Како се политичари у Србији изјашњавају о питању увођења санкција Русији?\nTreba li Srbija da se usaglasi sa politikom Evropske unije i uvede sankcije Ruskoj Federaciji? Da li Srbija sebi sme da dozvoli da pokvari odnose sa zemljom koja brani srpske interese u Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija? Ima li „trećeg puta” ili mora da odabere stranu?\nRat u Ukrajini traje tačno tri meseca. Isto toliko u svetu neki strahuju od izbijanja trećeg svetskog rata, a neki drugi smatraju da je on već počeo. U Srbiji, sve intenzivnije i sve češće, govori se o pritiscima kojima je država izložena.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić nedavno je izjavio da je Srbija u težoj situaciji nego što to izgleda i da od dana kada je ruski predsednik Vladimir Putin napravio poređenje Donjecka i Luganska sa samoproglašenjem nezavisnosti Kosova, zapadne sile ubrzano rade da se reši „kosovski čvor”.\nRuski ambasador u Beogradu kaže da se na Srbiju vrši neverovatan pritisak, „izvan prihvatljivih dimenzija” i da Moskva ceni što Srbija odoleva pritisku da uvede sankcije.\nAmerički ambasador poručuje da nema trećeg puta i da Srbija mora da zauzme stranu.\nO spoljnopolitičkoj poziciji Srbije za Oko su govorili su predstavnici vlasti i opozicije, odnosno predstavnici stranaka koje će u novom sazivu Skupštine Srbije imati najviše poslanika.\nPitali smo ih – kojoj se strani privoleti, odnosno: treba li Srbija da se u svemu usaglasi sa politikom Evropske unije i da uvede sankcije Rusiji, koje su posledice odluka i „za” i „protiv” i konačno – ima li uopšte jednostavnog odgovora na ta pitanja?\n„Svakako ne može da se odgovori sa da ili ne. Ali mislim da je polemika pogrešno postavljena, a to je da Srbija u ovom trenutku mora da se uskladi sa spoljnom politikom EU. Da li hoće ili neće, mora ili ne mora. To mora biti isključivo odluka Republike Srbije. Ne može se očekivati da će Republika Srbija samo jednostavno da se uskladi sa spoljnom politikom EU zato što Republika Srbija nije članica EU”, ističe Ana Brnabić, predsednica Vlade i članica SNS-a.\n„Kao što često govorim i kada se viđam sa ljudima iz EU, kada ste članica imate obaveze, ali i mnogo prava i koristi od članstva u EU. Da se čitava tema postavi samo tako da mi treba da se postavimo tako da mi imamo samo obaveze, a da nemamo neka prava i neku korist, jednostavno nije u redu“, rekla je Brnabićeva.\nDušan Bajatović (SPS) kaže da se ne može jednostavno odgovoriti na pitanje da li treba uvesti sankcije.\n„Ja sam govorio više puta da je moj lični odgovor ‘ne’ i ti talasi koji se proizvode prema Rusiji su posledica globalnog rata i što je na sceni prestrojavanje globalne vojne, političke i ekonomske moći”, rekao je Bajatović.\n„S druge strane, ako izgubite zaštitnika na istoku, što je ne samo Rusija, nego i Kina i Indija, šta ako vas Zapad ucenjuje jer politika Zapada je ‘treba da uradite sve, a koliko će da košta to je vaš problem’. A šta ako treba da promenimo tržište kapitala, a Kosovo i Metohija, a Republika Srpska? Kolika će biti cena nacionalnog interesa?”, pita Bajatović.\nTepić: Ne možemo biti izolovani\nMarinika Tepić (SSP) kaže da Srbija ne treba da bude izolovana: „Živeći u Evropi i na ovom kontinentu mi smo potpuno svesni da ne možemo biti izolovani i da ne možemo biti u sukobu sa celim kontinentom, jer je doslovno cela Evropa počela da primenjuje ekonomske sankcije prema Rusiji”.