Proleter na deobi prvog mesta, Smederevo nerešeno kod kuće - podunavlje.info\nVRANOVO/SMEDEREVO, 4. septembar 2017 – Posle trećeg kola u prvenstva Srpske lige Zapad, fudbaleri Proletera iz Vranova su sa 7 bodova, koliko imaju i Šumadija i Provo, lideri na tabeli. Vranovci su neporaženi, a Smederevo ni u petom pokušaju nije uspelo da savlada lajkovački Železničar.\nOklopnici su poveli protiv Lajkovčana već u 9. minutu, kada je posle centaršuta Milosavljevića golmana gostiju savladao Stevanović. Železničar je izjednačio desetak minuta kasnije pogotkom Obradovića. Ispostavilo se da je to bio i konačan rezultat, Smederevo ni u petom međusobnom susretu nije uspelo da nanese poraz Lajkovčanima.\nNa istom mestu, stadionu Smedereva, dana ranije Proleter iz Vranova je bio uspešniji od ekipe Budućnost Krušik. Gol odluke postigao je Janković u 78. minutu, a pobeda je mogla da bude i ubedljivija da su domaći fudbaleri iskoristili još neku od idealnih prilika.\nSa ova tri boda, Vranovci su i dalje u samom vrhu, dele prvo mesto sa 7 bodova, a Smederevo sa dva boda manje zauzima šestu poziciju na tabeli.\nU narednom kolu Proleter ide u požegu, gde se sastaje sa domaćom Slogom, a Smederevu će domaćin biti Polet u Ljubiću.\n24/05/2022, 1:09 pm


Vicešampionka Evrope u boksu Dragana Jovanović iz „Vojvodine“ prelazi u zvornički „Obilić“ – Ždralo: Velika odgovornost, cilj da se kvalifikujemo na OI 2024. godine - infoBirač\nNakon što je Mirko Ždralo, trener BK „Obilić“ iz Zvornika imenovan za selektora ženske bokserske reprezentacije Srbije, u ovaj klub je stigla još jedna dobra vijest, kao potvrda kvalitetnog rada sa mladim bokserima.\nNaime, Dragana Jovanović, aktuelna juniorska vicešampionka Evrope prelazi iz „Vojvodine“ u zvornički „Obilić“. Kako je Ždralo potvrdio za naš portal, Dragana u Zvornik prelazi da trenira i takmiči se za ovaj klub, ali i da živi u gradu na obali Drine.\n– Dragana je izrazila želju, kao i njeni roditelji, da pređe u naš klub, a samim tim i naš grad što je za mene velika čast, ali ujedno i velika odgovornost. Ovo će biti velika stvar i za Saru Ćirković jer će u Dragani sada imati i sparing partnera kakav joj je potreban i obje će napredovati brže. Imati dva vicešampiona Evrope u klubu je stvarno veliki uspjeh te već sad započinjemo pripreme za Olimpijske igre 2024. godine na koje sam siguran da, uz dobar rad i potencijal koje imaju, njih dvije mogu da se kvalifikuju – istakao je Ždralo.\nOštetili stolice na tribinama gradskog stadiona u Bratuncu


Država daje garancije za nepovoljan kredit od 200 miliona evra - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Država daje garancije za nepovoljan kredit od 200 miliona evra\nSrbijagas se zadužio zbog nedovoljnih kapaciteta podzemnog skladišta gasa “Banatski dvor”\nG. Vlaović23.01.2022. 19:13\nDa Srbijagas uzme kredit od 200 miliona evra od šest banaka, a da za tu pozajmicu država da garancije, predviđeno je predlogom zakona koji je u skupštinskoj proceduri. Kredit je namenjen plaćanju obaveza Srbijagasa za uvoz gasa, uz saglasnost ministra finansija.\nSrbijagas će uzeti kredit od Banke Inteza, Rajfajzen banke, Komercijalne banke, Sberbanke, OTP banke i Nove LJubljanske banke. Ministarstvo finansija je procenilo da bi likvidnost Srbijagasa bila ugrožena bez novih pozajmica jer je to preduzeća zbog sigurnog i kontinuiranog snabdevanja Srbije prirodnim gasom prinuđeno da i dalje uvozi dodatne količine po značajno većim nabavnim cenama.\nTakva procena Ministarstva finansija u potpunosti potvrđuje ono o čemu je Danas pisao u više navrata a to je da dodatne količine ruskog gasa, potrebne potrošačima u Srbiji, Srbijagas ne uvozi po niskim cenama koje je predsednik Srbije Aleksandar Vučić sa svojim ruskim kolegom Vladimirom Putinom dogovorio za narednih šest meseci i da je podzemno skladište gasa “Banatski dvor” ispražnjeno te iz njega ne mogu da se namire količine “plavog energenta” koje se nabavljaju interventnim uvozom.\nEkspert za energetiku Velimir Gavrilović objašnjava za Danas da je potreba za dodatnim količinama gasa iz uvoza nastala zbog prekomernog pražnjenja zaliha u „Banatskom dvoru“.\nMi u ovom trenutku plaćamo ceh prekomernog trošenja gasa iz rezervi za proizvodnju električne energije. To skladište je, pred početak grejne sezone, bilo gotovo u potpunosti opskrbljeno gasom. Međutim, s obzirom na to da je kasnio remont bloka B1 u Termoelektrani „Nikola Tesla B“ u Obrenovcu, što je smanjilo domaću proizvodnju struje u uslovima povećane potrošnje usled zime, nadležni u Srbiji su bili prinuđeni da troše veće količine gasa iz „Banatskog dvora“ kojim su snabdevali „Panonske termoelektrane- toplane“ u Novom Sadu kako bi se proizvele nedostajuće količine struje. To je uslovilo da se to gasno skladište gotovo u potpunosti isprazni i da u njemu nema dovoljno količina za redovno popunjavanje dnevne potrošnje u Srbiji – kaže za Danas ekspert za energetiku Velimir Gavrilović.\nPrema njegovim rečima da gas u rezervi u skladištu u Banatskom Dvoru nije potrošen za proizvodnju struje te količine bi bile sasvim dovoljne za potrebe potrošača tokom zimske sezone i ne bi bilo potrebe za interventnim uvozom i zaduživanjem “Srbijagasa”.\nGavrilović ističe da Srbija i dodatne količine gasa najverovatnije dobija iz Rusije umesto da ih kupuje na berzama.\nDodatne količine gasa potrebne Srbiji Gasprom, bar u ovom trenutku, ne želi da prodaje po ceni od 270 dolara za 1.000 kubnih metara, odnosno onoj po dugoročnom ugovoru koji je istekao prošle godine ali čije trajanje je produženo u narednih šest meseci. Gasprom te količine nudi po znatno većoj ceni koja je ipak povoljnija nego na berzama gde dostiže nivo od oko 2.000 dolara za 1.000 kubnih metara gasa. Shodno tome Srbijagasu je ipak isplativije da kupi gas direktno od Gasproma jer je reč o manje skupoj varijanti – navodi Gavrilović.\nEnergetski analitičar Goran Radosavljević ističe za Danas da je interventni uvoz gasa po višim cenama i zaduživanje Srbijagasa zarad toga posledica nedovoljnih kapaciteta podzemnog skladišta “Banatski dvor”.\nPotrebe za uvozom ne bi bilo da je skladište većeg kapaciteta nego što jeste. Problem je nastao jer skladište nije prošireno iako je odavno trebalo da se to desi. Kapacitet skladišta bi proširenjem mogao da se podigne na nivo koji bi bio sasvim dovoljan da se podmire potrebe potrošača u Srbiji i u tom slučaju ne bi bilo potrebe za uvozom dodatnih količina gasa. Do toga nije došlo te je sada Srbijagas prinuđen da se zaduži a reč je o nepovoljnom kreditu koji je kratkoročan i biće veoma skup – kaže naš sagovornik\nO tome koliko i da li uopšte ima rezervi gasa u “Banatskom dvoru” nadležni ćute. Odgovor na to pitanje, ne samo ovog puta, nismo uspeli da dobijemo ni u Javnom preduzeću “Srbijagas” ni u resornom Ministarstvu rudarstva i energetike.\nPoslednji zvanično objavljen podatak datira iz oktobra prošle godine kada je u našem jedinom podzemnom skladištu bilo 219 miliona kubnih metara gasa. Inače, trenutni kapacitet tog skladišta je 450 miliona kubnih metara gasa a moglo bi maksimalno da se proširi na 800 miliona kubnih metara gasa.\nSrbijagas i Ministarstvo rudarstva i energetike takođe ne odgovaraju ni na pitanja Danasa o količinama “plavog energenta” koje se trenutno uvoze i njihovoj ceni. Stručna javnost pak raspolaže podacima da Srbija gas nabavlja od ruskog državnog giganta Gasproma koji partnerima “plavi energent” prodaje po različitim cenima a dodatne količine za našu zemlju “ceni” na 790 dolara za 1.000 kubnih metara gasa.\nJedini koji povremeno u javnost izlazi sa konkretnim ciframa u vezi uvoza gasa je predsednik Srbije Aleksandar Vučić koji je krajem prošle godine izjavio da nam dnevno nedostaje šest miliona kubnih metara gasa ali se u svojoj drugoj izjavi koja je usledila posle izvesnog vremena korigovao i rekao da je ipak reč o četiri miliona kubnih metara gasa.\nNa osnovu onoga što je izrečeno računica kaže da Srbija za dodatne količine “plavog energenta”, a zbog čega Srbijagas mora da se zaduži, plaća između 3,1 i 4,7 miliona dolara dnevno.


Miranović: Zatvaranje Podgorice zavisi od građana | MINA\nNaslovnica Crna Gora Miranović: Zatvaranje Podgorice zavisi od građana\nPodgorica, (MINA) – Zatvaranje Podgorice radi sprječavanja širenja koronavirusa zavisiće od ponašanja građana, kazala je pomoćnica ministra zdravlja Vesna Miranović i najavila da je sve moguće ukoliko ukoliko aktivnosti inspekcije ne urode plodom.\nOna je rekla da se razmatraju sve mogućnosti, daje građanima šansa da shvate ozbiljnost situacije, a da očuvaju privid normalnog življenja sa virusom.\n“Inspekcijske službe će aktivno djelovati na terenu, ako vidimo da i takve naše aktivnosti ne daju odgovora, sve je na stolu“, kazala je Miranović u Jutarnjem programu RTCG.\nOna smatra da se uprkos broju zaraženih, građani ponašaju opušteno jer su „bombardovani“ lažnim i lošim vijestima.\n“Cilj nije da testiramo krajnje granice izdržljivosti zdravstvenog sistema, već da spriječimo najgori scenario”, poručila je ona.\nPrema njenim riječima, da bi to bilo uspješno, neophodna je sinergija između građana i zdravstvenog sistema i svih drugih činilaca koji pomažu zdravstvenom sistemu.\n„Bez sinergetskog djelovanja svih faktora društva, uspjeh u ovoj situaciji nije moguć“, kazala je Miranović, prenosi portal RTCG.\nSmatra da su uprkos broju od 512 zaraženih građani opušteni jer su „bombardovani“ lošim epidemiološkim porukama. „Od onih najekstremnijih da virus ne postoji, do toga da je virus oslabio, da su kliničke slike blaže, što u praksi nije tako”.\n“Na kraju i ljekari, koji šalju loše poruke, ne ulazeći u njihovo političko i vjersko opredjeljenje, jer ako se 65 ljekara slika sa osmjehom na skupu kome prisustvuje više hiljada ljudi, ne vodeći računa o distanci, poruka koju dobija građanin – pa dobro je, možemo i bez toga, možemo i bez maski, distanci“, kazala je Miranović.\nOna je istakla da Crna Gora nije prikrivala podatke, već je saopštila javnosti istinite informacije.


Izvor: Mondo, 17.Maj.2019, 08:34\n"Jetra je jedini unutrašnji organ koji ima sposognost da se regeneriše", kaže hirurg dr Entoni Votkins. To može...\n11:44: Teo: Mislim da će svi biti u reprezentaciji, a ako sa nekim treb...\n11:44: "JA NISAM ODGOVORNA" Oglasila se i Srpkinja sa kontroverznog snim...\n11:44: Zelenski namerava da održi referendum o pregovorima između Ukra...\n11:44: Podrška AIK Banke naučnom skupu "Innovation week 2019"\n11:43: Bogdanović: Mislim da će Jokić igrati, mi smo tu da ga podrži...\n11:43: Zemljotres u Holandiji\n11:43: Zbog alkohola ode dozvola!\n11:42: Tači će u Parizu tražiti i jug Srbije?\n11:41: Stepski soko uspešno oporavljen i vraćen u prirodu\n11:41: Austrija – kriza političkog sistema\n11:41: Dva najveća smekera Holivuda su prošetala zajedno i UKRALA SVU ...\n11:41: Odalović: Prištinski političari se takmiče ko će biti agresi...\n11:40: RASPORILA TRUDNICU I UKRALA NOVOROĐENČE! Namamila tinedžerku b...\n11:40: Moskva: SAD žele da se obračunaju sa ruskom pomoći u jačanju ...\n11:39: Bivši supružnici ANA SEVIĆ I DARKO LAZIĆ imali TAJNI SUSRET, ...\n11:39: Vara me, a sedi pored mene!\n11:39: Tači 1. jula u Parizu traži i jug Srbije?\n11:39: Igrao 12 puta za Srbiju, sada je ispao iz Cvajte i slobodan je ig...\n11:38: Olimpijska šampionka u plivanju ide u penziju sa 22 godine\n11:38: Tinejdžer osumnjičen da je oteo 10.000 dinara od taksiste\n11:37: RUSKI SPECIJALCI BEZ MILOSTI: Upali u kuću i munjevitom akcijom ...\n11:37: Kako Srbija gubi milijarde zbog sive ekonomije u 100 i 500 reči\n11:36: Društvene mreže HITNO BLOKIRANE zbog sprečavanja širenja LA...\n11:36: Treći "Čegarski marš" u Nišu


