrome u Srbiji.\nOna je prenela zadovoljstvo zbog toga što je Japan izrazio interesovanje da preko Japanske međunarodne agencije za saradnju (JICA) učestvuje u realizaciji infrastrukturnih projekata koje Ministarstvo vodi.\nNaš cilj je, kako je poručila, povezivanje sa susedima i jačanje saradnje sa svim međunarodnim partnerima.\nU skladu sa tim, nadam se i da ćemo u narednom periodu potpisati sporazume o saradnji sa našim japanskim partnerima, pre svega u oblasti vazdušnog i vodnog saobraćaja, kao i u oblasti energetske efikasnosti, imajući u vidu veliko iskustvo kojim raspolaže ta zemlja, istakla je Mihajlović.\nTakođe, kako je dodala, Srbija je zainteresovana za japanska idejna rešenja kada je u pitanju izgradnja metroa od aerodroma do grada.\nMarujama je istakao da je Japan zainteresovan da se uključi u važne projekte koje realizuje Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, predloživši skoriji sastanak delegacije Japanske međunarodne agencije za saradnju (JICA) i resornog ministarstva.\nMihajlović je ambasadoru kao poklon uručila ćilim iz istočne Srbije, rad žena sa sela, članica Etno-mreže, kao deo prakse da zvaničnicima sa kojima se sastaje poklanja ručne radove nastale kao rezultat inicijative „Uposlimo hiljadu žena u ruralnim područjima“, koju Koordinaciono telo za rodnu ravnopravnost realizuje u saradnji sa Etno-mrežom i NALED-om.


Čubrilović: Dan republike ćemo i dalje slaviti 9. januara | Banjaluka.net\nČubrilović: Dan republike ćemo i dalje slaviti 9. januara\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović izjavio je da se referendum o Danu republike ne dovodi u pitanje i da bi mogao da bude održan ove godine, kada se ispoštuju propisane procedure.\nČubrilović je rekao da Narodna skupština nije dobila odluku Ustavnog suda BiH o ustavnosti Zakona o praznicima na srpskom jeziku i ćirilici, što je propust koji pokazuje pristrasnost ove pravosudne institucije, ali je poručio da tim Narodne skupštine priprema odgovor koji će biti dostavljen u predviđenom roku.\n“Dan republike ćemo i dalje slaviti 9. januara i to nam niko ne može oduzeti”, rekao je Čubrilović za “Euro Blic”.\nGovoreći o objavljivanju odluke o raspisivanju referenduma o radu Suda i Tužilaštva BiH u “Službenom glasniku Republike Srpske”, Čubrilović je rekao da je Narodna skupština ispunila svoje obaveze u skladu sa zakonom.\nUpitan da li je spasio lidera Srpske radikalne stranke Republike Srpske Milanka Mihajlicu od smjene sa funkcije predsjednika skupštinskog Odbora za bezbjednost na inicijativu, Čubrilović je rekao da je u konkretnom slučaju tražio da predsjednik ovog tijela i dalje bude iz redova opozicije dok god je tako propisano.\nGovoreći o eventualnoj rekonstrukciji Vlade, Čubrilović je rekao da bi za izvršnu vlast bilo bolje da je među ministrima više eksperata za određene strateške oblasti.\nČubrilović je u funkciji potpredsjednika DNS–a rekao da sporazum koalicionih partnera nije u potpunosti ispoštovan kada su u pitanju neke pozicije u javnim preduzećima i da za to nema nikakvog opravdanja, ali da očekuje da će se to riješiti u najkraćem roku.\n“Logično bi bilo da na svim izvršnim funkcijama budu postavljeni oni koji pripadaju aktuelnoj poziciji. Da bi neka stranka mogla da ispuni predizborna obećanja i ispoštuje građane koji su glasali, mora da ima sve poluge vlasti”, dodao je Čubrilović.


Poraz od Grčke u Atini ponovo je razbuktao strasti u bosanskohercegovačkom fudbalu. Mediji su ponovo pokrenuli glasine da bi Prosinečki, koji je prethodno povukao ostavku, mogao da ode sa klupe "zmajeva", ali se to ipak neće desiti.\nNovinari iz Bosne i Hercegovine naišli su na zanimljiv detalj, a to je da popularni Robi, nije pozvao nijednog igrača iz Premijer lige BiH u nacionalnu selekciju, po čemu su "zmajevi" jedinstveni u Evropi.\nIpak, vodiće Prosinečki ekipu u preostalim duelima sa Italijom i Lihtenštajnom, a potom i u baražu protiv Severne Irske, krajem marta sledeće godine, odlučio je Izvršni odbor FS BiH na današnjoj sednici.\nČlanovi Izvršnog odbora FS BiH utvrdili su da je utakmica u Grčkoj pokazala mnogo slabosti i problema u ekipi, pogotovo nedostatak kontinuiteta igranja na visokom nivou (dve utakmice u tri dana), a onda i donela sledeće zaključke:\n- Selektor Robert Prosinečki treba pripremiti plan za dve poslednje utakmice u kvalifikacijama, kao i utakmicu baraža koji će biti odigran u martu 2020. godine. Za realizaciju i izvršenje plana zadužuje se Odbor za posredovanje i savetovanje IO FSBiH i savetnik Zvjezdan Misimović. Plan selektora Prosinečkog će biti dostavljen IO FSBiH, zajedno sa dokumentom o stručnoj proceni kvalitetne realizacije istog, sa jasnim i konkretnim zadatkom kako ostvariti željeni cilj, plasman na EURO 2020 - navodi se u saopštenju.


Vučić upozorio: Priština bira trenutak kada će upasti u „Valač“ - 05.11.2021, Sputnik Srbija\nVučić upozorio: Priština bira trenutak kada će upasti u „Valač“\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić istakao je danas da je Priština bira trenutak da li će i kada upasti u Valač, a on ih moli da to ne čine. 05.11.2021, Sputnik Srbija\nVučić, na pitanje o tome da je upozoravao da bi 6. novemba prištrinske vlasti mogle da upadnu na sever KiM i zauzmu Valač, pojasnio je da je rekao da od 6. novembra to može da se desi zbog odnosa prema KOST.Vučić je naglasio da oni biraju kada i da li će to učiniti.„Ja ih molim da to ne čine“, ponovio je on svoje ranije apele prištinskim vlastima .\n12:28 05.11.2021 (Osveženo: 12:30 05.11.2021)\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić istakao je danas da je Priština bira trenutak da li će i kada upasti u Valač, a on ih moli da to ne čine.\nVučić, na pitanje o tome da je upozoravao da bi 6. novemba prištrinske vlasti mogle da upadnu na sever KiM i zauzmu Valač, pojasnio je da je rekao da od 6. novembra to može da se desi zbog odnosa prema KOST.\n„Tražiće razloge u naplati struje na severu. Ovu veoma komplikovanu stvar. Pokušaće da to iskoriste u nekom trenutku za ostvarenje nekih drugih političkih ciljeva koji nemaju veze sa energetikom“, kazao je on.\nVučić je naglasio da oni biraju kada i da li će to učiniti.\n„Ja ih molim da to ne čine“, ponovio je on svoje ranije apele prištinskim vlastima .\nUpozorenje iz Beograda: Moguć pokušaj Prištine da zauzme „Valač“ i „Gazivode“\n5 Novembar, 10:01


Kompanija Yumis najsavremenijom tehnologijom proizvodnje u rangu svetskih kompanija | Yumis\nKompanija Yumis najsavremenijom tehnologijom proizvodnje u rangu svetskih kompanija\nRezultat višegodišnje saradnje tima stručnjaka kompanije Yumis i nemačke kompanije Lodige je i zvanično otvaranje nove proizvodne linije u kategoriji šlagova i pudinga. Kompanija Yumis pustila je u rad krajem januara novu proizvodnu liniju vrednu vise od 250,000 evra.\nOvaj projekat potvrđuje poslovnu politiku kompanije Yumis i spremnost za praćenje i primenu svetskih standarda u prehrambenoj industriji. Naime, nova proizvodnja linija je i sama novina u tehnologiji proizvodnje šlagova i pudinga, a krajem januara je već implementirana u system Yumis-a.\nSamim tim proizvodno – tehnološki proces je podignut na najviši i najsavremeniji nivo, što po standardima, kompaniju Yumis svrstava u rang svetskih kompanija iz ove branše. Novi proces proizvodnje garantuje vrhunski kvalitet i sigurnost proizvoda, koji po kvalitetu parira vodećim svetskim brendovima.\nPored najsavremenijeg proizvodno – tehnološkog procesa i svetskog kvaliteta proizvoda, inovacija ima i niz drugih prednosti.\nProizvodni kapaciteti su sada povećani na 16 tona šlagova i pudinga dnevno ili 150.000 kom dnevno. Ovo je činjenica od strateškog značaja, koja će doprineti, jačanju pozicije koju kompanija Yumis ima na postojećim inostranim tržištima, i osvajanju novih tržišta.\nNa ovaj način kompanija Yumis je postgla optimizaciju kompletnog poslovanja i obezbedila maximalno smanjenje troškova.\nKompanija Yumis nastavlja dalje sa praćenjem svetskih trendova i implementacijom istih kroz sopstveni sistem poslovanja i to u cilju pružanja proizvoda visokog kvaliteta po zahtevima i standardima koje zadaje, kako domaće, tako i inostrano tržište.


Novi obračun plata u FBiH: Parlamentarci danas o zakonima o doprinosima i porezu na dohodak\nPrijedlozi Zakona o doprinosima i Zakona o porezu na dohodak, uz popratne zakone o računovodstvu i registru finansijskih izvještaja, naći će se pred zastupnicima na današnjoj sjednici Predstavničkog doma Parlamenta FBiH.\nPredloženim zakonima Vlade FBiH su, kako je ranije najavljeno, promijenjene stope poreza na dohodak i to 10 i 13 posto, a uređeno je da svi dohoci, sa izuzetkom dohotka od ulaganja kapitala, odnosno dividende, bude oporezovan po jedinstvenoj stopi od 13 posto.\nKroz osobni odbitak uvedeno je, saopćila je Vlada FBiH, progresivno oporezivanje dohotka od nesamostalnog i samostalnog rada s ciljem zaštite takozvanog niskog dohotka koji je postavljen na granici od 800 KM, a porezni teret je prenesen na ostali dohodak.\nZaštita dohotka iz osnove radnog odnosa, koji iznosi ispod 800 KM na mjesečnoj razini, kroz uvođenje osobnog odbitka će se odraziti kao nulta stopa poreza na dohodak na primanja do 800 KM.\nPredsjednik Odbora za ekonomsku i finansijsku politiku Parlamenta Federacije BiH Husein Rošić objasnio je da bi se, praktično, kod plaće u iznosu od 850 KM, a pošto je do 800 KM nulta stopa poreza, samo oporezivalo 50 KM.\nTri amandmana vezana su za predloženo smanjenje zbirne stope doprinosa za jedan indeksni poen i to po 0,5 indeksnog poena na doprinosu za penzijsko-invalidsko osiguranja i za nezaposlenost.\n"Smanjuje se zbirna stopa doprinosa sa sadašnjih 41,5 sa bruto iznosa na 32,5 posto i u tom dijelu neće biti ugrožen niti jedan vanbudžetski fond, dakle niti PIO, niti zdravstvenog osiguranja", istakao je Rošić.\nŠefica Kluba Naše stranke u Predstavničkom domu Parlamenta FBiH Sabina Ćudić rekla je jučer za Klix.ba kako su prijedlozi Vlade o doprinosima i porezu na dohodak daleko od idealnih i ne predstavljaju veliki korak u poreskoj reformi FBiH.\n"Oporezivanje plata nižih od prosječne smatramo socijalno nepravednim - sasvim sigurno ne doprinosi borbi protiv siromaštva u zemlji u kojoj 20 posto stanovništva živi u ili na rubu siromaštva", kazala je Ćudić.\nČetiri međunarodna aerodroma u BiH registrovala rekordan broj putnika