\n„Ne samo zbog toga što stotine hiljada građana Srbije radi u evropskim kompanijama, već prosto zbog toga što moramo da se opredelimo prema onoj zajednici koja je osudila rat. Drugačije, mi ćemo biti neko ko sleže ramenima i ko nije na strani onog dela sveta koji osuđuje rat, ko osuđuje agresiju Rusije i, pritom, pokazalo se da zaboravljamo da je Ukrajina bila protiv bombardovanja i nije priznala KiM”, rekla je Tepićeva.\nJeremić: Razgovarati argumentovano u Skupštini\nVuk Jeremić (NS) navodi da do sada nije čuo dovoljno uverljiv argument za uvođenje sankcija.\n„Mislim da o tako važnom pitanju, sa tako velikim posledicama treba da se razgovara argumentovano u Skupštini Srbije. Poznato je šta su negativne posledice, u smislu uvođenja sankcija, ekonomski su jako teške, a u političkom smislu to bi dovelo do stupanja Kosova u članstvo u UN. Šta se na drugoj strani nalazi, kažem, nisam čuo dovoljno dobar argument koji je za uvođenje sankcija”, rekao je Jeremić.\nKada je reč o moralnim razlozima, Jeremić kaže da možemo govoriti iz iskustva.\n„Kada je reč o moralnim razlozima Srbija, budući da imamo to iskustvo, Srbija i te kako može da tvrdi da sankcije ne pogađaju one kojima su namenjene već običan narod. Zato Srbija treba da bude principijelno protiv uvođenja sankcija bilo kojoj zemlji, imajući u vidu to naše iskustvo”, stav je Vuka Jeremića.\nEksplicitan odgovor imaju DSS, Zavetnici i Dveri\nKratke i eksplicitne odgovore imaju DSS, Zavetnici i Dveri. Njihov odgovor je – ne. Zavetnici i Dveri su ubrzo po održavanju izbora formirali blok za, kako su najavili, očuvanje državnih i nacionalnih interesa, a protiv sankcija Rusiji.\nDSS formalno nije u tom bloku, ali gotovo istim argumentima obrazlaže svoje protivljenje sankcijama.\n„Može da se odgovori sa da ili ne, i odgovor je ne, jer Srbija bi tako ugrozila sopstvene nacionalne interese, jer bi izgubila saveznika koji joj pomaže da odbrani svoje interese – od Kosova i Metohije, do Republike Srpske, pa položaja u Crnoj Gori i kvalifikacije događaja u Srebrenici. Pa sećamo se Britanaca u Savetu bezbednosti. Dakle odgovor je ne, jer to nije naš nacionalni interes”, rekao je Miloš Jovanović (DSS).\nI Boško Obradović (Dveri) kaže da Srbija nema niti jedan jedini razlog da uvede sankcije Rusiji.\n„Kao jednoj prijateljskoj i savezničkoj zemlji koja je garant Kosova i Metohije u sastavu Srbije i koja podržava opstanak Republike Srpske, sa kojom imamo ekonomske i energetske aranžmane, koja nas nikada nije bombardovala i, ono što je meni važno, nijedna lista u kampanji nije rekla da će to uraditi i kako sada posle izbora neko može da se zalaže za to?”, pita Obradović.\nDušan Proroković (Zavetnici) smatra da je EU na lošoj strani istorije.\n„Koju računicu mi imamo da uvodimo sankcije kada, da na stranu ostavimo i moralnost, niti ekonomski niti energetski niti politički mi ne možemo profitirati iz toga. EU je na lošoj strani istorije, svaki dan čitam njihove odluke i svojim očima ne mogu da verujem šta rade. EU svojim ponašanjem indukuje sve veću i goru krizu i zašto bismo mi sa njima skakali sa tridesetog sprata i još sa njima pevali i pričali kako je to dobra odluka”, kaže Proroković.\nVeselinović: Srbija treba da je na evropskom polu\nNa drugoj strani je pokret „Ne davimo Beograd”, koji je na izborima učestvovao u okviru koalicije „Moramo”.