Sremske Novine » Plemenita misija podrške deci\nOd 25 članica Saveza udruženja MNRO (mentalno nedovoljno razvijenih osoba), Društvo “Moj svet“ iz Inđije je među osam najaktivnijih u Vojvodini, rečeno je na okruglom stolu organizovanom u petak u okviru projekta “Zajedno smo jači“ koji ima za cilj da jača mrežu udruženja za pomoć deci sa smetnjama u razvoju u lokalnoj zajednici. U radu su učestvovali predstavnici Saveza udruženja MNRO, Pokrajinskog zavoda za socijalnu zaštitu, udruženja iz Srbobrana, škole “Anton Skala“ iz Stare Pazove, predstavnici Udruženja “Moj svet“, lokalne uprave Inđije i Centra za socijalni rad.\n– Namera nam je da uspostavimo čvršću saradnju među članicama Saveza i bolju saradnju sa lokanim zajednicama, da se bolje međusobno razumemo sve u cilju unapređenja zaštite dece sa smetnjama u razvoju, rekao je Zoran Saveski, predsednik Saveza udruženja MNRO iz Novog Sada.\n– Kada smo 2003. osnovali Društvo “Moj svet“ imali smo samo dobru volju da pomognemo roditeljima koji imaju decu sa smetnjama u razvoju, da ih privolimo da izađu iz kruga porodice i budu prihvaćena u sredini u kojoj žive. Danas oni imaju svoj kutak, svoju kućicu gde se okupljaju, druže, shodno svojim mogućnostima izrađuju razne predmete. U okviru strategije razvoja socijalne zaštite uradili smo idejni projekat za izgradnjnu dnevnog boravka za njih po svim evropskim standardima. Zapelo je kod novca jer je vrednost projekta 80 miliona dinara, rekla je Grozdana Radenković, jedan od osnivača “Mog sveta“, aktuelni direktor Centra za socijalni rad u Inđiji.\nVesna Milošević, predsednica Društva “Moj svet“ je istakla da se društvo finansira isključivo putem projekata. Tri godine zaredom sve njihove projekte podržala je opština Inđija.\n– Opština se shodno svojim mogućnostima uključila u ovu plemenitu misiju pomoći deci sa smetnjama u razvoju. Pored finansiranja projekata deca imaju pravo na besplatan prevoz do škole, godinama unazad obezbeđeno im je besplatno letovanje u opštinskom odmaralištu u Sutomoru, rekla je Olivera Močević, načelnica Odeljenja društvenih delatnosti.\nNa žalost, tačnih podataka o broju dece sa smetnjama u razvoju na području inđijske opštine nema jer još uvek ima porodica koje na neki način kriju smetnje svoje dece. U Društvo “Moj svet“ i Asocijaciju “Živeti bez razlike“ učlanjeno je oko 300 dece i omladinaca sa smetnjama u razvoju.\nIvana Koprivica, savetnik u Pokrajinskom zavodu za socijalnu zaštitu nagovestila je da će primenom novog Zakona o socijalnoj zaštiti koji je stupio na snagu 31. marta više sredstava sa nacionalnog nivoa biti prosleđeno lokalnim zajednicama za ove namene.


TotalCar.rs » Top Gear: Varnice između Evansa i LeBlanka\nNova verzija Top Gear emisije emitovaće se u maju, a sada se pojavljuju vesti o varnicama koje postoje između njenih glavnih voditelja – Krisa Evansa i Meta LeBlanka.\nU februaru je BBC objavio kompletan voditeljski sastav ove emisije, koji uključuje sedmoro ljudi, na čelu sa Evanson i LeBlankom. Nedugo potom “The Sun” je objavio da LeBlank nikada nije bio Evansov izbor, već odluka koju je morao da prihvati u cilju privlačenja američke publike.\nStvari se ovih dana, izgleda, dodatno komplikuju, ako je verovati na reč britanskim medijima. Sve je počeo LeBlankovim driftom na The Cenotaph-u, spomeniku Prvom svetskom ratu u Londonu, za koji je Evans smatrao da je loša ideja, koja može naštetiti ugledu ove emisije i nakon koje je on javnosti uputio izvinjenje putem Twittera, a zatim i u jednoj radio emisiji.\nOdnos Krisa Evansa i zvezde serije “Prijatelji” od tada je zahladneo, a LeBlank kaže da nema nikakvog rata između njega i Evansa. No, kakva god situacija bila, Evans i LeBlank će morati da pronađu način za prevazilaženje ovog problema, jer nove emisije startuju sa emitovanjem za manje od mesec dana.


Izmješteno 255 migranata sa četiri lokacije na području grada Bihaća | Trend Radio Velika Kladuša\nMještani sami obezbijedili 130 000 KM za asfaltiranje, bez učešća Općine\nU ranim jutarnjim satima Služba za poslove sa strancima preduzela je operativne aktivnosti usmjerene na kontrolu kretanja i boravka migranata na području grada Bihaća na četiri lokacije: Žegarsko polje, Debeljača, lokacija u blizini Kantonalne bolnice i nogometnog stadiona Jedinstvo, a gdje su se migranti okupljali i boravili u improvizovanom smještaju.\nInspektori Službe za poslove sa strancima su na pomentim lokacijama zatekli 255 migranta, u najvećem broju državljana Pakistana i Afganistana, te je izvršena njihova relokacija, smještaj i zbrinjavanje u privremeni prihvatni centar LIPA. Trenutno se provode aktivnosti medicinskog pregleda, identifikacije i registracije istih, te smještaj u preventivni izolacijski dio privremenog prihvatnog centra LIPA.\nAktivnosti su provedene u saradnji sa policijskim službenicima MUP-a USK-a, te uz podršku medicinskog tima humanitarne organizacije SOS Bihać.\nTokom provođenja ovih aktivnosti pronađen je određen broj maloljetnika bez pratnje o čemu je odmah obaviješten Centar za socijalni rad grada Bihaća radi pokretanja procedura određivanja starateljstva i njihovog daljeg smještaja i zbrinjavanja.


povracanje i zadah kod mace\nMacke » Sve o macama (uzgoj, zdravlje, nega, prehrana) » Veterinarska ambulanta » povracanje i zadah kod mace\n1 povracanje i zadah kod mace taj Uto Jun 21, 2011 2:56 pm\nimam sijamca starog 8 godina, zivahan je i veseo ali od malena slabo jede i ima neprijatan zadah iz usta. cesto povraca (skoro svaki drugi dan)i hranu i neku sluzavu tecnost, a poslednjih dana cesto i sukrvicu, tako da sam se sada zaista zabrinula.\njede iskljucivo hranu za mace (royal canin keksice i gourmet konzerve), redovno dobija tabletu protiv parazita i travu za mace 2-3x nedeljno.\nveterinar ga je vise puta pregledao i svaki put mi rekao da je maca zdrava. nikakvih promena u ponasanju nema, i dalje se igra i jede kao i uvek, stolica je normalna kao i urin.\nhvala vam unapred na savetima i sugestijama!


Projekat ”Jačanje kapaciteta i unapređenje profesionalnih standarda lokalnih medija” zasnovan je na potrebama koje su članice PU ”Lokal pres” / 43 lokalnih medija/ navele u svojoj redovnoj godišnjoj anketi kao svoje primarne potrebe za 2016. godinu. Podrazumeva realizaciju 3 tematske radionice na kojima će učestvovati menadžeri i novinari.\nosposobe i primene praksu i znanje iz oblasti kriznog menadžmenta na dvodnevnoj radionici sa nazivom ”Krizni menadžment u lokalnim medijima”. Kako smanjiti rizike, kako poslovati i na šta se osloniti u kriznim situacijama i kako prevazići probleme proistekle iz nelikvidnsti su vrlo važna pitanja već duži vremenski period. Primeri dobre prakse biće ponuđeni kao modeli za prevazilaženje pojedinih tekućih problema. Bez stabilnih i održivih lokalnih medija nema kvalitetnog izveštavanja na lokalu niti zadovoljavajućeg ostvarivanja javnog interesa.\nupoznaju sa svim fazama projektnog ciklusa i narativnim i finansijskim izveštavanjem radi kvalitetne implementacije Zakona o informisanju i medijima, putem jednodnevne radionice pod nazivom ”Projektni ciklus i izveštavanje”. Na taj način omogućiće stručnim službama Ministarstva kulture i informisanja kao i eksternim stručnim evaluatorima da kvalitetnije obavljaju svoje zadatke. Tako se smanjuju moguće greške i rizik da aktivnosti i sredstva koja su dobijena za realizaciju projekata ne budu opravdana na pravi način.\nkvalitetnoj obuci novinara za poslove fotoreportera – tehnike snimanja, struktura fotografije, obrada u fotošopu, kadriranje i čuvanje putem trodnevne radionice ”Fotografija u medijima –set znanja i veština”. Takođe, u okviru ove radionice angažovaćemo i advokata da prisutnim novinarima ukaže na pravne odredbe Zakona o autorskim pravima, posledicama i sudskim procesima koji se već vode u pojedinim slučajevima. Ova radionica podrazumeva i praktičan rad na terenu uz mentorstvo predavača, kao i sugestije o dobrim i lošim aspektima fotografija koje budu snimljene za vreme održavanja radionice.


U nekim školama profesori više ne nose dnevnike -\nU nekim školama profesori više ne nose dnevnike\n26.02.2019. Redakcija Društvo Ostavi komentar\nStari papirni školski dnevnici tamno crvene boje, sa početkom drugog polugodišta školske 2018/2019. godine otišli su u istoriju. Ocene i izostanci učenika, broj održanih časova i ostali podaci sada će se unositi u elektronski (e-Dnevnik). U osnovnim i srednjim školama na teritoriji aleksinačke opštine od septembra prošle godine paralelno su se vodili i papirni i elektronski dnevnik, a tehničke uslove za korišćenje samo elektronskog dnevnika od samog početka drugog polugodišta stekle su OŠ „Vuk Karadžić” u Žitkovcu i dve aleksinačke srednje škole, Tehnička „Prota Stevan Dimitrijević” i poljoprivredna „Šumatovac”.\nDirektor žitkovačke osnovne škole Milan Dinić ističe da će softversko vođenje kompletne školske administracije omogućiti nastavnicima, razrednim starešinama i direktorima da na brz i jednostavan način vode evidencijy o učenicima i napominje da će elektronski dnevnici eliminisati zloupotrebe.\n‒ Svaki nastavnik je bio u obavezi da za roditelje napravi pristupne šifre i oni će imati uvid samo u ocene njihovog deteta. Prednost je i u tome što će predmetni nastavnici imati uvid isključivo u ocene iz svog predmeta. U slučaju gubitka podataka, mi kao škola nećemo imati nikakvu odgovornost, sve ide preko ministarstva, odnosno preko firme koja je zadužena za čuvanje podataka – kaže Dinić.\nDa su prednosti e-Dnevnika velike slaže se i Dragan Petković, direktor Tehničke škole „Prota Stevan Dimitrijević”, koji naglašava da će se ovom novinom odstraniti neke greške koje su se javljale oko unosa podataka u standardne dnevnike.\n‒ Mi smo u našoj školi spremno dočekali elektronske dnevnike jer smo pre početka ove školske godine za nastavnike organizovali obuke kroz dva kvalitetna seminara. Te vežbe su bile od velike pomoći i nije bilo problema oko paralelnog upisa podataka u oba dnevnika tokom prvog polugodišta. S obzirom da je to dobro prihvaćeno od strane nastavnog osoblja, a u skladu sa preporukom ministarstva, doneli smo odluku da u drugom polugodištu koristimo isključivo elektronski dnevnik – kaže direktor Tehničke škole Dragan Petković.\nOva novina, koja je za sada uvedena po preporuci Ministarstva prosvete, različito je prihvaćena od strane prosvetnih radnika. Oni koji su skoro ceo radni vek proveli sa crvenim dnevnikom, sa kojim su na neki način postali i emotivno povezani, kažu da su ostali bez svog „statusnog simbola”.\n‒ Kao stari profesor mogu da primetim da je prisutan žal za jednim takvim procesom. Možda je bolje preći na elektronski dnevnik, međutim ukidanje dosadašnje prakse nošenja dnevnika neki od nas doživljavaju kao oduzimanje tog nekog statusnog simbola profesorima. Svako od nastavnika ima šifre za unošenje podataka iz odgovarajućih predmeta i one su nedostupne drugima. Onaj ko bude dao ili na neki način ‘izgubio’ šifru stvoriće velike probleme kolektivu – kaže Bratislav Simić, profesor fizike u Tehničkoj školi i dodaje da će reakcije đaka biti vidljive verovatno sa prvim ocenama.\nOčekuje se da će se uskoro i u drugim školama na teritoriji aleksinačke opštine koje su tehnički opremljene preći na elektronske dnevnike. Poučeni iskustvom iz Slovenije, gde su nakon ukidanja ipak odlučili da vrate papirnate dnevnike, ne možemo još tvrditi da u našoj zemlji crveni dnevnik definitivno odlazi u istoriju.\nPrevious Post:Roman „Hodžina kći” promovisan u Novom Sadu, sledeća stanica Aleksinac\nNext Post:Počela edukacija prvaka o saobraćaju