Posao preko online platforme traži 250 mladih osoba sa invaliditetom | podunavlje.info\n12. jun 2021 – Forum mladih sa invaliditetom pokrenuo je početkom godine online platformu za pomoć mladima sa invaliditetom na tržištu rada – zaposljavanje.fmi.rs, o čemu ste mogli da se obavestite i na ovom portalu. Sada je tu registrovano 250 mladih koji traže posao, a desetak njih ga je preko platforme i našlo. Sklopljeno je do sada 11 ugovora sa firmama, a u ponudi je najviše administrativnih poslova i onih za rad u kontakt centrima.\nZakon o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom, podsećamo, usvojen je 2009. godine tada je po prvi put je uvedena obaveza zapošljavanja osoba sa invaliditetom u Srbiji. Zakon određuje da su svi poslodavci koji imaju 20 ili više lica u radnom odnosu obveznici zapošljavanja osoba sa invaliditetom, Nažalost, u dosadašnjem sprovođenju Zakona primećeno je da se najveći broj kompanija koje su u obavezi da zaposle osobe sa invaliditetom uglavnom odlučuju pre na plaćanje određene nadoknade u budžet Republike Srbije nego da aktivno pristupe njihovom zapošljavanju. Ograničavajući faktor je nei nepoznavanje poslodavaca šta i koliko mogu da rade koje osobe sa invaliditetom, pa ova platforma ima i tu funkciju, da im to pojasni i pomogne u odabiru.\nPaket usluga za poslodavce koji se nudi na platformi uključuje i realizaciju treninga za izgradnju i jačanje kapaciteta poslodavaca za proces zapošljavanja osoba sa invaliditetom, podršku prilikom selekcije kandidata, konsultativne i savetodavne usluge poslodavcima u bilo kom segmentu procesa zapošljavanja (pružanje informacije o kandidatima, načinu intervjuisanja, prilagođavanju radnog mesta i radnih zadataka, invalidnosti uopšte).


Predstavnici nevladinih organizacija na Kosovu zabrinuti su blokadom trgovinske razmene sa zemljama Evropske unije. Šteta koju trpe i proizvođači i građani Kosova je ogromna poručuju iz civilnog sektora.\nMreža od oko 200 nevladinih organizacija “Koalicija za demokratiju”, izrazila je u ponedeljak zabrinutost zbog blokade trgovinske razmene Kosova sa zemljama Evropske unije. Oni su takođe kritikovali institucije Kosova zato što nisu, kako su rekli, reagovale na ovaj problem. Odlukom Evropskog parlamenta i Evropskog saveta, Kosovo trenutno ne uživa autonomne trgovinske mere.\nSejdi Demiri, lider koalicije zatražio je od institucija da reaguju.\nDemiri: Pitanje koje treba da postavimo je - kako je moguće da Evropu imamo na Kosovu, a mi nemamo ni pristup Evropi.\n“Veoma je nerealno i nepravedno da se Kosovu, osim toga što nije obuhvaćeno u procesu liberalizacije viza, ovih dana blokira i jedina arterija komunikacije sa Evropom – a to je trgovinska razmena. Materijalna šteta, ali i moralna koja se nanosi proizvođačima i svim građanima Kosova je nepovratna i predstavlja ozbiljan problem”, kazao je Demiri.\nOn je dodao da iako je Evropa prisutna na Kosovu kroz misiju EULEX i Međunarodnu civilnu kancelariju, nepravedno je da se građani Kosova suočavaju sa barijerama kao što su vizni režim sa zemljama EU i trgovinska razmena.\n“Pitanje koje treba da postavimo je - kako je moguće da Evropu imamo na Kosovu, a mi nemamo ni pristup Evropi”, upitao je Demiri.\nPolitički, ne ekonomski razlozi\nPredstavnici ove koalicije saglasili su se da će se posvetiti poboljšanju imidža Kosova, kome je u poslednje vreme naneta šteta.\nInače, od početka ove godine, Kosovo ne uživa trgovinske povlastice koje EU uspostavlja sa svim zemljama zapadnog Balkana.\nEvropska komisija uvela je ove mere za sve zemlje regiona koje vrše napore da se učlane u blok 27-orice, kako bi podržala njihove ekonomske integracije sa EU, i ojačala političku stabilnost i ekonomski napredak u regionu.\nMeđutim, kosovski proizvodi trenutno se ne mogu izvoziti u zemlje EU bez carinskih dažbina ili ograničenja u količinama.\nKeqa: Bilo nam je rečeno da je ovaj prekid, ili odluka da se ne nastave ove trgovinske mere došla iz političkih razloga, a ne iz ekonomskih.\nFrymëzim Isufaj, savetnik u Ministarstvu za integracije, izjavio je da predlog Evropske komisije da se produže trgovinske povlastice i Kosovu, nije usvojen od strane Evropskog parlamenta i Evropskog saveta. Kosovo je o tome bilo obavešteno 14. januara.\n“Razlozi zašto je došlo do toga su još uvek nepoznati. Dvadesetog januara, ministar za evropske integracije, gos. Beqaj, poslao je pismo komesaru za trgovinu kako bi dao objašnjenje, ali do sada još uvek nismo dobili nikakav odgovor”, kazao je Isufaj.\nFlamur Keqa, zvaničnik za odnose sa javnošću u Ministarstvu za trgovinu i industriju, izjavio je za RSE da su zbog ovog problema reagovali kod kancelarije Evropske komisije na Kosovu i u Briselu. Po njima, ova odluka ima političke konotaciju.\n“Bilo nam je rečeno da je ovaj prekid, ili odluka da se ne nastave ove trgovinske mere došla iz političkih razloga, a ne iz ekonomskih. Iako se trebaju platiti carinske dažbine na kosovske proizvode, možemo reći da EU neće ništa dobiti od toga što se materijalnog aspekta tiče”, navodi Keqa.\nOn je međutim priznao da će prekid trgovinskih povlastica naneće veliku štetu kosovskom biznisu, koji teži evropskom tržištu.


NUPS - Još jedna stranka koja traži glasove penzionera - Penzin\nPočetna Magazin Godine NUPS – Još jedna stranka koja traži glasove penzionera\nNUPS – Još jedna stranka koja traži glasove penzionera\nBitka za glasove armije srpskih penzionera se zahuktava. Vladajuća Partija ujedinjenih penzionera Srbije (PUPS) dobija konkurenciju u Novom udruženju penzionera Srbije (NUPS), koje će funkcionisati kao politička partija. Penzin se opet pita – ima li smisla da postoji bilo koja partija koja se zalaže samo za jednu grupu građana?\nNUPS čine razočarani pupsovci, bivše demokrate i komunisti a kao prevashodni cilj postavljen je zahtev da se penzije vrate na stari nivo.\n– Ima puno profesora univerziteta, ima arhitekata, umetnika, inženjera, pravnika, politikologa, ekonomista, tehničara i ostalog. Sve su to zaista ozbiljni ljudi – kaže Predrag Ilić, jedan od osnivača.\nU “staroj” penzionerskoj partiji PUPS-u kažu da se ne plaše konkurencije. Đuro Perić, predsednik Saveza penzionera Srbije i potpredsednik PUPS-a, u razgovoru za “Vesti” kaže da ga nova stranka penzionera u jeku predizborne utakmice nije iznenadila. On podseća da u susednoj Hrvatskoj ima 16 političkih partija koje su osnovali penzioneri. Smatra da PUPS neće biti ugrožen ali zna da uz formiranje stranke istog profila uvek ide i namera slabljenja postojećih.\n– Ne bih rekao da je to ozbiljna konkurencija PUPS, jer mi imamo ogranke u svim opštinama i imamo oko 200.000 članova – kaže Perić.\nNa predstojećim parlamentarnim izborima 24. aprila, novoformirana penzionerska stranka po svemu sudeći učestvovaće na zajedničkoj listi sa Levicom Srbije, partijom doskorašnjeg demokrate Borka Stefanovića.\n– Naravno da postoje gotovo 100 odsto poklapanja u našim programskim pogledima, najviše u smislu borbe za penzionere i njihova prava koja im je ova vlast uskratila smanjivanjem penzija koje je protivzakonito i protivustavno – ističe Borko Stefanović.\nAko se uzme u obzir da u Srbiji ima 1.732.000 penzionera razumljiva je jagma za glasove sugrađana koji su završili radni vek. U okviru dva velika sindikata – Nezavisnost i Saveza samostalnih sindikata Srbije, takođe postoji posebno sindikalno udruženje koje obuhvata penzionere. Oni su veoma kritični prema sadašnjoj politici smanjivanja penzija koju vodi Vlada Srbije. Nakon što je Ustavni sud Srbije odbio da razmatra njihov zahtev za ocenu ustavnosti zakona kojim su penzije smanjene, Udruženje sindikata penzionera je pravdu potražilo na Evropskom sudu za ljudska prava u Strazburu.\nKada je PUPS od Dačića prešao kod Vučića, Udruženje sindikata penzionera Srbije (USPS) javno je izrazio da strahuje od rezultata izbora, podsećajući da je premijer Srbije izneverio tu kategoriju građana smanjujući im penzije.\nDržavo, poštuj svoje zakone!\nČlanovi Udruženja sindikata penzionisanih vojnih lica Srbije (UVPSL) su na protestu u centru Beograda tražili da Vlada Srbije poštuje zakone pri isplati duga od 2008. godine, nastalog prilikom usklađivanja vojnih i civilnih penzija. Na skupu je naglašeno i da vojni penzioneri ne pristaju na isplatu “nešto više od trećine duga” koliko im je ponuđeno na osnovu vansudskog poravnanja, prenose Vesti Online.\nPUPS – Od Čovića preko Dačića do Vučića\nPUPS su 2005. osnovali ljudi koji su u to vreme vodili Savez penzionera Srbije. U širenju partijske mreže koristili su infrastrukturu Saveza što im je u startu pomoglo da se oko njih grabe već izgrađena i prepoznatljiva politička imena. Na prvim izborima 2006. učestvovali su zajedno sa strankom Nebojše Čovića, ali nisu prešli cenzus. Potom su prešli kod SPS Ivice Dačića. Uoči aprilskih izbora, PUPS je pristupio Vučićevoj listi naprednjaka.\nDa politika, pa makar i na opštinskom nivou, postaje sve primamljivija za penzionere, potvrđuje i primer iz Gornjeg Milanovca. Prvi na izbornoj listi Dveri u toj opštini je pukovnik u penziji Nebojša Stanković koji se glasačima predstavio zanimljivim predlogom.\n– Tražićemo da mesečni izveštaji o trošenju budžetskih para i stanju na svakom računu javnih preduzeća budu javno objavljeni na velikom ekranu koji je postavljen u centru grada. Tako će svaki građanin znati gde je potrošen njegov novac – objasnio je Stanković.\nTags:izboriNovo udruženje penzionera Srbije NUPS strankaPartija ujedinjenih penzionera Srbije PUPSpartijepolitika


Rusija ne poseduje „novičok“, sve zalihe uništene - Sputnjik Srbija\n10:35 15.09.2020 (osveženo 10:38 15.09.2020) Preuzmite kraći link\n„Zalihe su bile uništene u skladu sa protokolima i preporukama Organizacije za zabranu hemijskog oružja. To je bilo zabeleženo na propisan način. Govoriti da na teritoriji Rusije postoje stare zalihe bojevih otrovnih supstanci ili njihova proizvodnja je, naravno, dezinformacija“, rekao je novinarima Nariškin, odgovarajući na pitanje da li Rusija poseduje zalihe „novičoka“.\n„Činjenica je da su ruski lekari iz Omske bolnice spasili život Alekseju Navaljnom. U najkraćem roku su izvršili najdetaljnije analize, uključujući i za otkrivanje otrovnih supstanci. Analize su rađene uz pomoć najsavremenije opreme, po najstrožim medicinskim protokolima. Nisu otkrivene bilo kakve naznake postojanja otrovnih supstanci u organizmu Alekseja Navaljnog“, rekao je Nariškin.