\nTa lista zalagala se za „veliki dogovor sa Zapadom” i ubrzano pristupanje Evropskoj uniji. U polarizujućem pitanju, smatraju, Srbija treba da je na evropskom polu.\n„Pokret ‘Ne davimo Beograd’ i koalicija ‘Moramo’ od početka govore da Srbija mora da uskladi svoju spoljnu politiku sa spoljnom politikom EU, to obuhvata uvođenje restriktivnih mera koje će opteretiti pre svega Putinov režim, a ne obične građane”, kaže Veselinović.\nImaju li sve članice EU ujednačenu politiku\nOtkako je decembra 2009. godine podnela zahtev za prijem u članstvo Evropske unije, Srbija je prošla kroz različite faze usaglašavanja sa evropskim pravilima koja su bila definisana najpre kroz otvaranja poglavlja da bi se kasnije te teme grupisale u klastere: vladavina prava, tržište, ekonomija, zelena agenda, poljoprivreda i spoljni odnosi.\nImaju li sankcije Rusiji ikakve veze sa bilo kojim klasterom? Premijerka kaže: Dok ne postane članica, Srbija ima pravo da suvereno donosi odluke.\n„Odluke u EU se donose tako da vi možete ili ne morate da se slažete s njima, ali imali ste makar pravo da učestvujete u diskusiji. Ovo je nametnuta odluka u kojoj mi nismo učestvovali koju neko hoće da mi implementiramo. Sama po sebi cela konstelacija nije dobro postavljenja. I konačno, da li hoćemo ili nećemo u kolikoj meri, jer i države članice nisu 100 posto uvele sancije Rusiji, u kolikoj meri, obimu, kada to jeste i mora biti samo i isključivo odluka RS”, rekla je Brnabićeva.\nDa ni sve zemlje Evropske unije nemaju ujednačenu politiku, podsećaju u Savezu vojvođanskih Mađara. Koalicioni partner Srpske napredne stranke 3. aprila podržao je Aleksandra Vučića za predsednika Srbije, a isti dan na izborima u Mađarskoj – FIDES Viktora Orbana.\nOn je za sada u Uniji jedna od glavnih prepreka uvođenju šestog paketa sankcija.\n„Bez obzira na to što je ta država u EU i uvela sankcije, mislim da su vidljive razlike Mađarske i nekih drugih zemalja, mi smo osudili agresiju i to je dobro što je Srbija kao i SVM na strani mira, a opet, sa druge strane, treba da gledamo svoje političke i ekonomske interese, jer Srbija je mala država i mislim da je stav Vlade izbalansiran i da je dobro što Srbija nije uvela sankcije Ruskoj Federaciji“, navodi Balint Pastor (SVM).\n„Srbiji je teško, jer nije članica Evropske unije, a Mađarskoj jer jeste”, rekao je Orban u Novom Sadu.\nOn je šesti paket sankcija, koji podrazumeva zabranu uvoza ruske nafte, uporedio sa atomskom bombom. To i ne čudi jer najveći deo nafte i gasa Mađarska dobija iz Rusije.\nI dok bi Evropska unija trebalo da krajem maja odluči o zabrani uvoza nafte, istovremeno sprema plan kako bi u potpunosti smanjila zavisnost od ruskih energenata. Prema nekim najavama, to neće biti moguće pre 2030. godine.\nS jedne strane fondovi EU, s druge prijateljska cena gasa\nA kakva je pozicija Srbije? U skladu sa novembarskim dogovorom predsednika Srbije i Rusije, Srbija je za značajne količine gasa imala povlašćenu cenu od 270 dolara za hiljadu kubika.\nIz Moskve najava da će na novu cenu od 1. juna uticati novi uslovi na tržištu, ali da će i u tim okvirima biti prijateljska. Koliko povlašćena cena gasa utiče na odluku Srbije o sankcijama?\n„EU nije neka namrštena žena koja neće da daje pare. Pitanje pridruživanja je pitanje vrednosti. Svaki građanin EU daje svoj novac nama u Srbiji da razvijamo demokratiju, novac EU nije imaginarna stvar i bankomat pa malo hoćemo, malo nećemo, nego svaki građanin EU se odrekao svog dela poreza da bi nama dao škole, bolnice, puteve. Drugo vrednosno-civilizacijsko pitanje je biti protiv rata i stradanja desetina hiljada ljudi. Pa mi znamo šta je doneo rat”, kaže Marinika Tepić.