Norveška donirala Srbiji pet miliona evra\nVučić se zahvalio Norveškoj i norveškom narodu na pomoći\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić sastao se danas sa ambasadorom Kraljevine Norveške Jernom Eugenom Jelstadom, koji je predsednika obavestio o donaciji od pet miliona evra, koju njegova zemlja upućuje Srbiji kao hitnu pomoć Srbiji u borbi protiv COVID-19.\nVučić se zahvalio Norveškoj i norveškom narodu na pomoći, koja će, kaže, biti namenjena u medicinske svrhe i dodao da će ta zemlja pomoći Srbiji da nabavi još respiratora.\n"Zahvalnost norveškoj državi i narodu, kao i Ambasadi Norveške u Beogradu na velikoj prijateljskoj pomoći i podršci koju nam pružaju u ovim trenucima za našu zemlju“, rekao je Vučić nakon sastanka sa norveškim ambasadorom.\nPrema njegovim rečima, Norveška, koja je i sama bila ugrožena napadom korona virusa, pronašla je dovoljno volje i snage da pomogne Srbiji, koja je, ističe Vučić, danas u težoj poziciji i zbog realne snage našeg zdravstvenog sistema i drugih objektivnih faktora.\n"Hvala im pre sve na pažnji, na poštovanju naše zemlje, na ljubavi koju pokazuju prema našem narodu, hvala im na novcu i poreskim obveznicima Norveške na pet miliona evra koje daju građanima i državi Srbiji, a koji će biti upotrebljeni u medicinske svrhe", rekao je Vučić.\n"Nadamo se da će nam naši norveški prijatelji obezbediti nekoliko desetina respiratora što će biti ogroman doprinos za očuvanje života", rekao je Vučić.\nGovoreći o merama koje je Vlada Srbije uvela u borbi protiv širenja korona virusa, Vučić kaže da je njegov posao i posao svih u Vladi Srbiji da sačuvaju živote građana.\n"Svi ljudi koji prežive, a nadam se da će 99,99. . . odsto ljudi preživati, to nije problem, neka se posle ljute zbog drastičnih mera, ali prvo neka prežive. Sada moramo da budemo ujedinjeni u borbi za život i zato sve to radimo i preduzimamo", podvukao je predsednik.\nZamolio je ambasadora da prenese norveškom narodu iskrene pozdrave.\n"Uveren sam da ćemo uz vašu pomoć uspeti da prebrodimo ovo teško vreme i da zajedno pobedimo", poručio je Vučić.\nJelstad: Vaš smo iskren prijatelj, pomažemo iako je i nama teško\nJern Eugen Jelstad istakao je danas da je Norveška iskren prijatelj Srbije i želi da pomogne srpskom narodu, iako se i sama suočava sa najvećim izazovom do sada.\nNorveški ambasador je rekao da globalna pandemija korona virusa ne samo da utiče na našu svakodnevnicu, već predstavlja pretnju po ljudske živote.\nNada se, kaže, dobrim vestima i kad je reč o pomoći Srbiji da nabavi dodatne respiratore, uz angažman Norveške.\nUkazao je da u Norveškoj kontaminacija korona virusom stalno raste, i da se zemlja suočava, kao i druge države, sa izazovom u povećanju kapaciteta borbe protiv ovog izazova.\n"Niko iz moje generacije nije video takav izazov kakav imamo sada. Istovremeno, vidimo rastuću pretnju po srpski narod zbog prekograničnog širenja virusa, a kao dugoročni prijatelji srpskog stanovništva i iz solidarnosti sa njima, najavljujem da će Norveška podržati Srbiju koliko može", kazao je Jelstad.\nOn je preneo da je Norveška stavila na raspolaganje pet miliona evra za jačanje srpskih kapaciteta u odgovoru na krizu u skladu sa prioritetima te zemlje.\n"Znamo da je jedan od prioriteta nabavka respiratora i Ambasada je stupila u saradnju sa agencijom svetske organizacije UNOPS i istražuje tržišta za nabavku te opreme, koja je od životne važnosti. Nadam se da ćemo uskoro imati dobre vesti", kazao je Jelstad.\nUkazao je da će Norveška nastaviti da prati pažljivo razvoj situacije i spremna je da Srbiji da dalju podršku, uključujući pomoć privredi, kasnije.\nNaveo je da je Direkcija civilne Norveške zaštite stupila u kontakt sa nadležnim službama EU u vezi značajne donacije vezane za listu koja je dostavljena Uniji 14. marta.\n"Moja poruka građanima Srbije, je da ovo vreme zahteva jedinstvo, a mere koje je preduzela vlada, iako se čine možda drastičnim, su opravdane. Treba verovati vlastima da rade u najboljem interesu građana. Ovo je vreme u kojem je potrebna saradnja i to je vreme u kojem ne govorimo o "meni", već o "nama". Moramo verovati jedni drugima i to je jedini put za izlaz iz krize. Norveška ostaje iskreni prijatelj Srbije", zaključio je on.\nizvor: Tanjug, agencije, foto: Tanjug, Predsedništvo Srbije


„PSG je bliže odluci da bojko...\nPojedini evropski lideri dozvolili...\n„Da bi inicijativa ‘min...\nVučić: Pogrešno sam optužio Branka...\nNemac Peter Bejer novi izvestilac S...\nBeogradski glas (Beta) – Predsednik Francuske Emanuel Makron želi da posetom Srbiji pokaže daje Pariz i dalje „značajan igrač na svetskoj političkoj i bezbednosnoj sceni“, pišu beogradske „Večernje novosti“ uoči njegovog dolaska u Beograd gde će biti početkom iduće nedelje, 15. i 16. jula.\n„Večernje novosti“ u izdanju za četvrtak navode da „nije isključeno da se Francuska ubuduće intenzivnije uključi u rešavanje kosovskog problema“.\nO tome piše i beogradski „Blic“ u izdanju od četvrtka i navodi da Makron u Srbiju „donosi pet poruka“: može li Srbija u EU pre 2028. godine, ima li plan da „pritisne Prištinu“ da povuče takse, kako da se unapredi ekonomsku saradnja, a kako saradnja u bezbednosti, i saradnja u kulturi.\n„Blic“ podseća da je Makron do sada više puta davao „pesimističke izjave“ o ulasku zemalja Zapadnog Balkana u EU.\nZato se, piše taj list, postavlja pitanje da li će „predsednik Srbije da otkravi čelični stav svog francuskog kolege“.\nTokom Makronove posete biće potpisano 20 sporazuma o medjudržavnoj saradnji, većinom ekonomskoj, navodi „Blic“.\nList „Politika“ navodi da će francuski predsednik doputovati u Beograd iz Pariza, a ne iz Rusije, kako se ranije tvrdilo, i da saznaje da Makron dolazi bez supruge Brižit.\n„Politika“ piše da će odnosi Beograda i Prištine „svakako biti na dnevnom redu“ razgovora Makrona i predsednika Aleksandra Vučića.\n„Politika“ takodje ukazuje da je dolazak Makrona u Beograd „svakako jedan od najznačajnijih spoljnopolitičkih sastanaka“ koje će Vučić imati ove godine, i podseća da je poslednji francuski predsednik koji je posetio Srbiju bio Žak Širak, 7. decembra 2001. godine.\nPošto Makron dolazi s grupom francuskih privrednika, ekonomija će biti „važan deo bilateralnih razgovora“, navodi „Politika“.\nPo još nezvaničnom planu posete, „Politika“ navodi da će francuski predsednik prvog dana na Aerodromu Nikola Tesla otkriti ploču kojom će biti obeležen proces modernizacije aerodroma kojim po koncesiji upravlja francuska kompanija „Vansi“. Zatim će mu biti priredjen zvaničan doček u Palati Srbija, a sledi razgovor s Vučićem.\nZatim će sastanak dve delegacije, a Makron će posetiti Novo groblje, Spomenik braniocima Beograda, Kalemegdan i Spomenik zahvalnosti Francuskoj, gde se „očekuje susret s gradjanima“, piše „Poliltika“.\nDrugi dan posete Makrona će biti za još razgledanja Beograda i za razgovor, uajedno s Vučićem, s mladima iz „regionalnog omladinskog centra“.\nTokom Makronove dvodnevne posete biće angažovano 4.000 do 5.000 policajaca, uz pripadnike specijalnih jedinica MUP i Vojske Srbije, piše „Blic“.\nKako list navodi, Makron dolazi sa oko 100 francuskih „bezbednjaka“. Jedna grupa je već stigla i s pripadnicima srpske policije i službi bezbednosti priprema plan zaštite.\nOznakeEmanuel Makron Francuska Makron Naslovna-centar Naslovna-traka\n„PSG je bliže odluci da bojkotuje, nego da izađe na izbore“\nPojedini evropski lideri dozvolili su ovoj vlasti da uništava institucije\nVučić: Pogrešno sam optužio Branka Stefanovića, ako je i bio u „Krušiku“ ne vidim šta je tu kriminal\nDJB: SNS sebi obezbedio još jednu lažnu opoziciju


O tome kako je moguće da Velja Nevolja i njegov blizak saradnik borave u Crnoj Gori uprkos zabrani i ubijaju suparnike za "Blic" govori kriminolog Dobrivoje Radovanović.\n- Organizovani kriminal je odavno poprimio karakter internacionalnog. Imam utisak da se kriminalci hvale vezama sa političarima i svoju bahatost pokazuju na svakom koraku. Tvrdim da jedan Veljko Belivuk nije mogao da uradi ovolika zlodela u Srbiji i u Crnoj Gori da nije imao političku zaštitu. Imam utisak da će se uskoro otkriti sa kim je sve sarađivao u obe države i ko mu je sve iz vrha vlasti to dozvoljavao - tvrdi Davidović za "Blic" i dodaje da je za svaku uslugu Velja Nevolja podmićivao ljude na položajima.\nČetvorka se sumnjiči da je 14. oktobra prošle godine, u okolini Danilovgrada, ubila Barane Damira Hodžića i njegovog šuraka Adisa Spahića i otela, a dva meseca kasnije i pomogla u likvidaciji Mileta Radulovića. Prema krivičnoj prijavi, najprljaviju ulogu u ovom zločinu imao je Radoje Živković, rođak Radoja Zvicera, jednog od vođa "kavačkog klana". Osim toga, Živkovićevo ime je i na krivičnoj prijavi protiv ovog klana, na kojoj su i Zvicer i Slobodan Kašćelan, a zbog otmice i ubistva Podgoričanina Nikole Stanišića.


Mrdalj: Srbija zbog problema Kosova postaje „bliski jugoistok Evrope“ - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Mrdalj: Srbija zbog problema Kosova postaje „bliski jugoistok Evrope“\nMrdalj: Srbija zbog problema Kosova postaje „bliski jugoistok Evrope“\nMladen Mrdalj/Foto: Fonet/Božana Pavlica\nTvrdnjom da je Zapadni Balkan geopolitički problem, Visoki predstavnik Đozep Borelj priznaje da meka moć EU nije uspela da izdejstvuje strukturne promene u regionu i da su Rusija i Kina ravnopravni igrači sa Evropom, izjavio je u intervjuu FoNetu politikolog Mladen Mrdalj i upozorio da, zbog problema Kosova, postajemo „Bliski jugoistok Evrope“.\nOn je u serijalu razgovora Kvaka 23 novinarki Danici Vučenić rekao da EU pokušava da se profiliše „kao igrač koji zaslužuje više poštovanja nego što ga dobija“.\nKako je ocenio, „podebljavanje diplomatskog rečnika“ ipak više signalizira želju EU, „nego njenu faktičku sposobnost da projektuje svoju moć u geopolitičkoj igri“.\nPozicija Srbije u evropskom kontekstu je simbolička u smislu dokaza „da EU ne radi“, budući da problemi u regionu, prema mišljenju Mrdalja, ruše narativ o EU kao rešenju za sve probleme, što otvara vrata drugim igračima.\nUkazujući da u EU ima dosta „frakcija“, on je primetio i da Unija, istovremeno, ne želi ni da joj opet dođu Amerikanci i da uređuju stvari u njihovom dvorištu, mada je činjenica da „Evropa nije u stanju sama da reši probleme“.\n„Čak ni Bajdenova pobeda ne anulira u potpunosti neka neslaganja između SAD i pojedinih članica EU“, predočio je Mrdalj.\nKada je reč o regionu, on je konstatovao da Unija „ima problem sa bilo kakvim sukobom na Balkanu, koji je istorijski u hroničnim sukobima“.\nDodatni problem je to što „EU nema mehanizme da zapreti kako bi se neki problem priveo rešenju“, ukazao je on i pozvao se na primer Kosova, kao problem koji „niko ne može da reši silom“ i koji je „zaključan na diplomatskom nivou“.\nTo otvara mogućnost drugim akterima da se uključe, a onda „Evropljani dolaze u situaciju da u sopstvenom dvorištu moraju da pregovaraju ili sa Amerikancima ili sa Rusima ili sa Kinezima o tome šta se dešava u Evropi“, naglasio je Mrdalj.\n„Zato je region meki trbuh Evrope, rana koja je zagnojena i ne može da se zaleči, dok je EU, u pokušaju da izgradi građansko društvo kroz očuvanje stabilnosti“, prema njegovom stavu, „žrtvovala demokratiju i nije uspela da reši probleme“.\n„Vlast u Srbiji priča da želi u EU ali je suštinski baš briga za tu temu“, uveren je Mrdalj, koji istovremeno uočava i da nema „sankcija za nedemokratsku praksu u Srbiji?“.\nKako je razjasnio, „EU nije u stanju da se okrene od Srbije, iako ova ne poštuje evropske vrednosti i standarde, jer bi tek to bio poraz evropske privlačne sile, što bi Srbiju gurnulo još dublje ka Kini i Rusiji“.\nJedna je stvar kada se u izveštajima EU kaže da je režim autoritaran i da gazi medije a druga kada se konstatuje da ima prostora za napredak, rekao je Mrdalj i objasnio da je „suština slična, ali je zamotana u davanje još više vremena Vučiću da kao nešto popravi“.\nPrema njegovoj oceni, Evropu vrlo košta to što evropski projekat na Balkanu nije završen i to na diplomatskom, planu imidža, unutrašnje kohezije unutar Unije i na planu infrastrukture.\nU svemu tome Srbija na „mapi deluje kao rupa u Evropi, jer ova ne može da kaže da je to njena, evropska teritorija“, obrazložio je Mrdalj.\nKako je precizirao, „to je teritorija oko koje se još vodi borba i stanje sutra može čak i da se promeni i zato EU govori rešite pitanje Kosova, jer su nerešene granice i geopolitički problem“.\nOn je uveren da bi rešenjem kosovskog problema „Rusija i Kina ostale bez upliva“, ali upozorava da nerešavanjem tog problema „Srbija biva kost u grlu EU, koji ova niti može da proguta, niti da ispljune“.\nOtvoreno insistiranje na geopolitici, tumači Mrdalj, predstavlja formu prethodnog stava EU da je stabilnost važnija od demokratije i da, uprkos insistiranju, vladavina prava, ipak ostaje u drugom planu.\nPo njemu, usaglašavanje spoljne politike sa EU, odnosno okretanje od Kine i Rusije, važno je u toj geopolitičkoj priči, jer sada ne mogu Vučića da nateraju da isporuči Kosovu stolicu u UN, „što bi za Zapad zapravo bio jedini uspeh pregovora oko Kosova“.\nA sa tim nerešenim pitanjem, naglasio je Mrdalj, postajemo „Bliski jugoistok Evrope sa hroničnim problemom koji ne može da se reši“.\nNa drugoj strani, i unutrašnje prilike u Srbiji su „kompleksne, i politički i vrednosno“, dodao je on i objasnio da „EU sarađuje samo sa Vučićem, između ostalog i zato što većina opozicionih partija kaže kako neće dati Kosovo i podržati eventualni sporazum koji smatraju izdajom“.\n„Vučić je jedini igrač u Srbiji sa kojim svi hoće da rade. On je jedini prodavac sira na pijaci i može da se cenjka i diže cenu koliko želi. Kinezi dolaze i nude, Rusi dolaze i nude, Evropljani dolaze i nude i on je monopolista. Ako mu se ne sviđa kineska investicija, uzme evropsku“, ilustrovao je Mrdalj.\nMada za Vučića ponavlja da igra sa svima, on se „plaši da ćemo na dugi rok mi da platimo, jer će, pre ili kasnije, Amerika prestati da bude smušena kao sada, Rusija neće moći da održi svoje prisustvo zauvek, a Kina je daleko, ma koliko bila jaka, i mi ćemo dobiti po prstima“.\n„Evropska unija ima mehanizme da nas kazni finansijski, ako želi, ali za tim merama ne poseže iz geopoliitčkih razloga“, protumačio je sagovornik FoNeta.\nAli, ako se situacija između Zapada i Istoka zakomplikuje, to ne znači da „liberalni Zapad neće prepoznati autoritarnu Srbiju kao pokaznu vežbu u kojoj bi saradnja bila merena priznavanjem Kosova“, zaključio je Mrdalj.\nMladen MrdaljpolitikologZapadni BalkanŽozep BoreljBeograd\nPre nešto više od jednog velika, redakcija dnevnog lista Mali žurnal na svojim stranama informisala je građane u vidu kratkih dnevnih vesti.\nDva deteta, uzrasta 14 i 16 godina iz Feketića...