Problem nejednakosti i kako ga riješiti\nSve se brže krećemo ka oligarhijskom ustrojstvu društva u kom će nekoliko milijardera imati ogromno bogatstvo i moć, a radničke porodice prolaziće kroz iskušenja kakva nisu viđena još od Velike depresije. Pandemija dodatno produbljuje problem\n2696 pregleda\t6 komentar(a)\nSjedinjene Države ne mogu opstati kao prosperitetna i vitalna demokratija ako veoma mali broj ljudi poseduje tako mnogo, dok ogromna većina poseduje tako malo. Većina mojih kolega u Kongresu zanemaruje problem imovinske i dohodovne nejednakosti, iako je to jedna od najvećih moralnih, ekonomskih i političkih kriza s kojima se suočavamo - problem koji se mora rešiti.\nS druge strane, bogatima nikada nije bilo bolje. Jedan procenat na vrhu poseduje više bogatstva nego 92 procenta stanovništva sa donjeg dela lestvice, dok 50 najbogatijih Amerikanaca poseduje više bogatstva nego kompletna donja polovina distributivne lestvice - što je oko 165 miliona ljudi. Dok su milioni Amerikanaca zbog pandemije ostali bez posla i prihoda, 650 milijardera su prošle godine uvećali svoje bogatstvo za 1,3 triliona dolara.\nDa u poslednjih 40 godina dohodovna nejednakost nije rasla po tako velikim stopama i da je ostala na istom nivou, prosečan radnik u Americi danas bi ostvarivao godišnji prihod veći za 42.000 dolara. Umesto toga, menadžeri na najvišim pozicijama zarađuju više nego 300 puta više od prosečne zarade svojih zaposlenih. Prosečan američki radnik nedeljno zarađuje 32 dolara manje nego pre 48 godina - kada se uračuna inflacija. Drugim rečima, uprkos ogromnom tehnološkom napretku i rastu produktivnosti, obični radnici zarađuju sve manje.\nMoramo otvoriti milione dobro plaćenih radnih mesta na poslovima obnove naše propale infrastrukture - puteva, mostova, pogona za prečišćavanje vode, kanalizacije, brana, škola i pristupačnog stambenog fonda.\nMoramo osigurati da mladi ljudi, nezavisno od dohotka, imaju pravo na kvalitetno obrazovanje - uključujući i pohađanje univerziteta. To znači da školovanje na državnim koledžima i univerzitetima mora biti besplatno, a dugovi za studente iz radničkih porodica smanjeni.\nBerni SandersNejednakostjaz između bogatih i siromašnih


Vreme 981 - Reagovanja – "Prodavanje bolesti", Vreme 980: Medicinska edukacija na srpski nacin\nLekarska komora Srbije obavlja od strane države Srbije takozvane poverene poslove, među kojima je jedan od najvažnijih licenciranje, relicenciranje i oduzimanje licenci. U Srbiji danas mogu raditi samo lekari sa licencom, odnosno dozvolom za rad.\nLicencirani lekar ima obavezu da poštuje Kodeks medicinske etike, koji je propisala Lekarska komora Srbije i da leči pacijente prema pravilima savremene medicinske struke i nauke. Znanja iz oblasti savremene medicinske struke i nauke svaki lekar stiče u procesu stalnog učenja, ili u procesu Kontinuirane medicinske edukacije (KME), kroz razne oblike, počev od svakodnevnih stručnih sastanaka u bolnicama i domovima zdravlja, preko domaćih sastanaka, kurseva pa do međunarodnih kongresa i simpozijuma, studijskih putovanja i specijalizovanih obuka u zemlji i inostranstvu.\nGodišnje preko tih aktivnosti učenja neophodno je da se prikupi 24 boda, za sedam godina 168 bodova, što je jedan od neophodnih uslova da mu Lekarska komora produži licencu.\nTo je tako u teoriji, a tako je i u svim zemljama Evrope, u Americi, Kanadi, u zemljama Zapadnog Balkana i zemljama bivše Jugoslavije. Međutim, postoji srpska specifičnost procesa KME, a to je da Lekarska komora Srbije ni na koji način ne može da učestvuje u ovom procesu, niti može da ga kontroliše. Istovremeno, mora na osnovu tako sakupljenih bodova u toku sedam godina da obnovi licencu lekaru.\nPravilnik o edukaciji, kojim se reguliše ko može da je obavlja, i ostali uslovi donosi ministar zdravlja lično, a programe bira i boduje telo koje se zove Zdravstveni savet Srbije. To je telo koje bira Skupština Srbije i koje je u svemu savetodavno, a samo u bodovanju programa edukacije donosi odluke. Inače, takva se tela u drugim zemljama bave donošenjem nacionalne strategije za razvoj zdravstvenog sistema i politike u oblasti zdravstva.\nLekarska komora Srbije čak, po tumačenju svemoćnih pravnika iz resornog ministarstva (zdravlja), usmenom doduše, ne može sama da predlaže i izvodi obuke vezane za teme lekarske greške, obuke sudija časti, etičkih pitanja, za koje je Komora predvidela da budu besplatne i dostupne svakom zainteresovanom lekaru.\nPosle ovih činjenica, možemo preći na odnos farmaceutskih kuća i Lekarske komore Srbije, najpre uopšteno, a potom vezano za proces KME.\nLekari koji rade u farmaceutskim kućama nemaju pravo na licencu, i mogu biti dobrovoljni članovi Lekarske komore Srbije. Takvih kolega nema mnogo, i sve ih je manje, jer moraju, kao i svi drugi lekari da plaćaju 0,8 odsto neto plate za mesečnu članarinu. Prvi put smo se tu susreli sa odredbom o tajnosti podataka vezanih za njihove plate.\nS druge strane, farmaceutske kompanije mogu pod podjednakim uslovima, kao i sva druga pravna lica (banke, osiguravajuća društva, auto-kuće i slično), kupiti oglasni prostor u našem komorskom glasilu, koje se besplatno distribuira na adresu svakog pojedinačnog lekara člana Komore. Do sada nijedna od farmaceutskih kompanija nije iskoristila tu mogućnost.\nBaza podataka lekara koju Komora poseduje ne može se ni pod kojim uslovima dati nikome drugome osim organima države kojima Komora odgovara.\nDa se vratimo na proces KME i stavove Lekarske komore u vezi sa farmaceutskom industrijom.\nLekarska komora Srbije se zalaže da farmaceutske kompanije ne mogu biti organizatori KME-a, već da to mogu biti fakulteti, stručna udruženja, privatna praksa, bolnice, domovi zdravlja.\nTakođe, Lekarska komora Srbije se zalaže za to da svaki predavač u programima KME-a koji su akreditovani mora da da izjavu o nepostojanju konflikta interesa, pravno valjanu (overenu u sudu ili opštini), to jest da nije plaćen od farmaceutske kompanije ili druge zainteresovane strane.\nNa Samitu lekarskih komora i udruženja, koji je, doduše nezasluženo, ostao neprimećen i nezabeležen u javnosti, i kome je Lekarska komora Srbije bila domaćin u septembru mesecu ove godine, glavna tema bila je KME, a veliki deo diskusija bio je posvećen upravo konfliktu interesa predavača na akreditovanim kongresima.\nJedno želim da istaknem, a to je da se bodovi ne moraju skupljati na egzotičnim mestima. Lekarska komora Srbije se zalaže da 50 odsto programa edukacije mora da dođe do svakog lekara u Srbiji, do Bele Palanke, do Žagubice ili Lapljeg Sela, da bi lekari mogli da prikupe bodove.\nNeophodno je da svaki lekar u toku godine planira kako će skupiti bodove, da to stavi u plan, i da po tom planu poslodavac omogući vreme i troškove edukacije, što je predviđeno zakonom. Takođe, treba usavršavati edukaciju uz kompjuter, onlajn, i popunjavanje testova, čime se takođe mogu dobiti bodovi.\nEdukacija po jasnom stavu Lekarske komore Srbije ne sme biti skupa i mora biti dostupna svakom lekaru. Jedino tako ona opravdava cilj –sticanje saznanja o najnovijim dostignućima medicinske struke. Time bismo i pacijente lečili bolje. Tako neće biti opravdanja za letovanja, zimovanja i turističke ture, a pod firmom KME-a.\nOdbor za medicinsku etiku Lekarske komore posebno se bavi svim problemima vezanim za istraživanja, uključujući i kliničke studije, i o tome će izvestiti stručnu javnost preko glasila Komore.\nOvi redovi predstavljaju odgovor na poziv gospođe Vukajlović, ali uz jedan komentar. Svaki činilac, ili stub zdravstvenog sistema, ima svoje mesto u diskusijama i akcijama vezanim za sistem uopšte, ali u granicama svojih ovlašćenja i stručnosti. Lekarska komora Srbije kao regulatorno telo i esnafska organizacija, kao odgovorna institucija traži mesto koje joj pripada u sistemu KME-a. Lekarska komora Srbije spremna je da preuzme i odgovornosti koje idu uz proces obnavljanja licence lekarima, a na korist našim pacijentima. To joj zasad nije omogućeno. Zbog toga i rešenja koja nudimo nisu prihvaćena i umrežena u sistem.\nUvođenje reda i sistema u Srbiji dvadeset prvog veka, pogotovo u oblasti zdravstva, nije lak zadatak. I da parafraziram misao jednog velikog čoveka: da je lakše, ne bi nama bilo dato...