\nS druge strane, Dušan Proroković kaže da bismo već bili u Evropskoj uniji da je Brisel ozbiljno računao na nas.\n„To znači da nisu ozbiljno računali sa nama, ostavili su nas na periferiji, na repu svih dešavanja i mi smo morali da se snalazimo. Otuda i ovakva spoljna i bezbednosna politika Srbije. Sad menjati i praviti neki zaokret, plašim se da bi ostavilo dramatične posledice”, rekao je Proroković.\nPrvo je pitanje cene energenata, kaže predstavnik Zavetnika.\n„Danas kada cena gasa na tržištu fluktuira između 1.100 i 1.600 dolara, mi plaćamo 270 dolara. Koji će to strani investitor otići iz Srbije kada je tolika cena energenata, kada je jeftina radna snaga, kada na kraju krajeva imate i dostupnost nekim drugim tržištima, ne samo tržištu EU. Što se fondova tiče, to je samo pokušaj da nam prodaju ciglu, nismo se mi osevapili nešto puno od toga. Bilo je neke koristi, ali da je to sad nešto epohalno uticalo na naš BDP – nije i zapravo bi bilo dobro analizirati ovaj trenutak, da vidimo koliko smo takvim pristupom dobili, a koliko izgubili”, rekao je Proroković.\nMarinika Tepić kaže da u njenoj stranci „imaju problem sa neobjektivnim i strastvenim odnosom prema Rusiji”, a da zauzvrat imamo, kako kaže, „sramotu” što se nismo svrstali među one države koje žele ekonomski da kazne donosioce odluka.\n„Postoje različiti paketi sankcija i postepeno uvođenje i ja mislim da će Srbija biti jednom u tom da će morati da se opredeli i ja mislim da je sada već taj momenat”, kaže Tepićeva.\nBoško Obradović kaže da Srbija treba da gleda sebe i svoju ekonomiju.\n„Ostalo je samo da nam zaprete NATO bombardovanjem i da iskoriste sve iz arsenala zapadnih pritisaka na Srbiju, ali ono što je nesumnjivo jeste da Srbija treba da gleda sebe i da se okrene svojoj ekonomiji, svojoj proizvodnji hrane, robnim rezervama, treba da priprema apsolutno sve uslove da preživi ovo složeno vreme. Nakon ukrajinske krize, treba tražiti partnere i na zapadu i na istoku i na severu i na jugu. Ja sam okrenut prema svim stranama sveta gde možemo da pronađemo naš nacionalni i državni i ekonomski interes”, rekao je Obradović.\nNavodi da se Zapad sve češće postavlja neprijateljski prema Srbiji.\n„Ja nemam nikakav problem da imamo saradnju i sa EU i sa brojnim evropskim zemljama i treba to da negujemo, ali zašto i dokle uslovljavanja? Dvadeset godina se stavljaju uslovi pred Srbiju, od toga da predamo sve svoje ratne i političke prvake, do toga da priznamo lažnu državu Kosovo pa sada i sankcije Rusiji, kao da nema kraja tim ucenama. Čak i kada bismo uveli sankcije Rusiji, ne bi to bio kraj – sledilo bi nešto drugo”, smatra Obradović.\nMože li se bez ruskog gasa\nDobrica Veselinović ukazuje da Srbija treba mnogo više da se oslanja na obnovljive izvore energije.\n„Mi nemamo obnovljive izvore energije, što je moglo da se uradi i zato je pravi trenutak da ozbiljno pristupimo tome, jer u konačnici građanke i građani Srbije će patiti od tih loših dogovora koji su ekonomski dogovori i koji jesu povezani sa izvorima energije, i zato ne smemo da dozvolimo da se snabdevamo samo iz jednog izvora bilo koje vrste energije”, kaže Veselinović.\nBajatović kaže da mi ni do sada nismo dominantno uvozili rusku naftu i da ne razume zašto bi Srbija bila kažnjena.