ZA ĐAKE I STUDENTE IZDVOJENO 22 MILIONA DINARA\nZA ĐAKE I STUDENTE IZDVOJENO 22 MILIONA DINARA\nGrad Beograd nagrađuje najbolje, konkurs za stipendije otvoren do 20. oktobra\nGradski sekretar za obrazovanje i dečju zaštitu Slavko Gak pozvao je beogradske srednjoškolce, studente i učenike i studente sa invaliditetom da konkurišu za stipendije Grada Beograda za koje će, dodao je, konkurs biti otvoren od danas do 20. oktobra.\nOve godine izdvojeno je 22 miliona dinara za podršku najboljim đacima i studentima koji mogu podneti prijave u Sekretarijatu za obrazovanje i dečju zaštitu, rekao je Gak, navedeno je u saopštenju Gradske uprave.\n"Nastavljamo da budemo podrška najboljima i na ovaj način, bespovratnim stipendijama koje mladima mnogo znače", rekao je Gak i dodao da će konkurs za 190 stipendija trajati od danas pa narednih 15 dana, dok će uslovi i detaljni kriterijumi biti objavljeni na sajtu Grada Beograda.\nTakođe, biće dodeljeno i 45 stipendija učenicima sa invaliditetom srednjih škola i studentima sa invaliditetom visokoškolskih ustanova, od čega 15 stipendija srednjoškolcima i 30 studentima.\nGak je, piše u saopštenju, podsetio da Grad Beograd dodeljuje stipendije srednjoškolcima i studentima od 2004. godine kroz Program podrške najuspešnijim srednjoškolcima i studentima Beograda tokom školovanja.


Dom zdravlja u Zrenjaninu dobio solarne panele - Izazov\nDom zdravlja u Zrenjaninu dobio solarne panele\nRadio-televizija Srbije\t 8. jula 2021. 12:41\nKrov Dečijeg dispanzera u Zrenjaninu sada krasi 146 solarnih panela ukupne instalisane snage od 50 kilovata. Proizvedena električna energija će se moći koristiti direktno ili odloženo.\n"Višak električne energije se akumulira u litijumske baterije da bi kasnije u noćnim satima mogla ta energija da se prenosi ka potrošačima", navodi Nikola Šakan iz "Telefon inženjeringa".\nDečiji dispanzer je peti objekat u gradu gde se solarni paneli koriste za proizvodnju tople vode ili električnu energiju.\n"Nama to omogućava jednu energetsku bezbednost u jednom delu Doma zdravlja, Dečijeg dispanzera, u slučaju bilo kakvih nepredviđenih okolnosti u mreži", ukazuje Zdravko Ždrale, direktor Doma zdravlja Zrenjanin.\nOvaj projekat, koji je donirala Ruska humanitarna misija, moći će da uspešno radi od 40 do 50 godina, a praćenje količine proizvedene električne energije je moguće preko aplikacije na mobilnom telefonu.\n"Znamo koliko je važno da zdravstveni centri budu sigurni kada je u pitanju snabdevanje električnom energijom, zato smo odmah odlučili da ovde realizujemo donaciju. Ukupna vrednost investicije je 90.000 evra", napominje Sergej Ševčuk, generalni direktor Ruske humanitarne misije.\nOvo je samo jedan od projekata za unapređenje energetske efikasnosti koje sprovodi Grad Zrenjanin.\n"Podsetiću da smo u toku ove godine izdvojili deset miliona dinara vezano za projekte energetske sanacije. To je iz budžeta grada, a od strane republike je izdvojeno dodatnih 7,4 miliona dinara", navodi Simo Salapura, gradonačelnik Zrenjanina.\nOd komponenti solarnog sistema u Dečijem dispanzeru jedino je ograničen vek trajanja litijumskih baterija na 6.000 punjenja i pražnjenja. Procena je da će morati da se zamene za 20 godina.


Da li će biti uvedena zabrana rada nedeljom: Evo šta kaže država, šta sindikalci, a šta stručnjaci – Bankar.rs\nHome/ANALIZE/Da li će biti uvedena zabrana rada nedeljom: Evo šta kaže država, šta sindikalci, a šta stručnjaci\nTokom epidemije se pokazalo da kad stanu ljudi staje i država, staje cela ekonomija.\nNove okolnosti pokrenule su ponovo pitanje rada nedeljom, tačnije da li je neophodno da trgovine budu otvorene baš svakog dana, prenosi Kurir.\nNa primer, privrednici iz Bajine Bašte pokrenuli su inicijativu koju je usvojilo i opštinsko veće da nedelja za trgovce prehrambenom i mešovitom robom bude neradni dan. Oni navode da se tokom vanrednog stanja došlo do zaključka da je moguće zadovoljiti sve potrebe građana i u uslovima redukovanog radnog vremena. Sličnu ideju izneo je i zrenjaninski poslovni krug – ZREPOK, koji se zalaže za zabranu rada nedeljom i za vreme državnih praznika u trgovinskoj delatnosti.\nRanka Savić iz Asocijacije nezavisnih sindikata Srbije kaže da su sindikati samo obnovili raniji zahtev za zabranu rada nedeljom, uz novi argument da je kriza sa koronom pokazala opravdanost njihove inicijative.\n“Moramo da zaštitimo čoveka, jer pojedinac je bitan, svaki građanin, svaki zaposleni. Pokazalo se i tokom ove epidemije da kad stanu ljudi staje i država, staje cela ekonomija. Zato sada imamo dodatni argument, a vidimo i da se ideja sve više širi jer nam se svakodnevno javljaju trgovci sa sličnim zahtevima”, objašnjava Savićeva.\nOna podseća da u trgovini već postoji manjak radne snage i zato tvrdi da neradna nedelja ne bi izazvala nove otkaze, kako ocenjuju analitičari, pa čak i Ministarstvo trgovine, koje je ranije iznosilo procene da bi pad prometa u maloprodajnim objektima doveo do otpuštanja pet do osam odsto radnika u trgovini.\nS druge strane, profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Ljubodrag Savić smatra da je vrlo verovatno da bi jedan radni dan manje nedeljno mogao da dovede do određenog broja otkaza u trgovini, odnosno da poslodavcima neće biti potreban isti broj ljudi ako im radno vreme bude za sedminu kraće.\n“Razumem sindikate i zaposlene i siguran sam da je posebno teško, recimo, mladim roditeljima koji možda nemaju slobodne dane vikendom ili nemaju kome da ostave decu na čuvanje, ali nisam baš uveren da postoji toliki manjak radne snage među trgovcima. Više mi se čini da tu postoji, doduše kao i mnogim drugim delatnostima, ogromna fluktuacija radne snage, da se ljudi brzo smenjuju, mnogi prihvataju posao prodavca samo dok ne nađu nešto povoljnije”, ocenjuje profesor Savić.\nOn tvrdi da je upravo zbog toga primetna i razlika u odnosu na neko ranije vreme, kada su, prema njegovim rečima, kupce u prodavnicama dočekivali edukovani trgovci sa izuzetnim znanjem o proizvodima koje prodaju, pa su mogli da preporuče i do detalja opišu svoju robu, od zemlje za cveće, preko tekstilne galanterije, do tehničkih uređaja.\n“Mislim da će prilikom odluke o zabrani rada nedeljom na kraju ipak prevagnuti stav poslodavaca, ali biće značajno i koliko su kupci spremni da promene novostečene navike, da na primer celo nedeljno popodne provedu u tržnom centru, gde mogu i da šopinguju i da ručaju i da pogledaju film”, navodi sagovornik.\nNebojša Atanacković iz Unije poslodavaca Srbije kaže da su poslodavci i ranije bili podeljeni u vezi sa ovim pitanjem i nije bilo jedinstvenog stava o tome da li treba raditi nedeljom.\n“Ako se pitamo da li je izvodljivo tako nešto – apsolutno je izvodljivo, ali činjenica je i da su ljudi navikli da vikendom, na primer, idu u kupovinu ili porodično odlaze u tržne centre. Dakle, ne bi to bile promene samo za prodavce, već i za kupce”, naglašava Atanacković.\nAtanacković kaže da će se razgovori o neradnoj nedelji svakako nastaviti, između ostalog i na Socijalno-ekonomskom savetu, ali dodaje da ne vidi preveliku opasnost od mogućih otkaza ako radna nedelja bude kraća za jedan dan. On ističe da su poslodavci pokazali svoju brigu za radnike i tokom protekla dva meseca jer je, prema njegovim rečima, u ovom periodu bilo samo oko 2.000 nezaposlenih više, iako mnoge firme nisu radile, bili su zatvoreni i restorani, kafići, hoteli…\nAtanacković podseća da su iskustva drugih zemalja sa uvođenjem neradne nedelje prilično različita, pa su tako Mađari, na primer, uveli ovu restrikciju, ali su zatim odustali od nje. Slično se dogodilo i sa Hrvatskom, pa su trgovci posle otprilike šest meseci ponovo otvorili vrata nedeljom.\nPored Crne Gore, gde je neradna nedelja uvedena u novembru prošle godine, ni u Sloveniji radnje ne rade poslednjeg dana u sedmici i tokom praznika.\nMinistar rada Zoran Đorđević u više navrata je isticao da Ustav i zakon omogućavaju rad nedeljom, a da je poslodavac dužan da obezbedi radnicima dane za odmor. On tvrdi da bi dogovor o tome kako će se raditi trebalo da bude u interesu i poslodavaca i radnika, pa bi oni međusobno trebalo da se dogovore kako da najefikasnije organizuju posao.\nRad nedeljom radnici Vlada Srbije


U Srbiji 3.086 novih slučajeva virusa korona, preminule 53 osobe\nPrema najnovijim podacima Instituta za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“, na respiratorima je 240 pacijenata od 6.314 hospitalizovanih.Broj preminulih od posledica virusa korona povećan je na 11.115.Ukupan broj registrovanih slučajeva zaraženih virusom korona od početka epidemije u Srbiji iznosi 1.228.328, a testirano je 6.654.238.Procenat smrtnosti je 0,90 odsto.\n15:21 19.11.2021 (Osveženo: 15:23 19.11.2021)\nU Srbiji su, u poslednja 24 sata, potvrđena 3.086 novih slučajeva zaraženih virusom korona od 16.335 testiranih osobe, dok je 53 pacijenata preminulo sa kovidom 19.\nPrema najnovijim podacima Instituta za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“, na respiratorima je 240 pacijenata od 6.314 hospitalizovanih.\nBroj preminulih od posledica virusa korona povećan je na 11.115.\nUkupan broj registrovanih slučajeva zaraženih virusom korona od početka epidemije u Srbiji iznosi 1.228.328, a testirano je 6.654.238.\nRazmatra se uvođenje kovid propusnica i u drugim objektima u Srbiji\n19 Novembar, 12:44


Dinkić: Dačić je obmanuo javnost, strahuje za mesto premijera!\nIzvor: Press, 30.Jul.2013, 19:46\nPredsednik Ujedinjenih regiona Srbije Mlađan Dinkić rekao je da je premijer Ivica Dačić obmanuo javnost i da je predlažio uklanjanje te stranke iz vlade zato što se plaši izbora.\n"Nisam ja poremetio odnose sa njim. On se boji za svoju poziciju premijera, imajuću u vidu podršku koju ima Aleksandar Vučić. On vidi Vučića kao suštinskog premijera ali on želi da formalno bude premijer, kako je juče >> Pročitaj celu vest na sajtu Press << rekao, barem još neko vreme", rekao je Dinkić na konferenciji za novinare.\nDinkić je na konferenciji za novinare izjavio da je saradnja sa Dačićem i Vučićem bila korektna do početka razgovora o rekonstrukciji i da je nastavila da bude korektna sa Vučićem.\n"Vučić je tokom sastanka napomenuo da je imao dobru saradnju sa mnom, kao i uspešne zajedničke projekte. Vučić je takođe imao suprotan stav od Dačića i nije želeo da napustim mesto ministra finansija", rekao je Dinkić.\nDinkić je naglasio da su mu Dačić i Vučić ponudili da preuzme potpredsedničko mesto u Vladi i jedan resor i da Suzana Grubješić bude glavni pregovarač sa EU, a ne da je to on tražio.\n"Tokom sastanka sam im rekao da prihvatam da ustupimo ministarstvo finansija i da prihvatam njihov predlog, uz to da vodim ministarstvo saobraća", dodao je Dinkić.\nDinkić je rekao da ne želi da bude fikus u Vladi, da on samo želi da radi, i da ukoliko gledaju na njega kao na ukras, onda mu pozicija u vladi i ne treba.\nDinkić: Dačić obmanuo javnost, plaši se izbora!\nIzvor: NaDlanu.com, 30.Jul.2013\nPredsednik Ujedinjenih regiona Srbije Mlađan Dinkić rekao je danas da je premijer Ivica Dačić obmanuo javnost i da je predložio uklanjanje te stranke iz vlade zato što se plaši izbora...„Nisam ja poremetio odnose sa njim. On se boji za svoju poziciju premijera, imajuću u vidu podršku koju...