Kada će biti sanirane posledice poplava u Ivanjici? (VIDEO) – Info LIGA\nKada će biti sanirane posledice poplava u Ivanjici? (VIDEO)\nU nezapamćenoj poplavi koja je prošle godine zahvatila područje Ivanjice podivljala Moravica ostavila je katastrofalne posledice duž svog toka. Oštećena je infrastruktura, stambeni i poslovni objekti a stradalo je i na desetine životinja.\nOdlukom Vlade Republike Srbije, doneta je Uredba o utvrđivanju Državnog programa obnove, odnosno hitnih radova na sanaciji objekata za zaštitu od voda oštećenih poplavama izazvanim elementarnom nepogodom u juni 2020. godine .Za teritoriju opštine Ivanjica opredeljena novčana sredstva u iznosu od 135.000.000 dinara a koja će se realizovati preko JVP „Srbijavode“.\nSanacioni radovi na reci Moravici, na teritoriji Ivanjice, podeljeni su na 3 (tri) veće deonice, koje će biti tretirane posebnim Elaboratima, jer je ceo potez na kome je došlo do štete dug je preko 30 km.\nRadovi će se sprovoditi na sledećim deonicama:\nNa deonici od mosta za Gradinu, gradskog groblja sa zaštitom stambenih objekata na levoj obali Moravice i u zoni mostova, i na deonici od gradskog groblja do brane u centru, sa zaštitom gradskog groblja i stambenih objekata u zoni korita Moravice. Za ovu deonicu opredeljena su sredstva u visini od 65 miliona dinara.\nNa deonici od brane u centru do ušća Lučke reke, sa zaštitom stambenih objekata i infrastrukture u zoni korita Moravice, i na deonici od ušća Lučke reke do mosta za Bedinu Varoš (Lido) sa zaštitom infrastrukture i privrednih objekata u zoni vodotoka. Za ovu deonicu opredeljena su sredstva u visini od 45 miliona dinara. U naselju Međurečje i Kamenjača, zaštita mini industrijske zone i stambenih objekata od izlivanja reke Moravice. Za ovu deonicu opredeljena su sredstva u visini od 25 miliona dinara.\nNavedena deonica Moravice kroz Ivanjicu, se nalazi van Operativnog plana odbrane od poplava koje sprovodi JVP „Srbijavode“.\nTrenutno je u završnoj fazi izrada tehničke dokumentacije na osnovu koje će se izvoditi radovi, kao i geodetsko snimanje terena. Po završetku trenutnih aktivnosti, sprovešće se postupak javne nabavke za planirane radove, za svaku deonicu pojedično. Radove na sanaciji izvodiće vodoprivredna preduzeća sa odgovarajućom licencom. Rok za završetak istih je 9 meseci od dana uvođenja izvođača u posao.\nNakon sprovođenja zakonskih pocedura biće definisan početak i dinamika radova.\nTags: ivanjica srbijavodepoplaveposledicesanacija\n06/05/2021 u 23:16\nDa li mozda ima neko od nadleznih da se proseta recnim tokom i da utvrdi ko je sve prosirio svoj posed na racun recnog korita? Mozda u tom slucaju utvrdi ko je na kojim mestima kriv za odnetu obalu… recimo ko se prosirio kod crnjevakog mosta…kod buka.. kod medjurecja…\nNext story U Ivanjici nastavljeno suđenje za tragediju u fabrici MB Namenska Lučani (VIDEO)\nPrevious story Opštinsko veće Ivanjica: Kafedžije neće plaćati zakup terasa (VIDEO)


Početak/Kultura/Švedski vajb – nedelja novog švedskog filma u Beogradu i Nišu\nAmbasada Švedske u okviru programa „Švedski vajb“ organizuje nedelju švedskog filma nove produkcije u Jugoslovenskoj kinoteci od 19. do 23. januara i u Niškom kulturnom centru od 24. do 27. januara. Tokom švedske filmske nedelje biće prikazano osam najnovijih filmova uz prisustvo gostiju iz Švedske.\nUprkos pandemiji koja je filmskim stvaraocima donela mnoge izazove, švedska filmska produkcija uspela je da snimi brojna ostvarenja. Većina filmova koji će biti prikazani snimljeni su tokom poslednje dve godine, sa izuzetkom posebno selektovanog filma iz 2016. godine, „Krv laponaca“. Dva filma biće premijerno prikazana u Beogradu i Nišu, to su „Belo smeće“, čiji će producent Mikael Kros biti gost, kao i „Nevaljalci kriminalci“. Direktor fotografije na oba filma je Bratislav Stanković, takođe gost nedelje švedskog filma.\n„Film je važan deo moderne kulture, ali je i važno sredstvo u širenju znanja o svetu, različitim kulturama i ljudima“, rekla je ambasadorka Ben David. Ona je dodala da, iako se filmovi mogu gledati i na mobilnim telefonima, iPad-ovima i računarima „veliko belo platno i dalje pruža najbolje iskustvo“.\nDijapazon filmova je širok i raznolik – od švedske kriminalističke fantastike i nordijskog noara, do parodije na švedski način. Selektorka filmova je producentkinja i glumica Jelena Mila. Gledaoci će imati priliku i da uživo razgovaraju sa gostima nakon prijave na promotion.belgrade@gov.se. Selekcija filmova nastala je u okviru saradnje ambasade Švedske u Beogradu, Forteca Međunarodnog filmskog festivala u Perastu, Jugoslovenske kinoteke i Niškog kulturnog centra.\nNedelju „Švedski vajb – u filmu“ otvoriće 19. januara u Beogradu film „Čarter“. Odmah nakon prikazivanja u Beogradu, najnovija švedska filmska ostvarenja moći će da pogledaju i građani Niša u Niškom kulturnom centru, gde će prvog dana biti prikazana komedija „Nevaljalci kriminalci“, a nakon projekcije posetioci će imati priliku da razgovaraju sa gostima iz Švedske.\nNedelja novog švedskog filma prvi je program kojim ambasada Švedske promoviše švedsku kulturu u Srbiji, a čemu će biti posvećena tokom 2022. godine pod sloganom „Švedski vajb u kulturi“.\nNKC švedski film Švedski vajb\n18. januara 2022. u 13:17\nBelo smeće – je li ovo neki rasistički film ?


BG maraton: Stošić i Trklja dobijaju nagradu, ali ne u punom iznosu\nNaslovna / SPORT+ / Atletika / BG maraton: Stošić i Trklja dobijaju nagradu, ali ne u punom iznosu\nFOTO Beta/EMIL VAS/EV\nOrganizatori saopštili da će jedan beogradski medij da bude tužen\n2018-04-27 18:45 > 18:45\n„Zmajevi“ bez bele zastave na Čairu\n- Kristijanu Stošiću i Nori Trklji ćemo isplatiti nagradu. Neće to biti ceo predviđeni iznos, jer, po propozicijama, nije ostvaren neophodan rezultat, ali smo mi kao i uvek do sada, odlučili da koliko je u našoj moći, podržimo naše dugoprugaše - navodi se u saopštenju.\nPrethodne subote su prvih pet mesta u maratonskoj trci zauzeli petorica srpskih takmičara, a pobedio je Stošić rezultatom 2:45,23 sata. To je najslabiji rezultat u istoriji Beogradskog martona. Poređenja radi, prošle godine je Kenijac Stiven Kipnegetič Katam pobedio rezultatom 2:21,12.\nU ženskoj konkurenciji pobedila je srpska atletičarka Nora Trklja sa 3:08,46 sata, a prošle godine trijumfovala je Olivera Jevtić rezultatom 2:38,03, što je bolji rezultat od rezultata pobednika ovogodišnjeg muškog maratona. Organizatori maratona navode da "jedan tabloidni mediji", aludirajući na portal blic.rs, koji je pre dva dana objavio tekst pod naslovom "AFERA Pobednik Beogradskog maratona: Uzeli su mi nagradu", vodi prljavu kampanju protiv preduzeća Beogradski maraton.\n-Taj tabolidni mediji ponovo na lažima, obmanama javnosti i manipulacijama gomilom netačnih informacija, sprovodi najprljaviju kampanju protiv nas i najvećeg tradicionalnog sportskog događaja u našoj zemlji - piše u saopštenju i dodaje da će biti podneta "tužba nadležnom sudu. - Takođe, biće tuženi i svi oni koji te laži svesno i namerno, bez provere činjenica, dalje prenose.\n- Beogradski maraton je i ranijih godina tako činio, a Kristijan Stošić je i tada bio među našim trkačima koje smo s razlogom podržavali. Brigu o našim najboljim dugoprugašima, ipak bi sistemski morao da vodi neko drugi - piše u saopštenju organizatora.\nPrethodna Bolt: Ne vraćam se takmičenjima!


Sanirana divlja deponija u Vrbasu: U Savinom Selu uklonjene lešine, a krivci - bez kazne | Novosti.RS\nPO prijavi članova Ekološkog pokreta Vrbasa (EPV) i "Fejsbuk" grupe "VS reporteri", i uz intervenciju opštinskog komunalnog inspektora, sanirana je divlja deponija sa opasnim hemijskim otpadom i leševima životinja u Savinom Selu.\nEkolozi i "reporteri" (koji obaveštavaju jedni druge, a potom i javnost o problemima u opštini) istrajali su u zahtevu da se čišćenje "piste za ambalažu hemijskih preparata i animalnog i klaničnog otpada" obavi kako valja, vraćajući akciju na "popravni" zato što se, po njihovoj oceni, prepuštanje uklanjanja nelegalnog smetlišta Mesnoj zajednici Savino Selo pokazalo kao loša ideja.\nKomunalni inspektor Nenad Tomašević, koji je o postojanju deponije opasne po zdravlje informisan 7. juna, već posle dva dana je izvestio podnosioce prijave da je Savet MZ angažovao "privrednog subjekta" za čišćenje divljeg smetlišta.\n- Ponovnim izlaskom na teren "VS reporteri" su utvrdili da je manji deo smeća naguran u okolni šumarak, a većina mešanog, animalnog i hemijskog otpada, uz nove količine, ostala je na lokalitetu - o poslu koji je uradila MZ, 20. juna je inspektoru raportirao predsednik EPV Ratko Đurđevac.\nNekoliko dana kasnije inspektor je saopštio da je rešenje za uređenje deponije dato JKP "Komunalac", a prethodno je javljeno preduzeću za spaljivanje animalnog otpada "Ekovet plus" da sa te lokacije odnese uginule životinje. Sekretaru MZ je naloženo da putem letaka obavesti meštane da ne bacaju opasan otpad tamo gde to nije dozvoljeno.\nŽivotinjski i hemijski otpad\n- Ove mere ipak neće zaustaviti višedecenijsku lošu naviku dela žitelja Savinog Sela da na tu lokaciju izbacuju svaku vrstu otpada - bez posledica. Stoga je potrebno da se barem na nedelju dana po čišćenju divlje deponije postavi monitoring lokaliteta i makar jedna uporna i bahata osoba, a lako ih je zateći u (ne)delu i kazniti u svrhu odvraćanja drugih - rekao je Đurđevac.\nPATROLE OPET PREĆUTANE\nPREDSEDNIK EPV kaže da je i tokom ove akcije prošao bez odjeka predlog da se formira zajednička patrola policije, komunalnih redara i ekologa radi identifikovanja i procesuiranja onih koji protivpravno odlažu otpad. Đurđevac ističe da bi radom patrole "bio oslobođen značajan deo opštinskog budžeta za druge korisnike".\notpad deponija smetlište VS reporteri Vrbas


Potvrđeno - Barsa spremila ''brdo para'' za zvezdu prelaznog roka! - Sportske.net\nKo će ostati Simeoneu u napadu sledeće sezone.\nSimeone ima paklen plan, pojačanje sa "Old Traforda" i to bez obeštećenja!Katalonsko "kiselo grožđe"! Luka Jović iskoristio Real i Barselonu, ima potpuno druge namere!?Gruja otkrio želju, hoće li mu udovoljiti?Dve trampe o kojima priča Evropa, sve kreće od Dijega Košte!Primera - "Jorgandžije" odložile Barsino slavlje, Korea rasterao "Slepe miševe"!\nPomenuto je danas, Dijego Košta je na izlaznim vratima "Vande Metropolitano", naturalizovani Španac nije uspeo da ponovi svoje slavne dane u dresu "Jorgandžija".\nJoš jedan napadač će isto napustiti Madriđane, u pitanju je dete kluba Alvaro Morata koji je zaobilaznim putem konačno stigao da igra za klub u kom je ponikao.\nBivši napadač Juventusa i Real Madrida nastupa za "Jorgandžije" kao pozajmljeni igrač londonskog Čelsija, njegova sudbina je nejasna koliko i samih "Plavaca" zbog izvesnih kazni u transfer polju.\nPriča oko Grizmana i rivala iz Primere, Barselone traje već neko vreme. Francuz je maltene prošle sezone bio i viđen na "Kamp Nou", Katalonci ga nisu dobili ali postoji velika šansa da posle godinu dana čekanja Francuz konačno obuče dres "Blaugrane".\n"Bićemo vrlo diskretni u pogledu transfera u narednom periodu. Pričaćemo sa trenerom i onda odlučiti šta dalje. Kvalitet Grizmana je neupitan, a da li Barselona ima neophodnih 120 miliona da isplati njegovu klauzulu? Da, imamo ih", izjavio je potpredsednik Katalonaca Đordi Mestre za Kadenu Ser.\n"Ćolo" Simeone je u opasnosti da gubitkom pomenutog trija ostane "tupih zuba" u pogledu napadačkog arsenala tima sa "Vande Metropolitano", Argentinca očekaju odlučujuči razgovori sa svojim pulenima.