\n„Što se tiče gasa, ja mogu odgovorno da vam kažem – u narednih 5-7 godina šta god da bude preduzimala EU, a tim više Srbija, rešenja gasne jednačine bez ruskog gasa nema! To nije moguće”, navodi Bajatović.\nPozicija Srbije neće biti laka, ali imali smo i do sada krize, kao kada je korona poremetila lance proizvodnje i distribucije, kaže Miloš Jovanović.\n„I sad su dve velike zmelje u sukobu i one izvoze žitarice i naftu i gas i međunarodno tržište je poremećeno i nikom neće biti lakše i bolje. Da li ćemo mi pretrpeti neke ozbiljnije posledice zbog svega toga, treba videti”, rekao je Jovanović.\nNe veruje da bi nas EU kaznila ili nam uvodila sankcije:\n„Ni do sada EU nije kažnjavala, još manje verujem da bi nama uvodila sankcije jer kao suverena država i nečlanica imamo pravo na svoj stav, ali da li bi bila malo usporena ekonomija, da li bi bilo manje investicija – sve je to moguće. To opet treba videti, ali kad imamo na umu ove razloge zašto ne treba uvoditi sankcije, a ja bih dodao još jedan – ovo nije rat Rusije i Ukrajine, ovo je rat Zapada i Rusije i u tom kontektu bi bilo ispod časti i nedostojno naše istorije da se stavimo na stranu NATO pakta.”\nBalint Pastor kaže da Rusi ne bi ni osetili kada bismo im uveli sankcije, ali da bismo mi osetili krizu. Vlast, ističe, mora da vodi računa o interesu građana.\n„Naravno da u ovoj situaciji nema crno-bele situacije, zbog toga što je stvarnost mnogo složenija i komplikovanija, ali onda je lako opoziciji da kažu ‘treba da se odlučite na evropskoj strani’, ali ukoliko dođe u zimu do kolapsa za privredu, za građane, za to neće opozicija biti kriva, nego vlast”, rekao je Pastor.\nKome bi naštetile sankcije\nNajveći deo ukupne trgovinske razmene Srbija ima sa EU, oko 60 odsto. Dve trećine investitora u Srbiji dolazi iz Evrope. Može li to da utiče na opredeljenje naše zemlje?\nDa li bi usaglašavanje sa politikom Evropske unije i u pogledu sankcija Rusiji donelo benefite, možda ubrzalo evrointegracije Srbije? Da li bi neusaglašavanje izazvalo neku kaznu?\n„Znate kako, vrlo malo zemalja širom sveta je uvelo sankcije Rusiji, izuzev EU i nekih najbližih saradnika SAD u svetu. Većina sveta se opredelila da ipak stoji po strani uključujući i neke bliske saveznike SAD, mislim na Izrael, pa članice NATO pakta kao što je Turska, tako da slika nije baš toliko crno-bela. Mislim da je strašno važno da se na otvoren način kaže kakve bi bile posledice neuvođenja sankcija, da li to neko nama kao državi preti i na koji način, da li nam preti ekonomski, da li nam preti nedajbože vojno, da prosto razumemo koje su to stvari na stolu”, kaže Jeremić.\nBrnabićeva ističe da, kada je reč o međunarodnom pravu i poštovanju pravnog poretka UN, Srbija nije ostala neutralna kada je reč o ratu u Ukrajini.\n„Mi smo se politički oglasili, imamo jasan stav i on je u skladu sa EU, a to je da osuđujemo agresiju na Ukrajinu i da poštujemo teritorijalni integritet Ukrajine i da smatramo veoma pogrešnim kršenje tog teritorijalnog integriteta. Sankcije su drugo pitanje. Ali sada se zamenjuju teze, da mi u potpunosti nismo usklađeni sa EU. Ne, mi smo jedina strana koja poštuje međunarodno pravo i međunarodni pravni poredak i u tom smislu je naša pozicija još teža”, navela je Brnabićeva.\nBalint Pastor ne smatra da bi uvođenje snakcija preterano ubrzalo naš put kao EU, dok bi negativna strana bile katastrofalne ekonomske posledice po građane Srbije.