Glumačka postava novog komada igranog u glavnom gradu regiona, "Odumiranja međeda" ispunila je očekivanja javnosti i ulepšala veče širokoj auditorijumskoj masi u prepunoj sali Narodnog pozorišta.\nKonačno je i delo Branka Ćopića na velika vrata ušlo u ovdašnje pozorište, a i publici je potreban, bar na trenutak, zaborav na krizu odlaskom u stecište, kulturno. Najbolji potez, svakako su učinili mnogi odlaskom u teatar i otkrivanjem nestvarno velike, gotove identične spone između današnjeg vremena i doba kad je Ćopić napisao ovu dramu 1959. godine.\nMnogo puta zabranjivana, a tek prvi put odigrana 1966. u Zrenjaninu, komedija je puna čistog seljačkog humora iz brda, nezaobilaznog mita i korupcije kao i intriga oko dolaska na vlast. Kako i kaže jedan od junaka "Postoji li živo biće koje nije korumpirano?" Motiv nečasti čak dostiže vrhunac kada seljaci dolaze na ideju da međeda "korumpiraju" i plate njegovom gazdi "iznajmljivanje na dan - dva" (zapravo, da izvrši pokolj nad živinom i prasićima) zbog dolaska načelnika na ručak pri čemu vlasnik međeda i novinar koji pravi reportažu o selu bivaju iskusno nasamareni.\nMaestralne role, odigrali su Momčilo Murić, Slobodan Ljubičić i Svetislav Jelisavčić, ali ne treba zaboraviti ni značaj njihovih mlađih kolega Hadži Jovanovića i Prelića kao i glumica Zečević, Zdravković i Pavićević - Lazić.\nPosebno treba odati priznanje Snežani Kovačević, kostimografu koja je, shodno brđanskim manirima i ponašanju, likovima obezbedile verodostojne kostime koji su još više dali pečat sličnosti nekada i sada. Verovatno joj je i nagrada Knjaževsko - srpskog teatra iz Kragujevca u vidu Prstena sa likom Joakima Vujića (za izuzetan doprinos razvoju Teatra i doprinos razvoju pozorišne umetnosti u Srbiji generalno) bila dodatni zamajac da glumce obuče jednostavno univerzalnim spajanjem boja i prelepom vezom sa koloritom scene. Dramu koja se zapravo i odvija na području Zlatiborskog okrugu, dodatno je na viši nivo podigao dijalekat naših krajolika i ustvari sva ta jednostavnost seoskog života. Ophođenje prema međedima, kao žrtvama kojima se treba suditi, metaforički odslikava mentalitet ljudi koji su spremni da sve učine za koju "banku".\nSjajne songove, kao i dramatizaciju odradila je sa velim elanom i uspehom Olga Dimitrijević, a najveće zasluge idu na konto Nemanje Rankovića, odličnog mladog rediteljuma, koji je okupio ovako kvalitetnu ekipu za potrebe igranja, retko pisanog žanra u umetničkom opusu, Branka Ćopića u čast obeležavanja stogodošnjice od rođenja tragično stradalog srpskog književnika.\nPrva repriza je sutra, 26. februara u isto vreme na istom mestu, a cena karta staje tri plave novčanice.


Uveliko počelo strogo profilisanje izbjeglica : EU zatvara granice za izbjeglice 1. marta | Kliker.info\nUveliko počelo strogo profilisanje izbjeglica : EU zatvara granice za izbjeglice 1. marta\nEvropska unija zatvoriće granice za izbjeglice iz ratnih zona država Bliskog istoka 1. marta, saznaje Danas iz izvora u Briselu, bliskih Evropskoj komisiji. Kako nam je rečeno, zatvaranje granica za izbjegle će biti postepeno sprovođeno, najpre za izbjeglice iz Iraka, potom Avganistana i na kraju procesa i iz same Sirije.\n“Pokazne vježbe procesa potpunog zatvaranja granica se već odvijaju između Slovenije i Hrvatske, kao i između Srbije i Makedonije”, ističu sagovornici Danasa.Prema njihovim rečima, to praktično znači da je uveliko počelo strogo profilisanje izbjeglica.\n“Da li su iz ratne zone; da li su članovi njihovih porodica već na teritoriji Evropske unije; provjera dijalekata, strožija kontrola dokumenata… To su mjere koje se već sprovede”, napominju naši izvori.\nKako saznajemo, ono što je nadležnim institucijama EU nejasno u vezi sa planovima država regiona je plan i program prihvata izbjeglica u zemljama Zapadnog Balkana.\n“Nejasna je, recimo, objava Srbije da je pripremila šest hiljada mjesta za izbjeglice. Nije jasno da li je državni vrh Srbije razumio sistem za zaštitu i pomoć izbjeglima, jer je premijer Srbije Aleksandar Vučić govorio da će se Srbija pridružiti sistemu kvota. Prema sistemu EU, to praktično znači direktan prijem izbeglica iz Sirije, Turske, ili neke druge države. Međutim, Srbija se još nije izjasnila kako i odakle će preuzimati izbjeglice”, napominju sagovornici Danasa iz diplomatskih izvora.\nKako ističu, za Srbiju i Makedoniju spremnost za prijem izbjeglica podrazumjeva ljude koji su se eventualno “zaglavili” na tranzitnoj ruti ka državama članicama EU, što, kako ocjenjuju, “nije poenta i ne predstavlja učestvovanje u sistemu kvota, o čemu je Aleksandar Vučić u nekoliko navrata govorio”.\n“Kvota je potpuno drugačiji koncept. Ostale države primaju izbjegle direktno i imaju jasno definisanu kvotu”, ističu sagovornici Danasa.\nIz Komesarijata za izbjeglice Danas je dobio odgovor da se do broja od šest hiljada izbjeglica, koji bi se mogli zadržati u Srbiji, a za koje Vlada Srbija priprema smještaj, usljed mogućeg zatvaranja granica, došlo na osnovu podataka o prosječnom prolazu raseljenih iz ratnih područja kroz Srbiju. “Pa ako se desi da se iz bilo kog razloga zatvori granica, Srbija ima kapacitet da zbrine dvodnevni ili trodnevni priliv migranata”, istakli su za Danas u Komesarijatu za izbeglice.\nNa pitanje u kojim sve gradovima je u planu da se smjeste izbjeglice, uz konstataciju da se za sada zna da su to Aleksinac, Tutin, Subotica, Preševo, Kikinda, Sombor, Beograd, odnosno da ih ima ukupno 17, u Komesarijatu napominju da “nema govora o zadržavanju, već je riječ o tranzitnim centrima”.\n“Centri su namjenjeni za urgentni prihvat i zbrinjavanje i pomoć migrantima dok su u tranzitu kroz Srbiju. Kad je riječ o lokacijama za prihvatno-tranzitne centre, biraju se objekti koji su mahom dugo van upotrebe, kao što su bivše fabričke hale, moteli koji više nisu u upotrebi, bivše bolnice, napuštene zadruge, bivši kolektivni centri… U upotrebi su i stalni centri za smještaj tražilaca azila (Krnjača, Sjenica, Tutin, Bogovađa, Banja Koviljača)”, ističu sagovornici Danasa.\nU Komesarijatu za izbjeglice, u odgovoru na pitanje kada se očekuje popunjavanje kapaciteta za izbjeglice, izražavaju nadu da do toga neće doći, ali da “to ne znači da ne treba da budemo spremni kao da će biti sutra i da nismo spremni”.\nNezavisno od odgovora koje smo dobili iz Komesarijata, Danas je došao do saznanje da je za smještanje izbjeglih aktuelan spisak od oko 17 gradova u kojima, ili čijoj blizini, će biti smješteni oni koji na svojoj izbjegličkoj balkanskoj ruti budu zadržani u Srbiji, a pomenuti gradovi su među tih 17.\n“Riječ je o veoma osjetljivom poslu, posebno kada se uzme u obzir činjenica da lokalne zajednice nisu pripremljene za smještanje većeg broja izbjeglica u svom neposrednom susjedstvu, odnosno da su sklone ozbiljnim protestima, što se u praksi nekoliko puta pokazalo u prethodnim godinama”, upozorili su za naš list diplomatski izvori koji se bave izbjegličkom krizom u Srbiji.\n“O izbjeglicama se jako mnogo govori, i sada je svima jasno da će neke izbjeglice ostati i živjeti u Srbiji, pa je krajnje vrijeme da se otvori javna rasprava o uslovima za taj proces… Vlada bi stoga morala odmah da izađe sa spiskom gradova i da se lokalnom stanovništvu objasni kako će taj proces izgledati”, zaključili su sagovornici Danasa.\nVraćeni iz Hrvatske\nHrvatska je u Srbiju vratila 217 ekonomskih migranata, potvrdili su juče zvaničnici u Beogradu. Migranti će biti vraćeni u zemlje iz kojih su došli. TVN1 prenosi da su vraćeni migranti neko vrijeme protestovali u Šidu i uzvikivali “Ujedinjene nacije”, namjeravajući da se pješke vrate u Hrvatsku. Protestu su željeli da se priključe i ekonomski migranti iz kampa, ali im policija nije dozvolila. Migranti koji su vraćeni iz Slovenije tvrde da su im dokumenti uništeni, a da su potom silom iz Hrvatske prebačeni u Srbiju. Ministar unutrašnjih poslovaNebojša Stefanović izjavio je da migranti koji ne mogu da ostanu u EU ne mogu da ostanu ni u Srbiji.\nNikolić sa Junkerom\nPredsjednik Srbije Tomislav Nikolić trebalo je sinoć da sa predsednikom Evropskog saveta Donaldom Tuskom i predsednikom EKŽan-Klod Junkerom , razgovara o migrantskoj krizi. Na radnoj večeri su i predsjednik Makedonije Đorđe Ivanov, premijer Slovenije Miro Cerar i premijer Hrvatske Tihomir Orešković.


Željka Cvijanović u Vašingtonu: Razgovori sa Eskobarom i Palmerom o političkoj situaciji u BiH /foto/ - 04.11.2021, Sputnik Srbija\nŽeljka Cvijanović u Vašingtonu: Razgovori sa Eskobarom i Palmerom o političkoj situaciji u BiH /foto/\nPredsednica Republike Srpske Željka Cvijanović razgovarala je u Vašingtonu, u odvojenim susretima, sa specijalnim predstavnikom američkog predsednika za Zapadni... 04.11.2021, Sputnik Srbija\nU razgovoru sa Eskobarom, razmenjena su mišljenja o aktuelnoj političkoj i ekonomskoj situaciji u Republici Srpskoj i BiH, kao i mogućnostima jačanja saradnje.Cvijanovićeva je tom prilikom ukazala je na potrebu izbalansiranog pristupa prema BiH, kao i interesima sva tri konstitutivna naroda i istakla da je to jedini način da se obezbedi stabilna i prosperitetna budućnost.Ona je izrazila podršku inicijativi „Otvoreni Balkan“, kao i snažnijoj ekonomskoj saradnji među zemljama regiona.Tokom sastanka sa Palmerom, razgovarano je o reformama izbornog zakonodavstva u BiH, a Željka Cvijanović je ponovila stavove Republike Srpske po tom pitanju, naglasivši da je potrebno da se obezbedi legitimno predstavljanje svih konstitutivnih naroda.Ona je, takođe, u tom kontekstu ukazala na neophodnost postizanja dogovora između partnera u Federaciji BiH, preneo je portal RTRS.\nrepublika srpska (rs), amerika, region – politika, bosna i hercegovina (bih), region\nPredsednica Republike Srpske Željka Cvijanović razgovarala je u Vašingtonu, u odvojenim susretima, sa specijalnim predstavnikom američkog predsednika za Zapadni Balkan Gabrijelom Eskobarom i američkim izaslanikom za izborne reforme u BiH Metjuom Palmerom.\nU razgovoru sa Eskobarom, razmenjena su mišljenja o aktuelnoj političkoj i ekonomskoj situaciji u Republici Srpskoj i BiH, kao i mogućnostima jačanja saradnje.\nCvijanovićeva je tom prilikom ukazala je na potrebu izbalansiranog pristupa prema BiH, kao i interesima sva tri konstitutivna naroda i istakla da je to jedini način da se obezbedi stabilna i prosperitetna budućnost.\nOna je izrazila podršku inicijativi „Otvoreni Balkan“, kao i snažnijoj ekonomskoj saradnji među zemljama regiona.\nTokom sastanka sa Palmerom, razgovarano je o reformama izbornog zakonodavstva u BiH, a Željka Cvijanović je ponovila stavove Republike Srpske po tom pitanju, naglasivši da je potrebno da se obezbedi legitimno predstavljanje svih konstitutivnih naroda.\nOna je, takođe, u tom kontekstu ukazala na neophodnost postizanja dogovora između partnera u Federaciji BiH, preneo je portal RTRS.\nPoziv iz Srpske: Eskobar da kaže od koga je sve tražio da ne podrži politiku srpskog jedinstva\n4 Novembar, 13:15