ŽENA ZMAJ U GRADU PANČEVU!KREĆE PRIVREDNI PREPOROD GRADA! – Južnobanatske Vesti\nŽENA ZMAJ U GRADU PANČEVU!KREĆE PRIVREDNI PREPOROD GRADA!\nMAJA VITMAN PREUZELA DUŽNOST\nMaja Vitman gradski menadžer Pančeva, već prvi radni dan inicirala je niz sastanaka koji imaju za cilj ubrzanje sprovođena projekata za razvoj grada, među kojima je i što skorije privođenje nameni Severne industrijske zone.\nVitman se pre ove funkcije nalazila na čelu Direkcije za izgradnju i uređenje Pančeva od 2015. godine. Upravo dobri rezulti koje je ostvarila u radu ovog Javnog preduzeća preporučilu su je za mesto gradskog menadžera.\n,,Radiću na sprovođenju projekata koji imaju za cilj da stimulišu ekonomski razvoj kako bi se što adekvatnije odgovorilo na potrebe građana. U fokusu će nam biti dodatno promovisanje i dalje unapređenje poslovnog ambijenta, ne treba zaboraviti da je grad Pančevo po tome što je uradio na tom polju visoko rangiran. Na nama je, sada i na meni kao menadžera grada, da ohrabrimo sprovođenje pozitivnih, konkretnih preduzetničkih inicijativa. Moramo više snage i energije da uložimo u podsticanje kapitalnih investicija, na aktivnosti privlačenje kapitala u naš grad.\nSmatra se da bi Vitman svojim iskustvom, znanjem i veštinama upravljanja, upravo mogla da bude taj dodatni motor gradu kako bi rad uprave bio još kvalitetniji i efikasniji.\nDa podsetimo pre Maje Vitman na pomenutoj funkciji bio je Aleksandar Farkaš čijim radom nije bio zadovoljan gradski odbor SNS-a,\nObeležen Dan nezavisnosti Makedonije, bez reči o Kosovu\nVučić završio posetu BiH


Samit ’’16+1’’ u četvrtak i petak u Podgorici - #mladiinfomne\nSamit ’’16+1’’ u četvrtak i petak u Podgorici\n12/09/2017 Mladiinfo Montenegro Aktuelno\nPredstavnici Glavnog grada su organizovali konferenciju za novinare 12. septembra povodom Samita ’’16+1’’ koji će se održati u hotelu ’’Hilton’’ 14. i 15. septembra.\nGlavni grad kao organizator Samita očekuje oko 270 učesnika.\nOvaj Forum je najavio gradonačelnik Podgorice, Slavoljub Stijepović. On je istakao da će susreti gradonačnika glavnih gradova Srednje i Istočne Evrope i Kine ’’Forum 16 plus 1” biti jedan od najvećih skupova od kada je Crna Gora obnovila nezavisnost.\n’’U okviru Foruma predviđeno je potpisivanje deset sporazuma o saradnji, koji će predstavljati bazu za dalju promociju investicionih potencijala zemalja učesnica u oblasti obrazovanja, industrijske proizvodnje, energetike, prerade, zaštite životne sredine, saobraćajne infrastrukture i poljoprivrede”, kazao je Stijepović.\nNacionalni koordinator u mehanizmu saradnje NR Kine i zemalja Centralne i Istočne Evrope Vatroslav Belan, kazao je da je Crna Gora od pokretanja mehanizma za saradnju 16+1 veoma aktivno učestvovala u ispunjavanju ciljeva.\n“Značajno je unaprijeđena saradnja na svim poljima. Uvrstili smo između ostalog preko ovog vida saradnje turističku ponudu Crne Gore na tržištu Kine, jer je to tržište po broju putnika, najznačajnije na globalnom nivou. Crnu Goru smo pozicionirali kao nezaobilaznu destinaciju’’, istakao je Belan.\nOperativni direktor Foruma Vladimir Rajčić kazao je da će dvije trećine učesnika skupa biti partneri iz inostranstva.\n’’U petak na radnom dijelu Foruma, imaćemo oko 270 učesnika. Od toga će 160 biti iz Kine, nekih 40 do 50 iz zemalja učesnika”, zaključio je Rajčić.\nPoziv na 15. medjunarodnu konferenciju za mlade\nU Delti otvoren ’’Sajam programa i projekata…\nOdržan sastanak u okviru projekta ARTiCULTURE\nOtvoren konkurs za omladinske aktiviste\nYenching društveno inovativni forum u Pekingu\nObilježen Dan Evrope\nEvropski građanski forum u Francuskoj


Renovirana sala u "Đurinoj" školi, dogodine rekonstrukcija dvorišta - Radio televizija Pančevo\nRenovirana sala u “Đurinoj” školi, dogodine rekonstrukcija dvorišta\n26. decembra 2018. 26. decembra 2018. 0859\nTokom prethodne nedelje završeni su radovi na renoviranju sportske sale, svlačionica, toaleta i zameni prozora u OŠ “Đura Jakšić” zahvaljujući novcu koji je obezbeđen iz gradskog budžeta. Takođe je obezbeđeno još 5 milona dinara za uređenje multifunkcionalnog terena u okviru Đurine škole, koji će biti potpuno preuređen naredne godine.\nStari dotrajali prozori u fiskulturnoj sali, svlačionice i dva toaleta preuređena su posle više decenija, zahvaljujući novcu koji je izdvojen iz gradskog buđžeta. Preko 4 miliona i 4 00 hiljada dinara bilo je dovoljno da učenici Đurine škole mogu bezbrižno da imaju časove fizičkog vaspitanja u potpuno preuređenoj fiskulturnoj sali.\nProzori stari preko sto godina zamenjeni su i omogućiće da deca u fiskulturnoj sali i učionicama borave bezbedno, a to će biti i velika ušteda na grejanju, ističe direktor škole Rade Barjaktarevć.\nProcenjuje se da završetak radova u dvorištu Đurine škole biti neophodno oko 10 milona dinara pa će Grad naredne godine konkurisati prema fondovima AP Vojvodine kako bi dobili neophodna sredstva za kompletan završetak radova.\nPet decenija prerade u Rafineriji nafte u Pančevu\nNedimović: Slobodno na njive, ali na traktorima\nMica Milakov 8. septembra 2020. 8. septembra 2020.\nU 2018. Sekretarijatu za poljoprivredu bilo namenjeno više od četiri miliona dinara\nJasmina Petkovic 31. marta 2019. 31. marta 2019.


Revizorsko – konsultantska kompanija EY (Ernst & Young) je osmi put zaredom otvorila konkurs za program EY Preduzetnik godine™ koji će trajati do 20. novembra 2019. godine.\nCeremonija proglašenja pobednika biće održana u februaru 2020. godine, a pobednik nacionalnog konkursa u Srbiji će i ovaj put, zajedno sa pobednicima iz zemalja širom sveta, konkurisati za priznanje EY Svetski preduzetnik godine™ i prisustvovati svečanoj ceremoniji u Monte Karlu u junu 2020. godine.\nNagrada EY Preduzetnik godine organizuje se u više od 150 gradova i gotovo 60 zemalja širom sveta. Postoji više od 30 godina, a u Srbiji je prvi put ustanovljena 2012. godine.\nTokom prethodnih godina, u programu EY Preduzetnik godine TM u Republici Srbiji učestvovalo je 180 kompanija, koje su u protekloj godine zaposlile 18.000 ljudi, a ostvarile prihod od čak 156 milijardi dinara.\nNa sajtu kompanije EY nalaze se sve informacije o prijavi i učešću u programu EY Preduzetnik godine kao i sam prijavni formular. Pored toga prijave su moguće i na online aplikaciji na kojoj je moguće i predložiti kandidata za ovo priznanje.\nOtvaranjem nove, osme po redu sezone programa EY Preduzetnik godine, kompanija EY je lansirala i četvrti po redu EY Preduzetnički barometar 2019, na konferenciji za medije u Privrednoj komori Srbije. EY Preduzetnički barometar je godišnje istraživanje koje ima za cilj da istraži i artikuliše na direktan način pitanja, očekivanja i potrebe domaćih preduzetnika na osnovu kvalitativne i kvantitativne analize domaćeg preduzetničkog ambijenta.\nKako je ovo četvrti put da je istraživanje sprovedeno među najuspešnijim domaćim preduzetnicima, studija nudi i uporednu analizu podataka koja otkriva i kakva je kontinuirana problematika poslovanja preduzetništva u Srbiji. Studija EY Preduzetnički barometar kao jedan od rezultata navodi i 3 ključne preporuke na sledećim poljima za Vladu Republike Srbije, korporacije, kao i same preduzetnike:\n- Investiranje preduzetnika i inovacije\n- Pristup pravim kadrovima\n- Preduzetništvo kao karijerni pravac\nČak 90 odsto ispitanika istraživanja istaklo je nedostatak pravih kadrova kao značajan izazov za dalji rast i razvoj kompanije. Gotovo svi ispitanici, 99 odsto sprovodili su inovativne aktivnosti u okviru poslovanja kompanije.\nJoš jedna godina istraživanja EY Preduzetnički barometar pokazala je da čak 77 odsto preduzetnika iz sopstvenih sredstava finansira svoje poslovanje. Kao i prethodnih godina, velika većina preduzetnika, 86 odsto smatra da je potrebno snižavanje stope oporezivanja zarade. Veliki broj preduzetnika, čak 85 odsto ističe da su domaći preduzetnički uspesi nedovoljno medijski ispraćeni.\nViše informacija o programu EY Preduzetnik godine™ možete dobiti na stranici kompanije EY.


ŠTA POSLE SAMITA U VERSAJU: Evropa u više brzina, Srbija u leru - Nira Press\nPočetna » ŠTA POSLE SAMITA U VERSAJU: Evropa u više brzina, Srbija u leru\nIdeja stara 23 godine ponovo se našla u centru pažnje evropske javnosti na mini samitu u Versaju održanom početkom marta. Šta ideja o koncentričnim krugovima znači za našu zemlju?\nSve je počelo u septembru 1994. godine kada je Volfgang Šojble, tadašnji šef poslaničke grupe CDU a danas ministar finansija Nemačke, zajedno sa svojim kolegom zaduženim za spoljnu politiku Karlom Lamersom, uzburkao evropsku javnost dokumentom od 11 strana u čijem je zaglavlju pisalo „Evropa varijabilne geometrije”.\nSuština njihovog, u to vreme kontroverznog, predloga bila je u tome da bi različiti delovi Evropske unije (EU) trebalo da se integrišu na različitim nivoima u skladu sa svojom spremnošću i voljom.\nOva ideja, stara 23 godine, ponovo se našla u centru pažnje evropske javnosti na mini samitu u Versaju održanom 6. marta. Tada je francuski predsednik Fransoa Oland bio domaćin nemačkoj kancelarki Angeli Merkel, španskom premijeru Marijanu Rahoju i predsedniku italijanske vlade Paolu Đentiloniju.\n„Evropa sa 27 članica ne može biti više jedinstvena Evropa 27”, rekao je Oland posle sastanka moćne evropske četvorke. Konstatujući da ideja o Evropi koja se razlikuje, koja ide različitim brzinama, već dugo izaziva veliki otpor, francuski predsednik je ipak zaključio da je „danas ta ideja neophodna, inače će Evropa eksplodirati”.\nKoncept EU u više brzina – koji je kao jedan od scenarija za dalji put 27 članica posle bregzita koncipirala Evropska komisija i njen predsednik Žan-Klod Junker – po svemu sudeći, podržavaju i Francuska i Nemačka. Ono što su pre 23 godine govorili Šojble i Lamers, poslednjih nedelja može da se čuje od Merkelove i Olanda. Njih dvojica su tada predložila da pet od šest zemalja osnivača – Nemačka, Francuska, Belgija, Holandija i Luksemburg – formiraju „jezgro Evrope” koje bi brže krenulo ka monetarnoj, ekonomskoj, političkoj i bezbednosnoj uniji.\nTako je za Merkelovu „Evropa u više brzina postala neophodnost“. U suprotnom smo blokirani, dodala je.