\n„Ja očekujem da će biti pritisaka i nisam siguran da ćemo uspeti jako dugo da odolimo, ali se nadam da hoćemo zbog toga što je to ekonomski interes Srbije, odnosno svih građana Srbije”, rekao je predstavnik SVM-a.\nDobrica Veselinović smatra da u takvim situacijama, u ovakvoj geopolitičkoj konstelaciji, mala zemlja kakva je Srbija ne sme da kalkuliše, nego mora jasno da odabere stranu.\n„Mislim da u ovoj situaciji, kada mi pokušavamo da vagamo između jednog nasilnog agresorskog čina od strane Rusije i jednog zajedničkog evropskog odgovora, mi ne smemo da budemo između i nesvrstavanje je čin odabira one druge strane na kojoj ja mislim da ne treba da budemo, a to je strana Rusije”, rekao je Veselinović.\nMiloš Jovanović kaže da razume logiku i da ne treba da guramo prst u oko velikim silama, ali da treba biti čovek.\n„Ako ste čovek i država i nacija, a Srbi su to uvek bili i ne bismo opstali da to nismo bili, onda bismo danas svi bili deo Turske imperije, ali hajde da malo uredimo svoje dvorište, ništa nas ne sprečava, ni Moskva ni Berlin, nezavisno od ove krize, a to ne radimo”, navodi Jovanović.\nBajatović ne misli da bi investitori otišli.\n„Može da bude pretnja da vas skinu sa tržišta kapitala ili da vas ucenjuju da će investitori da odu, ne mislim da će da odu, može da se desi, jer odluke EU su političke, a dokle god su političke one su iracionalne i nisu dobre i zato sam ja protiv, jer sankcije nikom ništa nisu donele. To je loše iskustvo i ti talasi sankcija se rešavaju”, kaže Bajatović.\nBrnabićeva kaže da je ovo kompleksna situacija za nas, zato što smo mi jedina zemlja koja poštuje međunarodno pravo, poredak i UN.\n„Ne menjamo svoj odnos u skladu sa okolnostima ili onome što nam prija ili ne prija, šta nam odgovara. Srbija je u jako specijalnoj situaciji, ali preko 80 dana odolevamo da uvedemo sankcije Ruskoj Federaciji zato što to nije u našem nacionalnom interesu, a ako se bude pokazalo da to jeste u našem najboljem nacionalnom interesu i da je cena neuvođenja sankcija previsoka i mi to ne možemo da izdržimo, onda to mora biti predmet debate, ali to mora biti naša odluka”, ističe Brnabićeva.\nBrnabić: Samo u slučaju Srbije se ne spominje rezolucija SB UN\nSrbija je usvojila deklaraciju u UN kojom se osuđuje ugrožavanje teritorijalnog integriteta Ukrajine. Slično je bilo u još dve situacije, ali ekonomskim sankcijama se i dalje opire.\nAko velike sile ne poštuju međunarodno pravo, nego samo ona pravila koja su u njihovom interesu, koja je cena principijelnosti za zemlju kao što je Srbija?\n„Dakle, najveći broj onih koji se pozivaju na poštovanje teritorijalnog integriteta Ukrajine po svaku cenu, prekršio je teritorijalni integritet Republike Srbije i rezoluciju 1244 SB UN. Vi kada pogledate polisi pejper i dokument G-7 nakon sastanka 14. maja, videćete kada pričaju o bilo kom svetskom problemu, o Libiji, Sudanu, Jemenu, Iranu, pozivaju se na poštovanje SB UN, pa čak i kada se govori o međunarodnom terorizmu, G-7 poziva da se poštuje rezolucija SB UN, kao garant međunarodnog pravnog poretka koji će obezbediti da imamo mir u svetu. Samo u slučaju Srbije nećete naći pomen rezolucije 1244 SB UN. Zato što su sve zemlje G-7 prekeršile rezoluciju 1244”, pojašnjava Brnabićeva.