Bečki privrednici: Podrška SWVW malim i srednjim preduzećima\nNaslovna VestiAustrijaBečki privrednici: Podrška SWVW malim i srednjim preduzećima\nAustrija Biz News Info za firme Politika PrivredaUncategorized @srVesti\n12. dec 2014 u 11:47\nBečki privrednici sa malim i srednjim preduzećima će dobiti punu podršku od Socijaldemokratskog privrednog saveza Beča (SWV Wien) ukoliko pobedi na izborima za Privrednu komoru (Wirtschaftskammer).\nIzbori za Privrednu komoru grada Beča održaće se 24. do 26. februara 2015. godine. Socijaldemokratski privredni savez Beča (SWV Wien) otpočeo je svoju kampanju sa namerom da u većoj meri učestvuje u radu Privredne komore. SWV je dobio punu podršku socijaldemokratskih funkcionera, pre svega gradonačelnika Beča Michaela Häupla i njegove zamenice Renate Brauner.\n“Privrednu komoru moramo obnoviti na takav način da ona predstavlja interese većine članova”, izjavio je predsednik SWV-a, Franz Strobl, nezadovoljan sadašnjim stanjem u Privrednoj komori.\nRaznolikost na bečkom tržištu mora da bude prioritet Privredne komore, a za to je neophodna veća podrška malim i srednjim preduzećima, koju SWV obećava u svojoj predizbornoj kampanji.\nUkoliko pobedi na izborima za Privrednu komoru (Wirtschaftskammer), Socijaldemokratski privredni savez Beča (SWV Wien) pružiće podršku pre svega malim i srednjim preduzećima i zalagaće se za demokratizaciju ove institucije.\nNajveći rival SWV-u je Privredni savez Narodne partije (ÖVP-Wirtschaftsbund), koji trenutno upravlja Privrednom komorom. Kako bi se lakše shvatile razlike između ova dva privredna tabora, treba znati da socijaldemokrate tradicionalno podržavaju radnike i male privrednike, dok su narodnjaci na strani velikih kompanija.\n“Mi” u Socijaldemokratskom privrednom savezu Beča\nVažan faktor u predizbornoj kampanji bečkog SWV-a je i referat “Mi”, na čijem je čelu samostalni bečki privrednik Darko Marković. Procenjuje da oko trećina bečkih privrednika ima strano poreklo, a najveći broj njih potiče iz Bosne i Hercegovine, Hrvatske i Srbije.\n“Mi” je referat za etničku privredu u Beču, osnovan 17. aprila 2014. sa ciljem da podrži i promoviše privrednike sa prostora bivše Jugoslavije. Njihov prvi veći projekat je štampanje i besplatna podela kupona (Gutscheinheft) sa popustima firmi koje su u vlasništvu privrednika poreklom iz bivše Jugoslavije.\nBeč Beč je drugačiji izbori Privredna komora privrednici SPÖ\nPrivredna komora Beča: Noć raznolikosti i pet šarenih tura\nBečki privrednici: Povezivanje i bolje poslovanje naših privrednika u Beču\nBiro za zapošljavanje (AMS): Borba za posao u Beču među doseljenicima


Svet nekretnina - 2 stvari koje morate da imate za dizajniranje enterijera - Blogoye.net\nŠta Vam pada na pamet kada pomislite na enterijer, dizajn enterijera ili dizajnera enterijera? Da li pomislite na kompletan koncept prostora sa dekorom, nameštajem i tapetama? Ili možda na nešto konkretnije, kao što je tekstura tkanine, intenzitet boja ili dizajn tapeta? Sve ovo su elementi dizajna enterijera, čiji je cilj da stvori podsticajan, atraktivan i funkcionalan životni ambijent za Vas i druge.\nUspešna karijera dizajniranja enterijera zahteva izuzetni kreativan um. Ideja mora da se javi čim se ugleda mesto, prostor ili zid. Osoba koja je efikasna kao dizajner enterijera je ona osoba koja nema samo ideje za redizajniranje sopstvenog prostora, već i prostora prijatelja ili samo poznanika. Potencijalno talentovan dizajner enterijera odmah može da da predloge za bolje ukrašavanje ili bolji dizajn.\nUmetničke sklonosti nisu same po sebi dovoljne za ostvarivanje uspešne karijere dizajnera enterijera. Postoji veliki broj obaveza koje moraju da se ispune, kako bi se ispunili zadaci dizajniranja enterijera. Dizajneri enterijera obično rade danonoćno sa klijentima, u različitim objektima, koji su uključeni i neophodni za ostvarivanje projekata; sve ovo zahteva profesionalnost dizajnera enterijera, kako bi se posao uspešno obavio. Dizajner enterijera mora da pokriva i upravlja svim elementima projekta, jer je to veoma važno za postizanje uspeha.\nJoš jedan razlog zašto u svetu dizajna enterijera ne uspevaju samo oni koji su samo umetnički i kreativno nadareni, jeste priroda komunikacije. Osoba koja ne zna da klijentu prenese svoj koncept nikada neće biti shvaćena. Pošto dizajne enterijera, kao vrsta posla, zahteva sastanke i konsolidovanje sa različitim ljudima različitih karaktera, dobra komunikacija je alatka koja je podjednako važna kao umetnička nadarenost dizajnera.\nOdgovornost i sposobnost efikasnog komuniciranja su oružje svakog uspešnog dizajnera enterijera. Ukoliko smatrate da niste dobri u jednom od dva navedena aspekta, pronađite način kako da prevaziđete ta ograničenja. Budite spremni za izazove sa kojima se možete suočiti pre nego što vam dizajn enterijera postane profesija.\nObjavio mirko u 13:35 | kategorija:


Bregzit : Kraljica u sklonište, Nisan nazad u Japan, podstrekači razlaza u pakao… | Novine Toronto\nBregzit : Kraljica u sklonište, Nisan nazad u Japan, podstrekači razlaza u pakao…\nPredsednik Evropskog saveta Donald Tusk je u Briselu izjavio da bi “voleo da vidi mesto u paklu u kojem će biti oni koji su podstrekavali na ‘bregzit’, a ni najmanju predstavu nisu imali kako da se to bezbolno sprovede”.\nTusk je to rekao uoči dolaska britanske premijerke Tereze Mej u Brisel u možda njenom poslednjem pokušaju da iznudi čvrsto obećanje čelnika EU da će moći da se bitno “dopuni” glavna jabuka razdora između britanskog parlamenta i Unije o zaštitnoj klauzuli za očuvanje “meke”, praktično nikakve granice između Republike Irske, članice EU, i Severne Irske kad Velika Britanija 29.marta izađe iz Unije.\nŠta premijerka Mej nosi u bisagama niko ne zna, ali mnogi u EU i na Ostrvu već dramatično pozivaju na uzbunu zbog velike opasnosti da dogovor o “bregzitu” katastrofalno propadne, a jedno od zvona koje je zazvonilo je za sve je i odluka japansko-francuske kompanije Nisan da pripremljenu proizvodnju važnog SUV vozila prebaci u Japan.\nDirektor britanskog dela avioindustrije Erbas, koja zapošljava preko sto hiljada radnika, je izjavio da bi poražavajuće bilo uvođenje granice i carina i upozorio da “mnogi odmah mogu da se ponude da umesto nas prave krila za Erbasove avione”.\nTrećina menadžera i vlasnika firmi u Velikoj Britaniji je izjavila da već razmišlja da se preseli u Evropsku uniju, a britanska centralna banka je saopštila da bi nekontrolisani razlaz sa EU Britaniju koštao, i izazvao pad godišnjeg bruto domaćeg proizvoda za 8 odsto, porast nezaposlenosti za 3,4 odsto i trostruko povećanje inflacije.\nI niko nije shvatio samo kao neslanu šalu kad je britanski Dejli Telegraf obelodanio tajni plan da se u slučaju nereda i rasula zbog “tvrdog ‘bregzita’” kraljevska porodica skloni u tajno sklonošte… baš kao u Drugom svetskom ratu.\nSvi analitičari i mnogi zvaničnici u Evropskoj uniji smatraju da je, međutim, pravo rasulo nastalo u britanskom parlamentu i političkoj klasi.\nJer, 50 dana od ugovorenog roka izlaska Velike Britanije iz EU, iz Londona ne stižu jasni znaci kako tamo misle da se spreči “tvrdi bregzit”, razlaz koji bi izazvao veoma loše ekonomske, političke i bezbednosne posledice po obe strane, a najviše za obične Britance.\nTvrdi bregzit bi Veliku Britaniju učinio sasvim “trećom zemljom” u odnosu na EU, što znači uvođenje granice, carine, nadzora saobraćaja i početak teških pregovora o budućim odnosima, uz veliku bojazan da bi izostanak dogovora o režimu odnosa između Republike Irske i Severne Irske, dela Velike Britanije, vratio nasilje i terorizam na oba ostrva.\nTusk koji govori u ime vođa EU, je to rekao posle razgovora s premijerom Republike Irske Leom Varadkarom, koji je stavio do znanja da je “nezamislivo da se ponovo uspostavi granica sa Severnom Irskom”.\nU Evropskoj komisiji potvrđuju stav svih ostalih članica EU da se potpisani sporazum o “bregzitu” ne može menjati, a da bi jedino u Političku deklaraciju o razlazu mogle da se unesu dodatna, naravno samo politička obećanja koja bi Tereza Mej možda mogla da “proda” parlamentu u Londonu koji još treba konačno da se izjasni.\nNemačka kancelarka Angela Merkel je izjavila da “svi želimo da učinimo sve da se izbegne to da propadne sporazum”, ali nije ni nagovestila šta to može biti i jedino je jasno da svi u EU čekaju šta će to ponuditi Tereza Mej.\nTakođe bi se morao rešiti položaj 3,6 miliona državljana ostalih članica Unije koji žive u Velikoj Britaniji, kao i milion i trista hiljada Britanaca koji se nalaze u EU.\nPosebnim sporazumima bi moralo da se reši i pitanje bezbednosti i na kopnenim i pomorskim granicama, jer bi Velika Britanija izašla iz sad uglavnom jedinstvenog režima razmene obaveštajno-policijskih informacija i nadžora terorizma i ilegalne imigracije u EU.\nI, kako je predočio ministar Ros, to bi značilo da, u slučaju sporazuma sa Vašingtonom, Velika Britanija mora prihvatiti i njihove norme, a to znači i govedinu s hormonima, genetski modifikovane organizme u hrani, piletinu opranu hemikalijom za posuđe…


Drugi okrugli sto lidera privrednih komora glavnih gradova Kine i šesnaest zemalja Centralne i Istočne Evrope "16+1" inicijative održan je u Sava Centru, u okviru Trećeg foruma gradonačelnika glavnih gradova ovih zemalja. Na skupu su novi članovi potpisali Deklaraciju o uspostavljanju mehanizma "16+1" okruglog stola predsednika komora glavnih gradova ovih zemalja, koji se zasniva na opštim principima pregovaranja, saradnje i razmene. Njegova misija je da se uspostavi veza između Kine i 16 država Centralne i Istočne Evrope kroz Inicijativu "Jedan pojas jedan put" i da se unapredi saradnja u oblasti trgovine između njihovih glavnih gradova.\nUčesnicima su se obratili i pružili punu podršku u budućem radu gradonačelnik Beograda, dr Zoran Radojičić i zamenica gradonačelnika Pekinga, Vang Hong.\nGradonačelnik Beograda, dr Zoran Radojičić je istakao značaj ovog skupa, važnost privrednog aspekta saradnje Narodne Republike Kine, Republike Srbije, gradova Beograda i Pekinga i ostalih glavnih gradova Centralne i Istočne Evrope. On je posebno naglasio da je saradnja sa Kinom u protekle četiri decenije stalno na visokom nivou, a u poslednjih pet godina na najvišem mogućem nivou i da se ta saradnja ogleda u realizaciji mnogih projekata, koji se odražavaju na privredu dve države, a u krajnjoj instanci i na saradnju Beograda i Pekinga.\nVršilac dužnosti direktora Privredne komore Srbije-Privredne komore Beograda, Aca Popović je rekao da je okrugli sto još jedna dobra prilika da se unapredi saradnja i izrazio nadu da će poslovni sastanci, koji se dešavaju u okviru ovog foruma, rezultirati i konkretnim poslovnim aranžmanma.\n"Stvaramo interaktivnu platformu preko koje bi sve članice privrednih komora glavnih gradova mogle da se informišu o uslovima, potencijalima, investicionim aktivnostima koje se dešavaju, tenderima, pronalaženju partnera, tako da bi i privrednici "16+1" mogli da se udruže i kroz zajednički rad stvore timove i nastupaju na trećim tržištima", rekao je Aca Popović.


Trenerke sa vezom\nTrenerke sa štampom\nTrenerke sa logom\nTrenerke sa nazivom firme\nTrenerke po porudžbini\nTrenerke za kafić\nTrenerke za restoran\nTrenerke vezionica – donji deo su iz sopsteve proizvodnje, izrađene od visoko kvalitetne mešavine 45% pamuka i 55% poliestera, 320 g/m². Na sebi imaju džepove sa strane, učkur i elastičnu traku u struku, a na krajevima nogavica rebrasti render sa likrom. Izbor preko 20 boja, moguća štampa do 6 boja i vez do 10 boja.\nTrenerke vezionica su naš proizvod iz sopstvene proizvodnje izuzetno visokog kvaliteta jer su izrađene od mešavine 45% pamuka i 55% poliestera, 320 g/m². U ponudi su donji delovi trenerke vezionica koje na sebi imaju džepove sa strane, učkur i elastičnu traku u struku, a na krajevima nogavica nalazi se rebrasti render sa likrom u istoj boji.\nU ponudi je veliki izbor boja, do 20 nijansi što dodatno olakšava kombinovanje prema potrebi i želji. Na trenerke vezionica moguća je izrada štampe ili veza logotipa Vaše firme ili izrada teksta po Vašoj želji. Štampa je moguća do 6 boja, a kod veza je izbor do 10 boja.\nZa trenerke vezionica ne postoji određeni period kada se nose, jer su one odevni predmet koji je neophodan tokom cele godine, bilo da su u pitanju deca ili odrasli. Činjenica je da one pružaju najveću udobnost, te ih svi rado nose. Pa zašto ne bi ste baš na trenerke vezionica uradili logotip Vaše firme ili nešto svojstveno samo Vama i na taj način učinili da Vaša reklama bude dostupna svima.\nZbog svoje prijatnosti i lakoće nošenja trenerke vezionica biće uvek rado nošene u svakoj prilici, a Vaša reklama na njima uz kvalitetnu izradu ostaviće jedinstven utisak na svakoga.\nPospešite svoje poslovanje uz naše trenerke vezionica, budite uvek dostupni i primećeni kod Vaših postojećih i budućih potrošača Vaših usluga.


PočetnaVestiMobileMobilni telefoniSamsung omogućio remapiranje Bixby tastera na starijim premijum telefonima\n01.03.2019 09:11 | 0 Mobile\nSa novom Galaxy S10 serijom telefona, Samsung već omogućava da se Bixby taster podesi i remapira po korisnikovoj želji. Moguće je podesiti da se glasovni asistent aktivira duplim pritiskom, a dodeljena aplikacija jednim pritiskom i obrnuto. Taster takođe može da služi za izvršavanje brzih komandi.\nS obzirom na to da se radi o softverskoj funkciji, postojala je mogućnost da je južnokorejska kompanija donese i na svoje starije uređaje. Sada je objavljeno da će i stariji Galaxy modeli dobiti opciju remapiranja Bixby tastera.\nSamsung je objavio ažuriranje za Bixby aplikaciju, koje omogućava korisnicima da remapiraju Bixby taster na Galaxy Note9, Galaxy Note8, Galaxy S9/S9+ i Galaxy S8/S8+ telefonima.\nNakon što se ažuriranje instalira iz Glalaxy Store-a, potrebno je otići u Advanced sekciju u Settings aplikaciji. Ovde će biti ponuđene dve opcije - moguće je podesiti pokretanje eksterne aplikacije preko jednog ili duplog pritiska tastera. Opcija koja se ne izabere će nastaviti da pokreće Bixby Home. Dugački pritisak će uvek pozivati Bixby Voice.