10 najboljih hotela za porodice u Stintino - TripAdvisor\nNajbolji hoteli za porodice - Stintino, Italija\nHoteli za porodice - Stintino\n28 od 80 objekata odgovara vašim filterima. Obriši sve filtere\nBr. 1 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nCena koju ste pronašli je za 25% niža od prosečne cene ovog hotela od 115 US$ za noćenje.\nBr. 2 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nBr. 3 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nBr. 4 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nBr. 5 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nBr. 6 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nBr. 7 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nBr. 8 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nBr. 9 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nBr. 10 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nBr. 11 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nBr. 12 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nBr. 13 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nBr. 14 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nBr. 15 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nBr. 16 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nBr. 17 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nBr. 18 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nBr. 19 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nBr. 20 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nBr. 21 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nBr. 22 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nBr. 23 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nBr. 24 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nBr. 25 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino\nBr. 26 od 28 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli za porodice - Stintino


Sada je sve postalo i zvanično, oglasili se organizatori Rolan Garosa! - mediji.net\nSada je sve postalo i zvanično, oglasili se organizatori Rolan Garosa!\nOglasili su se i organizatori ovog turnira.\n- U dogovorima sa vlastima u Francuskoj i upravnim telima u tenisu, Teniska federacija Francuske donela je odgovornu odluku da Rolan Garos odloži za nedelju dana. Turnir će se održati od 24. maja do 13. juna - navodi se u saopštenju.\nU svom poslednjem govoru francuski predsednik Emanuel Makron najavio je da će od sredine maja biti dozvoljeno organizovanje kulturnih i sportskih događaja, pod uslovom poboljšanja zdravstvene situacije.\nrolan garosPreko 2500 vesti\nNovak ĐokovićPreko 16800 vesti\nFrancuskaPreko 4600 vesti\nĐoković kreće po titulu\nČak četvorica srpskih tenisera danas bi trebalo da igraju mečeve drugog kola ATP turnira iz kategorije 250 u Beogradu, od čega trio već ima jedan nastup na terenima TC "Novak", dok će domaćinu i glavnom nosiocu Novaku Đokoviću ovo biti prva bitka za trofej u rodnom gradu.\nNOLE POSLE 9 GODINA NASTUPA U RODNOM GRADU: Četvorica srpskih tenisera danas na terenu\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković započinje svoj pohod ka novoj tituli.\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković se nalazi u Beogradu, gde će pokušati da po treći put u karijeri osvoji turnir iz serije 250.\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković danas započenje učešće na ATP turniru koji se igra u njegovom rodnom Beogradu.Đoković je bio slobodan u prvom kolu, a poznat je i njegov protivnik u drugom. U pitanju je 85. igrač sveta, Sun-vu Kvon iz Južne Koreje koji je na startu turnira pobedio šest mesta...\nEvo gde možete da gledate prvi meč Novaka Đokovića na Serbia openu\nNovak Đoković na Serbia Openu će biti prvi favorit - prirodno. Pre početka takmičenja, izjavio je da mu je drago da vidi nova lica u svetu tenisa i da su stvari znantno drugačije i da je talas novi već tu.


Savremeni namibijski umetnici prvi put u Beogradu - News - Turistički svet\nSavremeni namibijski umetnici prvi put u Beogradu\nFoto: Arhiva MAU\nU Muzeju afričke umetnosti (MAU), u četvrtak, 5. novembra, otvorena je izložba REFLECT – Namibija 30 godina nakon oslobođenja, nastala kao rezultat saradnje ovog beogradskog muzeja i Nacionalne umetničke galerije Namibije (NAGN).\nRepublika Namibija, nekadašnja Jugozapadna Afrika, ove godine obeležava značajan jubilej - tridesetogodišnjicu od sticanja nezavisnosti. Kao što je kustoskinja Ana Knežević istakla prilikom otvaranja - koje je uživo podeljeno i putem društvenih mreža sa umetnicima i kolegama u Namibiji - reč je o radovima pristiglim na konkurs koji su zajednički organizovale ove dve partnerske ustanove. Na ovaj način, beogradska publika prvi put ima priliku da se upozna sa savremenom namibijskom umetničkom scenom i reakcijama likovnih umetnika mlađe generacije na različite društvene prilike u ovoj zemlji, 30 godina nakon oslobođenja.\nSavremeni, pretežno kritički refleksi ovih umetnika skreću pažnju javnosti na teške egzistencijalne uslove i oštre klasne podele i razlike, na fragilnost savremene namibijske ekonomije i mesto umetnika i ljudi u njoj. U pogledu budućnosti, ovi nas radovi upozoravaju na neizvesnu sudbinu pojedinih životinjskih vrsta i globalno zagrevanje, ukazuju na korupcijske skandale i disfunkcionalno društvo, a sve to sa jasnom svešću o nelagodnostima koje karakterišu namibijsku svakodnevicu.\nČitav projekat realizovan je uz pomoć i podršku Sekretarijata za kulturu grada Beograda, Ministarstva kulture Republike Srbije i Počasnog konzulata Republike Namibije u Srbiji. Najznačajniji, trajni pečat ove izuzetne saradnje predstavlja akvizicija 3 izložena rada, koji su postali deo stalne kolekcije MAU u Beogradu. Izložba Reflect postavljena je do marta 2021. godine, a svake nedelje u 12 sati organizovano je stručno vođenje.


12. mart 2018.\tAktuelno, Matica, Насловна @lat, Новости @lat 238 Views\n1) organizacije, udruženja građana pripadnika srpske zajednice iz regiona;\nPoželjna prateća dokumentacija\nKonkurs se objavljuje na internet stranici Ministarstva spoljnih poslova www.mfa.gov.rs i internet stranici Uprave za saradnju s dijasporom i Srbima u regionu www.dijaspora.gov.rs . 12. marta 2018. godine, i u listu ,, Vesti”\nZainteresovani su dužni da projekte dostave najkasnije do 30. marta 2018. godine, u zatvorenoj koverti sa naznakom ,,Za konkurs za region”, uz navođenje oblasti konkursa , u skladu sa obrascem za prijavu i pisanje projekta, Uprava za saradnju s dijasporom i Srbima u regionu, Kneza Miloša 24-26, 11000 Beograd, lično ili poštom preporučeno. Neblagovremene prijave i nepotpuna dokumentacija neće biti uzeti u razmatranje.\nUkupna vrednost opredeljenih sredstava za ovaj Konkurs iznosi do 55.000.000 (slovima: pedesetpet miliona) dinara i to: 5.000.000.(slovima:pet miliona) dinara za programske aktivnosti 0001 i 50.000.000 (slovima: pedeset miliona ) dinara za programske aktivnosti 0002.\nMinistar će formirati konkursnu komisiju koja će razmatrati pristigle projekte i utvrditi predlog Odluke za sufinansiranje projekata. Rezultati Konkursa biće objavljeni na internet stranici Ministarstva spoljnih poslova www.mfa.gov.rs i internet stranici Uprave za saradnju s dijasporom i Srbima u regionu www.dijaspora.gov.rs\nPrevious Platforma RTS Planeta


Struja iz otpada na deponiji "Duboko" kod Užica - Gradjevinarstvo.rs\n14.02.2012. | Blic\nOtpad koji se bude odlagao na regionalnu deponiju "Duboko" kod Užica, a nije podložan reciklaži, poslužiće kao pogon za proizvodnju obnovljive energije. Na deponiji će zaživeti prva srpska energana, postrojenje u kojem će se, po najstrožim tehnološkim i ekološkim standardima, sagorevanjem otpada proizvoditi struja ili neko drugo gorivo.\nCilj izgradnje energane je da se deponiji, koju koristi devet opština i gradova Zlatiborskog i Moravičkog okruga, produži eksploatacioni vek, ali i da se proizvodnjom energije ostvari određena dobit.\n- Narednih dana biće raspisan tender za izbor strateškog partnera koji bi uložio novac u preradu otpada. Zadatak investitora je da obezbedi sredstva za izgradnju i opremanje energane dok bi učešće lokalnih samouprava, korisnika deponije, bilo da ponude lokaciju i dovoljne količine otpada za sagovrevanje - kaže gradonačelnik Užica Jovan Marković.\nTenderski uslovi pružaju širok spektar mogućnosti o pravnom statusu energane. Moguće je da se ona osnuje kao akcionarsko društvo, preduzeće formirano javnim i privatnim partnerstvom, ugovorom o koncesiji...\n- Jedna od opcija je da investitori sami upravljaju energanom, ali da deo profita od prodaje energije transferišu gradovima i opštinama. Na njima je da odluče da li će produkt energane biti struja, gas ili biodizel. Do sada nam se javilo petnaestak kompanija iz Slovenije, Grčke, Nemačke, Češke i Italije koji su pokazali spremnost da učestvuju u poduhvatu - dodaje gradonačelnik Užica.\nPosle par meseci probnog rada, sanitarna deponija "Duboko" od početka 2012. funkcionište punim kapacitetima i ovde se svakodnevno lageruje oko 300 tona otpada iz Užica, Čačka, Požege, Kosjerića, Arilja, Ivanjice, Lučana, Čajetine i Bajine Bašte. U centru za selekciju preradi se tek između 30 i 35% dopremljenog otpada, dok se ostatak, koji se ne može reciklirati, zakopava u telo smetlišta. Ovako visok procenat neprerađenog smeća nagoveštava da će rok eksploatacije deponije, u koju je uloženo 16 miliona evra, biti svega 10 godina.\nZasad nema konkretne procene kolika će sredstva iziskivati izgradnja i opremanje energane, mada iskustva iz država koje koriste ovakve izvore energije kažu da takva postrojenja vrede između 20 i 30 miliona evra. Izvesno je da se investicija u tom rasponu očekuje i na "Dubokom", s obzirom na to da je tenderom definisano da energana sadrži najsavremenije mašine, kako u tehnološkim tako i u ekološkim standardima.