\nRat u Ukrajini tema i pre i posle izbora\nRat u Ukrajini gotovo da se poklopio sa predizbornom kampanjom u Srbiji i na neki način postao jedna od ključnih tema. Čak su neke liste negodovale što je ta tema dominantna i u predizbornim debatama.\nPo izbijanju sukoba tog jutra 24. februara, neke stranke, uglavnom članice opozicione koalicije oko SSP-a, oglasile su se saopštenjima pozivajući na prekid rata, na poštovanje međunarodnog prava i teritorijalnog integriteta Ukrajine.\nAko tada nije bilo u saopštenjima, da li je reči o sankcijama Rusiji bilo? Među njima su bile gotovo sve članice koje su činile opozicionu koaliciju okupljenu oko SSP-a.\nDa li su stavovi iz saopštenja od 24. februara kad je sve počelo ostali isti i posle izbora 3. aprila pa i danas, 24. maja?\n„Narodna stranka neće biti u vladi nakon ovih izbora, ona će biti u Skupštini, izneti svoj stav. Pitaćemo vlasti šta se to sa druge strane nalazi, ali ono što mislim da je strašno, da ne dođe do iskretanja izbornih obećanja. Postoje stranke i vlasti i opozicije koje su pre izbora pričale ‘ne, mi nikada nećemo uvoditi sankcije, a danas čujemo neku drugu pesmu”, rekao je Jeremić.\nNa pitanje da li misli na SSP, Jeremić odgovara:\n„Narodna stranka je veoma pažljivo nastupala povodom ovog pitanja jer smo svesni u šta sve ovako jedna komplikovana stvar može da se razvije. Narodna stranka je ozbiljna državotvorna stranka i mi uvek merimo pre nego što presečemo, a kad jednom donesemo odluku, tada držimo reč”, rekao je Jeremić.\nDa li je stav SSP-a promenjen posle 3. aprila? Marinika Tepić kaže da joj je žao što u kampanji Narodna stranka nije htela da 24. februara osudi agresiju.\n„Tad je bilo jasno da imamo različite stavove i isto tako svi smo se nadali da će rat da se završi i da je irealno da će biti moguće da će ta sumanutost biti tvrdoglava, da se nastavi sa ubijanjem ljudi i mi smo apelovali da rat stane, ali okolnosti su se promenile, svet se podelio”, kaže Tepićeva.\nRazličiti stavovi unutar SNS-a\nPo pitanju eventualnih sankcija Rusiji različiti stavovi uočljivi su i u stranci koja je osvojila najviše glasova. Saopštavaju ih članovi, a najaktivniji su Dragan Šormaz i Vladimir Đukanović, i to uglavnom na društvenim mrežama i to u rasponu od otvorene podrške Rusiji i protivljenja sankcijama do otvorenog zalaganja za sankcije i agitovanja za NATO.\nBrnabićeva kaže da o tome debatuju u stranci, ali da o jednoj, kako kaže, najvažnijoj stvari ne debatuju, a to je da kakva god odluka bila mora biti naša.\n„Ne mogu da razumem određene zemlje koje samo uzmu i implementiraju tuđu odluku u kojoj niti su učestvoavali niti su pitani. Bez obzira na svoju debatu, svoju suverenost, svoje donošenje odluka, u okviru SNS-a ne debatujemo o jednoj stvari, a to je da moramo da zaštitimo naše pravo da samostalno donosimo odluke, a to pravo smo jako teško stekli tek kad je Aleksandar Vučić postao predsednik Vlade 2014. godine. Moramo da branimo naš nacionalni interes i to je politika SNS-a. Imamo članove koji misle ovako ili onako, ali svi zajedno mislimo isto, da te odluke moraju biti naše i različitost naše debate i balansiranja i odmeravanje toga šta je veća korist, šta je veća šteta i da poštujemo međunarodno pravo i međunarodni poredak, jer male zemlje kao Srbija može samo međunarodno pravo da spasi”, obrazlaže Brnabićeva.\nKo će odlučivati o sankcijama\nKonačno – ako sankcije budu na dnevnom redu, na čijem će se stolu naći? Da li je to pitanje za novu vladu ili za debatu u Skupštini? Ili o tome treba da se izjasne građani na referendumu?