Spajaju se bolnice i domovi zdravlja: Usvojena nova uredba o mreži zdravstvenih ustanova | Novosti.RS\nsubota, 25. 01. 2020. u 09:21\nSPAJANjE domova zdravlja - koji iz ruku lokalnih samouprava prelaze u nadležnost Republike, odnosno AP Vojvodine - i opštih bolnica po Srbiji u zdravstvene centre i praktično može da počne, saznaju "Novosti" u Ministarstvu zdravlja. Spajanje je predviđeno Zakonom o zdravstvenoj zaštiti iz aprila prošle godine, a sada je omogućeno donošenjem nove uredbe o planu mreže zdravstvenih ustanova u javnoj svojini, koja je u četvrtak objavljena u "Službenom glasniku". Sada domovi zdravlja i opšte bolnice imaju istog osnivača, dok su u nadležnosti lokalne samouprave ostale samo apotekarske ustanove.\n- Prvi korak posle donošenja Uredbe o planu mreže zdravstvenih ustanova je preuzimanje domova zdravlja i zavoda sa lokalnog nivoa - objašnjavaju, za "Novosti", u Ministarstvu zdravlja. - Sledeći je fuzionisanje ustanova, jer je to tek sad pravno izvodljivo, kada su sve, izuzev apoteka, prešle u nadležnost istog osnivača. To spajanje, gde god je moguće, povećava mogućnosti za bolju reorganizaciju kadrova, za veću iskorišćenost opreme i prostornih kapaciteta i smanjenje administrativnih službi. Niko neće zbog toga ostati bez posla, jer nas je zabrana zapošljavanja, tokom šest godina trajanja, dovela i do racionalizacije kadrova, posebno u opštim i administrativnim službama.\nPročitajte i:Spajanje bolnica i domova zdravlja\n- Ako smo u domu zdravlja imali jednog ginekologa, pacijente za vreme njegovog odsustva niko nije primao, ni kada su u susednoj zgradi opšte bolnice bila tri ginekologa - pojašnjavaju u Ministarstvu zdravlja. - Sad će, formiranjem zdravstvenog centra, lekar sa sekundarnog nivoa moći da radi u ambulanti na primarnom nivou.\nU Ministarstvu očekuju da će se spajanje domova zdravlja i opštih bolnica odvijati brzo, čime će se nadomestiti eventualni nedostatak kadrova i opreme. U Čačku je, recimo, fuzionisanje već u toku, a novi zdravstveni centar zvaće se ili "Čačak" ili "Morava".\n- U nekim gradovima, Vranju, Užicu, Negotinu, Knjaževcu i Aranđelovcu, imali smo situaciju da smo zdravstvene centre tehnički podelili na domove zdravlja i opšte bolnice, ali su oni faktički nastavili da rade kao kad su jedna ustanova - objašnjavaju u Ministarstvu zdravlja. - Fuzionisanje će sad biti najlakše baš u tim ustanovama.\nDA je kupac često prepušten volji trgovaca pokazuje i slučaj našeg čitaoca N. M. koji je u butiku "Botega del Sarto" u autlet centru u Inđiji kupio četiri majice istog modela, različitih boja.\n18:05 MORALNO RUŠENjE HAŠKOG SUDA: Sloba je na suđenju sprečio da se sakrije pravi smisao bombardovanja\n18:05 U FBiH: Posle 30 godina usvojen Zakon o zaštiti na radu\n18:05 AMERIČKI MEDIJI: SAD gube trku na polju vojnih tehnologija


Ovo upustvo je namenjeno svim zaposlenima, a posebno onima koji komuniciraju sa sindikalnim organizatorima. Kompanije imaju mogućnost da prate našu komunikaciju. Zato je važno da naučimo da komuniciramo bezbedno.\nSiguran prvi kontakt:\nKada zaposleni u firmi želi da ostvari kontakt sa drugom osobom izvan firme, ali tako da o tome ne sazna firma za koju radi, tj. da komunikacija bude tajna potrebno je dobro sagledati situaciju u kojoj se nalazi i analizirati moguće opcije.\nUkoliko imate svoj računar\nNajlakša varijanta, imajte odvojen računar za privatne stvari, kompanija nema uvid u taj računar, možete raditi šta hoćete.\nUkoliko nemate svoj računar (koristite firmin i radite od kuće sa istim)\nPazite, firme imaju običaj da nadgledaju rad zaposlenih i da prate kako se upotrebljava njihov hardver. U nekim slučajevima su i u obavezi da prikupljaju informacije (logove) sa svojih računara iz bezbednosnih razloga zaštite (usklađenosti sa standardima).\nZavisno od operativnog sistema i softvera koji firma instalira na računare pre nego što ih dodeli zaposlenom mogu postojati razne pretnje kao na primer:\nWindows Aktivni direktorijum - ovaj servis omogućava administratorima da se uloguju na vaš računar. Računari koji su na tzv. domenu kompanijske mreže često imaju RDP (Remote Desktop) servis omogućen što administratorima u firmi daje pristup vašem računaru i bez vašeg odobrenja ili znanja. Čak šta više, ukoliko RDP nije omogućen administratori ga mogu omogućiti upotrebom funkcionalnosti Aktivnog direktorijuma na udaljenim računarima firme povezanim na domen.\nAntivirus (Biznis verzije) - Antivirus softver, pogotovo verzije koje se prodaju sa firme dolaze se tzv. menadžment panelom kroz koji se upravlja i prati sigurnosno stanje na računarima firme i njenoj mreži. Ovo je odlično za zaštitu, ali ne i za privatnost zaposlenih, jer ovakva softverska rešenja imaju funcinalnosti uvida u sva dešavanja na svim računarima gde su instalirani u realnom vremenu. Antivirus prati ne samo sajtove na koje ste otišli nego i sve fajlove kojima pristupate, sve USB i druge eksterne medijume koje povezujete, mreže na koje se povezujete, sav mrežni saobraćaj uključujući proveru sadržaja mejlova.\nVPN (povezivanje na kompanijsku mrežu) - omogućava zaštićenu vezu ka osiguranoj mreži kompanije odakle se korisniku daje izlaz na internet. VPN je standard u većini srednjih i velikih firmi pogotovo kada zaposleni rade izvan ofisa i često se koristi za zaštitu. Pošto se sva komunikacija u slušaju VPN-a preusmerava da ide kroz VPN tunel, administratori VPN-a firme imaju uvid u sav internet saobraćaj svih VPN korisnika jer se isti beleži i trajno čuva na samom VPN serveru. Zavisno od polise kompanije kao i načina konfigurisanja sistema (Windows sistemi mogu biti predhodno podešeni od strane administratora da se uvek povezuju na VPN ili DirectAccess kada se računar ne nalazi na kompanijskoj mreži, što obični korisnik bez viših privilegija ne može isključiti).\nFirewall - isto kao za antivirus, ukoliko kompanija koristi neko biznis softversko rešenje za Firewall na svojim računarima onda verovatno ima centralizovan interfejs preko koga može pratiti sav mrežni saobraćaj sa računara zaposlenih.\nDrugi i specijalizovan softver za nadgledanje udaljenih računara - Pored Microsoft rešenja postoje i druga koja su specijalizovana za nadgledanje rada na računarima koji su pogotovo postali popularni u toku pandemije i koji su se masovno koristili pri školama ali i po firmama. Treba biti svestan da to postoji i da je u upotrebi i veoma pristupačno kompanijama, pa ukoliko znate da kompanija u kojoj ste ima tendecije da nadzire zaposlene obratite pažnju da li neki od tih softvera instaliran na vašem sistemu, ovde se nalazi neiscrpan spisak takvog softvera\nVažno je razumeti da i bez udaljenog pristupa vašem računaru, operativni sistem i drugi programi podrazumevano prave i čuvaju logove o dešavanjima na vašem računaru, pa je administratorima nekada dovoljno samo do tih fajlova da dođu kako bi videli istoriju dešavanja na računaru, tj. šta je sistem i korisnik radio. Brisanje ovih logova je očigledno rešenje ali za prosečnog korisnika nije uvek najlakše da ove fajlove pronađe na sistemu, a pojedini programi imaju drugačije načine čuvanja logova u više fajlova, nije jedinstvena ni lokacija svih logova za sve programe, kao i to da pojedini programi mogu da prestanu da rade ili počnu da baguju ukoliko im se obrišu log fajlovi.\nRešenje #1 (lako): Pokretanje drugog sistema sa USB-a na firminom računaru/laptopu. Ovo je odlično rešenje ukoliko je moguće. Zavisno od sistema, tj. da li je BIOS zaključan i samo administrator ima šifru, a podešen je da ne učitava operativni sistem sa drugih uređaja osim diska u računaru/laptopu.\nRešenje #2 (srednje teško): Zamenite disk. Ukoliko ne možete da učitate sistem sa USB-a tokom paljenja računara, možda možete da izvadite disk iz računara i stavite drugi na koji ste prethodno instalirali neki sistem. U nekim situacijama je ovo moguće jer UEFI/BIOS ne prepoznaju diskove već uređaje, tj. može biti zabranjeno učitavnje USB ili CD ili DVD ili sa mreže ali će učitati disk koji god da je ubačen.\nRešenje #3: (teže) Virtuelna mašina. Zavisno od nivoa nadzora i preinstaliranog softvera (Ukoliko je npr. samo Antivirus i/ili VPN u upotrebi) sofver za virtuelizaciju se može pokazati dosta efikasno u očuvanju privatnosti. Jedan takav je VirtualBox ili VMWare. Ukoliko imate mogućnost instaliranja softvera na firminom računaru, upotrebom ovog softvera možete pokrenuti drugi virtuelni (O.S.) operativni sistem unutar postojećeg, i iz njega upotrebljavati softver po želji koji je teže za Administratore da prate jer unutar virtuelnog O.S. nema antivirusa, Aktivnog direktorijuma, domena, ili specijalizovanog softvera za nadgledanje. Ali i dalje sva komunikacija ide kroz glavni O.S. pa je sledeća mera zaštite komunikacije upotreba globalnog proxy-ja na virtuelnom O.S. ili potrošačkog VPN rešenja. Međutim ovo je samo u slučajevima da administratori nemaju vizuelni pristup vašem dekstopu u realnom vremenu. I dalje ovo može prouzrokovati sumnju kod administratora ukoliko prate mrežu pa vas mogu pitati ili odlučiti da sami detaljnije provere šta radite.\nUkoliko nemate svoj računar (koristite firmin samo u firmi)\nOvo je najteži slučaj iz više razloga. Prvi je fizička lokacija u firmi gde verovatno postoje kamere, a i neko može naići u bilo kom trenutku.\nNe možete pokretati sistem sa USB-a ili vaditi disk jer će neko to već u firmi primetiti da radite (shoulder surfing).\nUpotreba određenog softvera je takođe ograničena ukoliko imate dosta ljudi koji prolaze pored vas i mogu primetiti, a pošto računar ostaje u firmi možda morate posle svake upotrebe određenog softvera da ga obrišete i očistite sa sistema, pogotovo kada vašem računaru mogu pristupiti i drugi zaposleni unošenjem svog naloga.\nSavetuje se korišćenje privatnog mobilnog uređaja.\nSva komunikacija upotrebom kompanijskog sofvera tj. sa vaših poslovnih naloga se ne preporučuje. Microsoft Teams, Slack, email, Google Hangouts Chat i slični se nadziru od srane administracije ili prave logove kojima administratori mogu da pristupe retroaktivno.


Roćen: Nije uloženo ni 30 miliona\nU Kombinat aluminijuma Podgorica (KAP) nije uloženo ni 30 miliona, a kamoli 300 miliona , saopštio je ministar vanjskih poslova i evropskih integracija, Milan Roćen.On je kazao da u Vladi smatraju da je menadžment KAP-a vjerovatno dezinformisao ruskog ministra za vanredne situacije, Sergeja Šojgua, kako bi on iznio taj podatak u javnost.\n»To je politički pritisak pred završne pregovore o KAP-u”, rekao je Roćen Večernjim novostima.\nŠojgu je tokom posjete Crnoj Gori u oktobru prošle godine kazao da je Centralno-evropska aluminijumska kompanije (CEAC) uložila preko 300 miliona eura u KAP.\nVlada je na sjednici 16. februara ovlastila Ministarstvo ekonomije da pokrene proceduru za preuzimanje KAP-a. Vlada je razmatrala zaključke koji se odnose na saradnju sa ruskim partnerom u KAP-u, kao i trenutnu situaciju i aktuelne događaje i definisala četiri zaključaka.\nZaključcima je predloženo da Vlada preduzme sve mjere koje se nalaze u ugovoru i vrati vlasništvo u KAP-u. Drugi zaključak je da Vlada i Elektroprivreda pokušaju naći način za obezbjeđivanje održavanja proizvodnje.\nVlada je nedavno odlučila i da preuzme 22 miliona EUR duga KAP-a prema Deutsche banci, a odluka je proslijeđena Skupštini na potvrđivanje.\nDugovi KAP-a prema Deutsche, OTP i VTB banci iznose oko 130 miliona eura i za taj iznos država je dala garancije. Državne garancije za kredite KAP-u, zajedno sa kamatama iznose oko 170 miliona eura, koje će, u slučaju negativnog scenarija za tu kompaniju, morati da plate poreski obveznici.\nUkupni dugovi fabrike iznose oko 350 miliona eura.