Brnabić: Očekujem danas više od 5.000 novozaraženih koronom; Tiodorović: Situacija zabrinjavajuća, umiru i mladi\nPočetak/Virus Korona/Brnabić: Očekujem danas više od 5.000 novozaraženih koronom; Tiodorović: Situacija zabrinjavajuća, umiru i mladi\nPremijerka Srbija Ana Brnabić izjavila je da očekuje da će danas biti više od 5.000 novozaraženih koronavirusom, prenosi Tanjug.\nTiodorović: Situacija vanredna, umiru i mladi\n„Već je iza nas daleko nesigurna i nepovoljna situacija, znači da ćemo od danas pa narednih dana verujem do kraja nedelje imati stalni priliv novih bolesnika“, istakao je Tiodorović za RTS.\nBranislav Tiodorović upozorio je za RTS da je situacija veoma ozbiljna u Srbiji i da ćemo već daleko od nesigurne i nepovoljne epidemiološke situacije.\nOn smatra da je potrebno edukovati mlade i ubediti ih, i dodaje da nije pobornik nikakvih naredbi.\nAna Brnabić Branislav Tiodorović Koronavirus kovid 19


"Srbija ne vrši pritisak na Milorada Dodika" - Klix.ba\n"Srbija ne vrši pritisak na Milorada Dodika"\n8.11.2009. u 11:17\nMinistar spoljnih poslova Srbije Vuk Jeremić izjavio je da do bilo kakvog epiloga pregovora u Butmiru može doći samo postizanjem konsenzusa tri naroda i dva entiteta u BiH, te poručio da Srbija neće podržati nikakvo nametanje.\n"To je principijelan stav Srbije. Mi ćemo, kao garant Dejtonskog sporazuma, podržati svaki dogovor. Shodno tome, nećemo podržati nikakvo nametanje. Naši susjedi su dovoljno zreli i suvereni da sami odluče šta je za njih najbolje", rekao je Jeremić za beogradske "Večernje novosti".\nOn je odbacio spekulacije da se na premijera Republike Srpske Milorada Dodika iz Beograda vrše pritisci.\nOn je također ocijenio je da nije toliko važno da li će primjena bezviznog režima za građane Srbije početi 19. decembra ili 1. januara, nego da je bitno da taj proces "više teško iko može da zaustavi" i da će građani Srbije "uskoro biti slobodni da prelaze granice kao i ostali Evropljani".\n"Odluka o ukidanju viza biće donijeta na sastanku ministara Evropske unije 30. novembra. S obzirom na to koliko smo vremena i napora uložili u borbi za to da počnemo da budemo tretirani kao normalan svijet, sama primjena ove odluke dve nedjelje ranije ili kasnije ne igra preveliku ulogu", rekao je Jeremić za "Večernje novosti".\nŠef srpske diplomatije je naveo da je prijedlog pojedinih evropskih zvaničnika da primjena bezviznog režima za Srbiju počne već 19. decembra ove, a ne od 1. januara naredne godine, kako je to ranije najavljivano, signal dobre volje pred predstojeće praznike.\nJeremić je rekao da državni vrh Srbije smatra da su se stekli najvažniji uslovi da se odluka o podnošenju kandidature za članstvo u EU dogodi, najvjerovatnije, do kraja godine.\n"Konačnu odluku donijećemo posle Samita šefova država i vlada EU sredinom decembra u Briselu", rekao je Jeremić.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: CG još bez poziva o podjeli imovine JNA\nSKUP U BEOGRADU 07. 09. 2018. 10:58 >> 10:41 7\nCG još bez poziva o podjeli imovine JNA\nCrna Gora još nije dobila poziv za sastanak na kom će se 13. septembra u Beogradu razgovarati o podjeli imovine nekadašnje Jugoslovenske narodne armije (JNA). To je Portalu RTCG saopšteno iz Ministarstva odbrane.\n"Ministarstvu odbrane još nije stigao poziv za sastanak Međuresorne radne grupe za sprovođenje Aneksa A Sporazuma o sukcesiji koji treba da se održi u Beogradu 13. septembra. Ako i kada dobijemo poziv, odredićemo delegaciju koja će na najbolji način zastupati i braniti interese Crne Gore" navodi se u odgovoru Ministarstva našem Portalu.\nUoči sastanka u Beogradu, beogradski mediji pisali su da bi na njemu trebalo da se objave podaci o tome šta spada u vojnu imovinu, kolika je njena vrednost i šta ko traži.To bi trebalo da bude prvi sastanak na temu Aneksa A otkako je počela dioba, a najveće zahtjeve navodno ispostaviće Srbija i Hrvatska.\nOd februara, kada je prvi put najavljen skup u Beogradu, iz Zagreba stižu zahtjevi za više od 500 tenkova, za helikopterima, kanaderima, a od Crne Gore se traži vraćanje školskog broda "Jadran" i MiG-21 Rudolfa Perešina.\nIz Ministarstva odbrane Crne Gore tim povodom su nam odgovorili da su njihovi "stavovi oko školskog broda "Jadran" poznati javnosti". Podsjetimo, na nedavnoj proslavi povodom 85. rođendana jedrenjaka, ministar odbrane Predrag Bošković poručio je da je "Jadran" crnogorski i da će ostati u Crnoj Gori. "Vlada Crne Gore od 2013. godine izdvojila je značajna sredstva da se ovaj brod ponovo uzdigne i ponovo zasvijetli u svom najljepšem ruhu. To je bio zalog za budućnost, da ovaj brod plovi i bude svima na usluzi u Crnoj Gori. Ono što je bila naša projekcija - da ovaj brod otvorimo građanima i turistima, sigurno je uspjela“, kazao je Bošković.\nIz Ministarstva odbrane takođe su napomenuli da u Crnoj Gori nema aviona tipa Mig 21.\nPočela rekonstrukcija objekata u kasarni Masline\n30. 11. 2019. 5


Memfis je savladao ekipu Brejkersa sa Novog Zelanda rezultatom 108:94, a Gudurić je bio jedan od najboljih na svom tek drugom NBA meču. Srpski košarkaš postigao je 14 poena (4/4 za dva, 2/3 za tri) za samo 17 minuta u igri!\nGudurić je za Grizlise debitovao pre nekoliko dana, kada je za nešto manje od 20 minuta provedenih na parketu protiv Makabija iz Haife, bivši košarkaš Crvene zvezde postigao osam poena, uz dve asistencije i dva skoka.\nMemfis je rešio pitanje pobednika u prvom poluvremenu, na pauzu otišao sa 19 poena prednosti, koju je lako očuvao do kraja meča. Najefikasniji kod Grizlisa bio je Džeren Džekson sa 18 poena i devet skokova. Sa druge strane, istakao se Kori Vebster sa 19 poena, sedam skokova i šest asistencija, uz četiri ukradene lopte i tri blokade.


Naisa ostala u igri za četvrtfinale Evrokupa\n10.01.2022 | Sport\nRukometašice Naise nisu uspele da iskoriste prednost domaćeg terena u prvom meču osmine finala Evrokupa. Niški tim izgubio je od ekipe H71 sa Farskih Ostrva rezultatom 38-39.\nMeč u hali Čair obeležila je veoma slaba igra našeg predstavnka u prvom poluvremenu. Veliki broj tehničkih grešaka, uz veoma slabo izadnje u odbrani doveli su do rezultatskog minusa koji je pred odlazak na odmor dostigao šest razlike. Nišli tim je na poluvremenu smanjio na minus četriti, ali je odgovor izostao. Tim sa Farkih Ostva je nastavio da kontroliše igru, koristi greške domaćima, pa je na krilima veoma raspoložene Marije Vejhe ponovo dostigao plus šest i to u nekoliko navrata. Pokušavao je tim trenera Živojina Maksića da stabilizuje svoje redove, često menjao postavku odbrane, ali je gostujući tim uspešno odgovarao na svaku seriju domaćina. Ipak, rukomatašice Naise su u poslednjih pet minuta uložile poslednje atome snage, publika je to prepoznala, a kao razultat stigla je serija od 5-2 za 35-37 u 56. minutu meča.\nNišlijke su dodatno mobilisale svoje redove, u jednom od ključnih napada protivnika uspele su da sačuvaju svoju mrežu, a potom su iskoristile svoj napad i prišle na svega gol zaostatka. Naisa je imala i napad za izjednačenje, dobro su domaće rukometašice izgradile akciju, ali je Sanja Stamenković pogodila prečku.\nNa kraju je ostala minimalna razlika u korist ekipe H37, a niški tim je pokazao da boljom igrom u odbrani moze da se nada pozitivnom ishodu u revanšu.\nNaisa je u svojim redovima imala veoma raspoložene Jovanu Veljković i Sanju Stamenković koje su postigle po 12 golova, međutim ostaje žal za boljom podrškom ostalih igračica i slabim prvim delom utakmice.\nEkipa sa Farskih Ostrva se u potpunosti oslonila na individualni kvalitet reprezentativke Marije Vejhe koja je na kraju upisala čak 14 golova.\nNaisa ima aktivan rezultat, a da li će jedini preostali niški predstavnik na međunarodnoj sceni nastaviti svoju evropsku odiseju videćemo posle revanša koji je na programu naredne subote od 14 časova u Toršavnu.


U redu je biti drugačiji! – Centar za građansko obrazovanje\nPreuzmite publikaciju - U redu je biti drugačiji\nGodina izadanja: 2013.\nPolazna vrijednost sistema obrazovanja i vaspitanja je jednakost svih u ostvarivanju ovog prava, bez obzira na bilo koje lično svojstvo. To je ključna pretpostavka za razvoj društva i okruženja bez nasilja, socijalne isključenosti ili drugih oblika diskriminatornog postupanja.\nNiz istraživanja i projektnih aktivnosti pokazao je da na nivou opšteg stava postoji svijest građana/ki da LGBT osobe trpe najviši stepen diskriminacije. Uprkos tome, građani/ke i dalje prema LGBT osobama imaju negativan stav, što dovodi to toga da je ova populacija zatvorena, a samim tim i marginalizovana.\nMeđu srednjoškolcima se pokazalo da je važno raditi na stavu koji odražava odnos prema pravima na seksualnu orjentaciju (45,92% mladih formira negativan stav)


Vredna donacija negotinskom Zdravstvenom centru -FOTO - Istočne VESTI\nVredna donacija negotinskom Zdravstvenom centru -FOTO\nnegotin.rsApr 12, 2018Zdravstvo0\nZdravstvenom centru Negotin danas je isporučena vredna donacija koju je obezbedilo Kulturno udruženje meštana Urovice(KUM) iz Beča. Radi se o 44 bolnička kreveta sa sistemom za podešavanje, dušecima i natkasnama. Uručenju donacije pored članova Udruženja i vodećih ljudi ZC Negotin prisustvovali i Vladimir Veličkvoić, predsednik opštine Negotin i Merlina Selenić, zamenica predsednika.\nKulturno udruženje meštana Urovice iz Beča pre par meseci počelo je aktivnosti na realizaciji ove donacije, pribavljanju potrebnih dozvola za preuzimanje i transport kreveta, a danas je akcija uspešno realizovana.\nMile Dinulović, predsednik Skupštine Kulturnog udruženja meštana Urovice, istakao je da je ovo udruženje naišlo na dobru podršku i saradnju sa vodećim ljudima Zdravstvenog centra i opštine Negotin.\n„Nakon saznanja od meštana Urovice da su negotinskoj bolnici potrebni kreveti i drugi materijali, mi smo pokrenuli akciju da pomognemo i pokušamo da nađemo krevete u Beču koje bismo donirali bolnici u našem kraju. Zahvaljujući Mariji Dinulović Pajkić, koja je napravila kontakt Udruženja sa bolnicom u kojoj radi i koja je planirala zamenu kreveta, mi smo uspeli da obezbedimo ovu vrednu donaciju za negotinsku bolnicu. Kontaktirali smo potom i predsednika opštine Negotin i njegovu zamenicu, da nam pomognu oko pribavljanja potrebne dokumentacije i moram reći da smo naišli na izuzetno dobru saradnju i podršku i evo danas smo krevete isporučili zdravstvenom centru Negotin. Ova donacija osim opreme podrazumeva i plaćen prevoz, carinu i prateću dokumentaciju, a moramo da zahvalimo i našem prijatelju Aci Nedeljkoviću iz Miloševa, koji nam je pomogao oko organizacije prevoza“ – ističe Dinulović.\nVidosava Paunović Barbulović uputila je zahvalnost članovima Kulturnog udruženja meštana Urovice na vrednoj donaciji, ali i lokalnoj samoupravi na pomoći u prikupljanju neophdne dokumentacije za uvoz.\n„Ovo je veoma vredna donacija za našu bolnicu koja će nam omogućiti da zamenimo najstarije krevete na pojedinim odeljenjima. Mi smo već odlučili da ovi kreveti budu raspoređeni na odeljenju psihijatrije, grudnom odeljenju, internom i deljenju neurologije.“\nI predsednik opštine Negotin, Vladimir Veličković, izrazio je zahvalnost članovima Udruženja na značajnoj donaciji.\n„Imamo korektnu saradnju i radimo na tome da da je unapredimo, To su ljudi koji rade iz čistog entuzijazma. Ovakve donacije su dobrodošle, ali mi smo okrenuti onom drugom delu, da privučemo naše ljude iz inostranstva da pokrenu privatni posao u svom rodnom kraju“ – izjavio je Veličković.\nNebojša Franculović, potpredsednik Kulturnog udruženja meštana Urovice iz Beča, najavio je da su članovi ovog udruženjaobezbedili su i video nadzor za osnovnu školu u Urovici, koji će biti biti instaliran uskoro kao i dva bolnička kreveta sa pratećom opremom za ambulantu u svom selu.\nTAGdonacija negotin zdravstveni centar\nPrethodni članakNovo radno vreme blagajne JKP "Vodovod" Sledeći članakMir počinje od mene


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Država za koju smo se izborilli nije jednako svih građana\n01. 12. 2019. 20:38 >> 20:39 3\nDržava za koju smo se zajedno izborili, nažalost, danas nije jednako svih njenih građana. Previše je nepravde koju građani vide na svakom koraku, na jednoj strani uzak krug privilegovnih koji su sve bogatiji a na drugoj ogromna većina naših građana koja jedva sastavlja kraj sa krajem”, kazala je predsjednica SDP-a Draginja Vuksanović Stanković na konvenciji u Baru.\nVuksanović Stanković je na Konvenciji opštinske organizacije SDP-a Bar ukazala na trend, značajnog jačanja podrške SDP-u u svim sredinama u Crnoj Gori, pa tako i u Baru iz kojeg je, kako je kazla, SDP još početkom devedesetih godina otpočeo svoju pobjedničku borbu za nezavisnu, građansku i evropsku Crnu Goru.\n“Država za koju smo se zajedno izborili, nažalost, danas nije jednako svih njenih građana. Previše je nepravde koju građani vide na svakom koraku, na jednoj strani uzak krug privilegovnih koji su sve bogatiji a na drugoj ogromna većina naših građana koja jedva sastavlja kraj sa krajem”, kazala je predsjednica SDP-a.\nOna je naglasila da je zato misija i suština politike SDP-a promjena takvog stanja "u kojem imamo najmanju minimalnu zaradu u regionu, gdje plate stagniraju godinama zbog čega građani iz godine u godinu lošije žive, gdje nam mladost i najstručniji odlaze, gdje su prosvjeta i zdravstvo degradirani, a penzioneri jedva preživljavaju".\n“SDP ne stoji po strani već uporno u Parlamentu predlaže konkretne mjere za poboljšanje ovakvog stanja, kako bi naši radnici, naša omladina, penioneri, naši poslodavci, zaposleni u zdravstvu, prosvjetari i mnogi drugi imali status kakav zaslužuju”.\nOna je naglasila i da je građanima Crne Gore dosta priče o navodnom rastu i razvoju koji, kako je ocijenila, niko u državi niti vidi niti osjeća i dodala da bi vlast, umjesto nevješte propagande o nepostojećom progresu, trebalo da se suštinski pozabavi realnim problemima građana.\nSumirajući rezultate rada opštinske organizacije u prethodnom periodu predsjednik OO SDP Bar Dragan Vojvodić, naglasio je više nego dobre izborne rezultate koje je partija ostvarila na parlamentarnim i predsjedničkim izborima čime je još jednom potvrđeno da je barski SDP jedan od temeljnih odbora partije.\n"On je naveo da je sve to ostvareno u uslovima nedemokratskog izbornog ambijenta u kojem je upravo SDP bio označen kao ključni politički protivnik", navodi se u saopštenju.\nNa Konvenciji opštinske organizacije SDP-a Bar izabran je novi opštinski odbor te stranke u Baru a imaće 52 člana.\nKonvenciji su pored velikog broja članova prisustvovali predsjednica SDP-a Draginja Vuksanović Stanković i generalni sekretar SDP Ivan Vujović.\nSDP Bar Draginja Vuksanović Stanković\n''Nova vlast najavljuje goru praksu nego DPS''\n13. 12. 2020. 16\n18:18 Iz Luksemburga uživo za Jutro Fetija Kalač


HANDKE NA SCENI U Narodnom pozorištu predstava "Čas kada nismo znali ništa jedni o drugima"\nGradsko pozorište iz Klagenfurta večeras gostuje u Narodnom pozorištu u Beogradu s predstavom rađenom po delu nobelovca Petera Handkea "Čas kada nismo znali ništa jedni o drugima", a u režiji Roberta Šustera i koreografiji Martina Grubera.\nPredstava je bez dijaloga, odnosno delo je zapravo poema, poetske didaskalije. Glavni lik, kako se u materijalu navodi, jeste neko mesto u nekom gradu koje postaje pozornica za susrete ljudi, svakodnevicu…. Dvanaest izvođača su mladi i stari, poznati i nepoznati, zaboravljeni i oni kojih se još uvek sećaju… Dramski kaleidoskop varijetea ljudskog života, inventar i presek stanja našeg društva…\nZanimljivo, predstava (rađena u koprodukciji sa Vereinigten Bühnen Bozen i kompanijom Kula) premijerno je izvedena 10. oktobra prošle godine, upravo onog dana kada je Švedska kraljevska akademija saopštila da je slavni austrijski pisac dobitnik Nobelove nagrade.\n"Njujork tajms" o Peteru Handkeu: Genije, čovek koji negira genocid, ili i JEDNO I DRUGO?\nU susretu s novinarima reditelj Robert Šuster je rekao: "Veoma sam srećan što imamo priliku da igramo u Beogradu. Čuo sam da do sada nijedan komad Petera Handkea nije igran na sceni Narodnog pozorišta. Zahvaljujem na izuzetnom prijemu". Novinarima su se obratili i svi glumci koji su, takođe, istakli da im je veoma drago što će nastupiti u Narodnom pozorištu i da s velikim nestrpljenjem iščekuju susret sa beogradskom publikom.\nIzložba "Tanjug javlja rat je završen", uz do sad neviđene fotografije, donosi priču o turbulentnom vremenu pre i posle oslobođenja Jugoslavije.\nBeogradski mesec fotografije: Izložba "Varljivost sećanja" Fernanda Bajona\nBeogradski mesec fotografije je tokom proleća u nešto drugačijem formatu započeo realizaciju brojnih virtuelnih događaja, ceremoniju dodele nagrada ’’Novi talenti 2020’’ i video razgovore sa fotografima iz celog sveta.\n„Stefan Prvovenčani“ Dragoslavu Mihailoviću\nPriznanje „Stefan Prvovenčani“, koje se za izuzetan doprinos nacionalnoj kulturi tradicionalno dodeljuje na manifestaciji „Raške duhovne svečanosti“, danas će u Raškoj biti uručeno književniku i akademiku Dragoslavu Mihailoviću.\nOtvaranje izložbe „Privatna vrednost” u rezidenciji ambasadora Švajcarske u Beogradu\nIzložba radova šestoro mladih umetnika i umetnica iz Srbije, finalista konkursa „Privatna vrednost“, biće otvorena za posetioce od 20. juna u rezidenciji ambasadora Švajcarske u Beogradu, dok će stručni žiri 18. juna proglasiti pobednika ili pobednicu.\nTihomir Stanić o incidentu na snimanju filma o Andriću: Drago mi je što su zapaljene nacističke zastave iako je to bila scenografija\nIstorijska drama "Proleće na poslednjem jezeru", scenariste Vuleta Žurića, u režiji Filipa Čolovića snimljena je u produkciji Radio televizije Srbije, a nakon premijere na Festu, 2. marta (18.30) u Kombank dvorani, biće prikazana i na RTS-u 14. marta. Tim povodom na današnjoj konferenciji za novinare na Festu gostovao je deo autorske i glumačke ekipe filma - reditelj Filip Čolović, producentkinja Marija Bereta, glumci Tihomir Stanić, Katarina Marković i Aleksandar Ristoski.\n"SMRT NIKADA NIJE BILA TAKO DISKRETNA" Mišel Uelbek o koroni: Sve će biti isto, SAMO MALO GORE\nPisac Mišel Uelbek, jedan od najpopularnijih i najkontroverznijih francuskih autora, govorio je o korona virusu i "svetu posle" u pismu koje je pročitano na francuskom radiju France Inter.


Đoković i teniski asovi krajem juna u Crnoj Gori | Aktuelno\nNajbolji teniser svijeta Novak Đoković okupio je vrhunske asove "bijelog sporta" koji će da se predstave publici na regionalnom "Adria Tour" događaju od 13. juna do 5. jula\nNajbolji teniser svijeta Novak Đoković okupio je vrhunske asove “bijelog sporta” koji će da se predstave publici na regionalnom “Adria Tour” događaju od 13. juna do 5. jula.\n“Adria Tour” će biti održan u gradovima širom Balkana, a prvi turnir kreće iz Beograda, na terenima TC Novak (13/14. jun), da bi se potom preselio u Zadar (20/21. jun), zatim u Crnu Goru (27/28. jun) i u Banja Luku (3/4. jul). Uz to, planiran je i odlazak u Sarajevo, u nedjelju, 5. jula, gdje će Novak i Damir Džumhur da odigraju egzibicioni meč.\nUčešće na “Adria Tour” u Beogradu je potvrdio i Bugarin Grigor Dimitrov, teniser kome je treća pozicija na rang listi bila najbolji plasman, a trenutno je 19. igrač na svijetu. U karijeri je do sada osvojio osam titula u singlu, i jedan je od najkvalitetnijih takmičara sa ovih prostora.\nJoš velikih imena iz Evrope najavilo je dolazak na dobrotvorni turnir koji je osmišljen kako bi se prikupila sredstva za humanitarne projekte širom regiona, među kojima su i programi “Novak Đoković” fondacije za programe ranog razvoja i obrazovanja djece. Ujedno, želja organizatora je da se pomogne teniserima da se vrate u formu i takmičarski ritam usljed situacije sa koronavirusom.\nSistem koji će se primjenjivati je “Round Robin”, što znači da će svako da igra sa svakim u dvije grupe, od po četiri igrača. Konkretno, u subotu svaki teniser će imati po dva meča, a u nedelju još jedan meč u grupi, da bi se potom igralo finale između dvojice najboljih. Predviđeno je da se igra na dva dobijena seta, do četiri gema.\nU slučaju da bude omogućeno prisustvo publike, ulaznice će moći da se obezbijede za dvije sesije po danu, a termini će biti naknadno objavljeni. Program će biti upotpunjen i dublovima sa poznatim ličnostima, kao i teniskim manifestacijama za djecu. Svi mečevi biće prenošeni na kanalima televizije Sportklub, a slike iz regiona će ići i širom svijeta.\nSportskom spektaklu “Adria Tour” u Beogradu prethodiće turnir Teniskog saveza Srbije, u uobičajenom formatu od kvalifikacija, koje kreću u ponedjeljak, do finala koje će biti održano u petak. Taj turnir se igra za nagradni fond koji je TSS već izdvojio uz pomoć Novaka Đokovića.\nĐoković: Pokidao sam mišić protiv Frica, doktori to mogu da potvrde\nSPORT Aktuelno Sport - 21.02.2021-20:25\nNovak Đoković je nakon trofeja u Melburnu rekao da je pokidao mišić tokom meča trećeg kola protiv Tejlora Frica. Prvi igrač svijeta istakao je da...