Vlada preporučila da se ne posluje sa firmama sa crne liste\nVlada Srbije usvojila je juče zaključak kojim je državnim institucijama preporučeno da pre donošenja odluke o dodeli posla preko javnih nabavki, provere rejting preduzeća na crnoj i beloj listi Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, kako bi se izbeglo da poslove dodeljuju firmama s crne liste.\nKako se ističe, cilj preporuke je da prednost u dobijanju poslova imaju preduzeća koja redovno plaćaju poreze i doprinose, vode računa o bezbednosti radnika i poštuju ugovorne obaveze, što su sve kriterijumi koji ih svrstavaju na belu listu. Inače, na kraju 2016. na listi je bilo 605 preduzeća, sa 29.308 zaposlenih, uključujući izvođače, podizvođače, projektantske i firme za nadzor, kao i različite vrste dobavljača. Od ukupnog broja, 330 firmi nalazilo se na beloj, a 275 na crnoj listi.\nKako piše “Insajder”, Vlada je dala preporuku, ali ne i obavezu, da se prilikom angažovanja firmi na državnim projektima biraju samo firme s bele liste. A Ministarstvo je još ranije objavljivalo crne i bele liste, ali kako se ispostavilo, među angažovanim firmama su bile i one sa crne liste. Takođe, prema istraživanju “Insajdera”, veliki broj preduzeća angažovan je na najvećim državnim poslovima bez tendera, kao podizvođači. Tako je na gradnji koridora 10 i 11 angažovano više firmi od kilometara koji se grade.\nSkup podrške migrantima, uz kontraprotestNovi direktor Koridora Srbije - Zoran Babić


Ljajić: Manje plate i veće akcize\nIzvor: B92, Tanjug, 02.Apr.2009, 21:38\nBeograd -- Vlada razmatra da smanji plate u državnoj administraciji i poveća akcize da bi obezbedila uštedu u budžetu, najavio je ministar Rasim Ljajić.\nVlada je izgleda došla do rešenja kako da uštedi 100 milijardi dinara, a da pri tom ne podiže poreze na zarade i penzije i da ne povećava PDV. Iako ministar rada Rasim Ljajić kaže da te mere još nisu potpuno usaglašene, on je ipak zvanično >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << potvrdio da postoji plan da se svako ministarstvo odrekne četvrtine planiranih rashoda i da se smanje plate u državnoj administraciji.\nNa prihodnoj strani, budžet bi trebalo da se popuni još jednim povećanjem akcize na gorivo, kao i na impulse za telefoniranje mobilnim. Uvodi se i dodatni porez na luksuznu imovinu.\nPosle višednevnog lutanja, vlada je našla zamenu za solidarni porez, pa će prema najnovijoj ideji, u štednji prednjačiti država.\nMinistar rada Rasim Ljajić kaže da bi svako ministarstvo trebalo da se odrekne četvrtine planiranih rashoda za ovu godinu, plus da se smanje plate u državnoj administraciji.\nNa taj način u budžetu bi se uštedelo 89 milijardi dinara.\n"Ono što je sada predlog, to je da će biti smanjene plate u državnoj administraciji, da je tu značajna mogućnost za uštede da se ispegla rupa od 100 milijardi dinara u budžetu”, rekao je Ljajić.\n"I na taj način mislim da smo postigli jednu meru da teret krize se ne svali na one najsiromašnije, već da državna administracija ovoga puta nosi veći deo tog tereta”, kaže on.\nLjajić kaže da će se ostatak od 11 milijardi dinara popuniti povećanjem akciza i oporezivanjem luksuznih stanova i robe, a prag za to svakako neće biti 60 kvadrata.\n"Pre svega, akcize na gorivo i akcize na telefonske impulse. U prvom slučaju bi se dodatno obezbedilo pet milijardi, u drugom slučaju dodatne tri milijarde dinara i plus tri milijarde bi se obezbedile kroz porez na imovinu, odnosno na stanove, ne sigurno od 60 kvadrata, već na vile i na drugu luksuznu robu”, rekao je on.\nMinistar rada je rekao da se ove mere i dalje usaglašavaju, a potreban je i stav MMF-a pre nego što budu usvojene.\nGuverner Radovan Jelašić kaže da je iz novog vladinog paketa jedina mera koja pritiska inflaciju povećanje akcize na gorivo.\n"Očekuje se da će eventualno biti jedan deo stvaran dodatni prihod na osnovu akciza na dizel odnosno na benzin, ali još jedanput, to će biti jedan manji deo, a mnogo veći deo će se najverovatnije nadomestiti smanjenjem izdataka iz državnog budžeta, pre svega iz sfere njihovih diskrecionih izdataka, što je za nas jako važno, pošto to ne deluje inflatorno”, kaže Jelašić.\n"Sa druge strane, sigurno će politički biti mnogo prihvatljivije, mnogo veća šansa da će u jednom kratkom periodu da prođe i Vladu i Skupštinu”, rekao je on.\nNeodlučnost vlade u kreiranju mera štednje već registruju i građani.\nPrema najnovijem istraživanju Stratedžik marketinga, oko 70 odsto ispitanika smatra da Vlada javnost ne obaveštava dovoljno o planiranim reformama za unapređenje privrede.\nTo, zaključuju analitičari Stratežika, povećava pesimizam građana pošto nemaju informacije o namerama vlade, pa ne znaju ni šta sami mogu da učine da bi im bilo bolje.\nŠtampa: Na čemu će sve da se štedi\nMediji su objavili mnoštvo nezvaničnih informacija o mogućim merama štednje.\n"Politika" tako piše da je Vlada donela novi paket mera štednje radi smanjenja budžetskog deficita od 100 milijardi dinara.\nPrva mera štednje je, prema saznanjima tog lista, odluka da sva ministarstva moraju da za 25 odsto smanje troškove planirane za 2009. godinu, ali ta odluka ne važi za plate, penzije i druga socijalna davanja.\nVlada nije razmatrala mere štednje\nVlada Srbije nije na današnjoj sednici razmatrala nove mere štednje kojima bi se budžetski deficit smanjio za 100 milijardi dinara, rekao je ministar odbrane Dragan Šutanovac.\n"Plan koji je predstavljen prilikom objavljivanja dogovora s Međunarodnim monetarnim fondom još je na snazi", objasnio je Šutanovac na konferenciji za novinare posle sednice Vlade.\nDruga mera je smanjenje svih plata većih od 40.000 dinara u državnoj administraciji, što znači i u lokalnim samoupravama, javnim preduzećima i javnim agencijama, što, kako piše "Politika", znači da će manju platu dobijati i predsednik države, premijer, ministri i poslanici.\nTa mera neće važiti za plate zaposlenih u obrazovanju, zdravstvu, kulturi, vojsci i policiji.\nMeđu merama su, kako navodi taj list, uvođenje privremene takse od 10 odsto na potrošene impulse u mobilnoj telefoniji, kao i poseban porez na luksuzne automobile, na luksuzne veće kuće i stanove.\nList "Blic" navodi da će plate zaposlenima u državnoj administraciji biti smanjene i da će, prema prvim procenama, ušteda biti veća od 10 odsto od ukupnog iznosa novca koji se izdvaja za primanja u državnoj administraciji.\nU Vladi procenjuju da će efekat štednje biti jednak efektima otpuštanja tri do četiri hiljade ljudi, saznaje taj list.


Pregled\tHoroskop\tKontakt\tLakat u Bobijevu facu prelomio meč! (VIDEO)\nMajami je taman počeo da sustiže San Antonio, ali je nepromišljen potez Hasana Vajtsajda sve prosuo...\nGlupost Hasana Vajtsajda skupo je koštala njegov tim. Centar Majamija je početkom poslednje četvrtine udario laktom u glavu Bobana Marjanovića i zaradio isključenje, posle čega više nije bilo šansi da domaćin sustigne prednost Sparsa.A do tog trenutka, delovalo je da predstoji uzbudljiva završnica. Tim sa Floride uspeo je da se približi sa "minus 15" na sedam poena zaostatka nešto manje od 10 minuta pre kraja. Usledili su, međutim, momenti odluke, pošto je Peti Mils pogodio "trojku" uz faul, a dok je realizovao šut sa linije slobodnih bacanja, pod košem su se za poziciju borili Vajtsajd i Marjanović. Iznerviran pogotkom protivničkog igrača i nemoćan u duelu sa srpskim centrom, Vajtsajd je laktom udario u glavu Marjanovića i momentalno zaradio isključenje. Do tog trenutka centar Majamija imao je na svom kontu 14 poena i šest skokova. Marjanović je na parketu proveo 13 minuta i za to vreme upisao 11 poena i šest skokova.San Antonio je meč dobio rezultatom 119:101, za petu uzastopnu pobedu, a šestu u nizu protiv Majamija. Izvor: YouTube\n"Već smo prolazili kroz ovakve situacije sa Vajtsajdom. Razočarao nas je. To nije bio košarkaški potez", ljut je bio trener Majamija, Erik Spoelstra, posle meča.Goste je do pobede predvodio Lamarkus Oldridž sa 28 poena i po 4 skoka i asistencije. Na suprotnoj strani najefikasniji je bio Dvjen Vejd sa 20 poena i pet asistencija.U obračunu najboljih šutera NBA lige ove sezone, Dvejn Vejd je bio uspešniji od Džejmsa Hardena na timskom nivou, a zvezda Hjustona na individualnom.Voriorsi su slavili u Teksasu 123:110, a najbolji igrač lige meč je završio sa 35 poena (uz 9 asistencija i 6 skokova), dok je Harden ubacio 37 poena uz po pet asistencija i skokova.\nOvom pobedom Golden Stejt je ostvario najbolji start sezone ikada u NBA ligi: 47 pobeda i samo četiri poraza.Najviše uzbuđenja viđeno je u duelu Dalas - Juta, gde su gosti slavili "trojkom" Gordona Hejvorda uz zvuk sirene na kraju produžetka. Prethodno je domaćin na isti način, košem Rodnija Huda, izborio dodatnih pet minuta. Izvor: YouTube\nREZULTATI:Majami – San Antonio 101:119Njujork – Vašington 108:111Milvoki – Boston 112:111Dalas – Juta 119:121, posle produžetkaGolden Stejt – Hjuston 123:110


Direktor IRBRS i načelnik opštine Šipovo o realizaciji projekata integrisanog i održivog lokalnog razvoja u Republici Srpskoj | Banjaluka.net\nDirektor IRBRS i načelnik opštine Šipovo o realizaciji projekata integrisanog i održivog lokalnog razvoja u Republici Srpskoj\nOpština Šipovo je jedna od osam opština u Republici Srpskoj kojoj su dodijeljena sredstva iz prvog ciklusa Finansijskog mehanizma a istima je podržan projekat „Poboljšanje dostupnosti i kvaliteta primarne zdravstvene zaštite na području opštine Šipovo – Nabavka sanitetskog vozila za potrebe Doma zdravlja Šipovo“.\nNjegova ukupna vrijednost je oko 90 hiljada KM, od kojih je opština Šipovo učestvovala sa 19 hiljada KM, a 71 hiljada predstavljaju bespovratna sredstva Finansijskog mehanizma.\nU sklopu dvogodišnjeg ciklusa Finansijskog mehanizma, na području opštine Šipovo realizovan je projekat “Unapređenje kvaliteta primarne zdravstvene zaštite kao preduslov sertifikacije i nastavka poslovanja Doma zdravlja Šipovo.” Projektom je nabaljena neophodna oprema za potrebe stomatološke ambulante, laboratorije, ambulante porodične medicine te rentgen odjeljenja i centra za bazičnu rehabilitaciju Doma zdravlja Šipovo, kao i izvršena obuka medicinskog osoblja istog za efikasno i efektivno korišćenje navedene opreme.\nU okviru četvorogodišnjeg ciklusa Finansijkog mehanizma realizovan je projekat ” Formiranje sabirnih mjesta za otkup svježeg sirovog mlijeka na području opštine Šipovo.”\nU sklopu sedmogodišnjeg ciklusa Finansijkog mehanizma, u toku je realizacija projekta “Poboljšanje kvaliteta i pouzdanosti pružanja stomatoloških usluga i intenzivna edukacija u svrhu prevencije oboljenja, unapređenja i očuvanja oralnog zdravlja djece.”\nRealizacija projekta podrazumijeva intenzivnu edukaciju roditelja/staratelja, trudnica i djece o važnosti prevencije i značaju oralnog zdravlja, adaptaciju ordinacije za djecu i nabavku stomatološke opreme neophodne za funkcionalnu dječiju ordinaciju u skladu sa zakonskim normama. Adaptacijom prostora i nabavkom neophodne stomatološke opreme JZU Dom zdravlja „Šipovo“, dobio bi posebno izdvojenu dječiju ordinaciju, u potpunosti funkcionalnu i u skladu sa zakonskim normama, koja će omogućiti uspješno uspostavljanje sistema kvalitetnog i pouzdanog pružanja stomatoloških usluga.\nUkupna vrijednost prethodnih projekata iznosi 350.798 KM, od čega je iz sredstava Finansijskog mehanizma za finansiranje projekata integrisanog i održivog lokalnog razvoja u Republici Srpkoj odobreno 264.208 KM. Ukupni plasmani IRBRS u opštinu Šipovo iznose 35,6 miliona KM.


U ponedeljak počinje rekonstrukcija vodovodne mreže u Miloša Crnjanskog - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nU ponedeljak počinje rekonstrukcija vodovodne mreže u Miloša Crnjanskog\nBez saobraćaja i tokom dana bez vode dok traju radovi\nRekonstrukcija vodovodne mreže u ulici Miloša Crnjanskog počinje u ponedeljak 4. marta, pa će zbog toga, dok radovi traju, u ulici biti onemogućen saobraćaj, a postoji mogućnost da će domaćinstva i objekti ostajati tokom dana i bez vode.\nRadovi obuhvataju deo od kružnog toka na Trgu Čilag do ulice Gerberovih – sa ulične strane na kojoj se nalaze neparni kućni brojevi.\n-Obaveštavamo vas da će u toku izvođenja radova, zbog polaganja vodovodnih cevi, biti onemogućeno korišćenje kolskih prilaza sa navedene ulične strane, i to najviše u trajanju od dva dana ispred svakog kućnog broja, saopštili su iz lokalne samouprave.\nU toku izvođenja radova na rekonstrukciji vodovodne mreže u ulici Miloša Crnjanskog u Bečeju moguć je prekid vodosnabdevanja u delu ulice od Trga Čilag do Gerberove ulice, samo radnim danima, počevši od 4. do 29. marta, od 8 do 14 časova.\nOznake: BečejRadoviVodovodna mreža


Kraš dorina riža čokolada 75g cena akcija Srbija\nKraš dorina riža čokolada 75g cene\nTrenutno nemamo slike za Kraš dorina riža čokolada 75g\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Kraš dorina riža čokolada 75g po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Kraš dorina riža čokolada 75g na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Čokolada cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Kraš Čokolada, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Kraš dorina riža čokolada 75g sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Kraš dorina riža čokolada 75g. Pre kupovine, podatke za Kraš dorina riža čokolada 75g proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.