\n„Ako neko predlaže promenu državne politike, zbog toga bi se moralo raspravljati u parlamentu, a ako postoje bilo kakve nedoumice, neka se raspiše referendum i neka se građani izjasne o tome, baš zbog posledica koje mogu biti veoma krupne, ovo su epohalne promene u međunarodnim odnosima, nešto što se nije dešavalo od tridesetih godina 20. veka. Posledice ove krize videćemo tek za nekoliko godina. Svet neće izgledati ovako kako izgleda danas, zato ovo nije odluka kojom treba da se bavi jedan čovek, ni desetak ljudi koji će sačinjavati kabinet premijera, nego da se o tome povede rasprava u Skupštini i da se eventualno raspiše referendum”, kaže Dušan Proroković.\nBalint Pastor smatra da referendum nije potreban i da o tome može da odluči Vlada. Boško Obradović napominje da vlada u v. d. statusu ne bi smela da odlučuje.\n„Novi skupštinski saziv, nažalost, još nije formiran. Ne bi bilo dobro da jedan čovek, makar bio predsednik, o tome odlučuje. O tome stvarno treba da se otvori rasprava u Narodnoj skupštini, a posebno tu odluku moraju dodati građani na referendumu, ponavljam, jer apsolutno niko od učesnika pre izbora nije bio za uvođenje sankcija Rusiji”, rekao je Obradović.\nMiloš Jovanović smatra da bi referendum bio bežanje od odgovornosti:\n„Referendum može za EU, ili za NATO ili neutralnost, ali zaista za te akutne teme, a ovo je važna tema, ali nije toliko važna da otvaramo referendum. Ja mislim da je to za Vladu odnosno za Skupštinu i Vlada mora da odluči i snosi posledice”, navodi Jovanović.\nI Tepićeva kaže da tu odluku formalno treba da donese Vlada ili parlament.\n„Nadam se da će što pre to doći na dnevni red jer život je brži od politike”, rekla je Tepićeva.\nVeselinović smatra da je odluka na novom parlamentu, a ni Jeremić ne misli da bi za to pitanje mogao biti raspisan referendum.\n„Ne očekujem da bi oko toga mogao da bude raspisan referendum, jer za takvim nečim nema potrebe, mislim da je javno mnjenje vrlo jasno po tom pitanju, mislim da je ogromna većina ljudi protiv sankcija upravo zbog toga što mi imamo takvo iskustvo, mi smo bili pod sankcijama, a bili smo i predmet agresije tako da Srbija ima i te kako šta da kaže na tu temu. E sad, u Skupštini je neophodno govoriti o politici kako bi oni koji donose odluke, izvršna vlast, mogli da to urade uz punu institucionalnu, ustavom predviđenu podršku”, naveo je Jeremić.\nBajatović ističe da se zna da je ovde prorusko raspoloženje naroda, a podrška EU sve manja.\n„Dakle, odgovor na to pitanje treba da da politička elita u Srbiji i da snosi odgovornost”, rekao je Bajatović.\nBrnabićeva je rekla da su joj savetnici rekli da to može da uradi i Vlada i Narodna skupština.\n„A da li će to biti pitanje na referendumu može da se desi. Na kraju krajeva, mi smo promenili Zakon o referendumu da bi postojala lakša mogućnost da se narod zaista i pita, na kraju, izuzetno je važno pitanje“, rekla je premijerka.\nKo će doneti konačnu odluku, još nije poznato. Ako to bude pitanje za novi saziv parlamenta, onda o tome neće biti reči pre juna, jer još nema konačnih rezultata izbora, pošto se glasanje ponavlja na jednom biračkom mestu. Ako to bude pitanje za novu vladu, onda se rok produžava za još tri meseca.\nPre svega toga, najavljen je dolazak u Beograd nemačkog kancelara Olafa Šolca, a još pre toga, ove nedelje, očekuje se razgovor Aleksandra Vučića i Vladimira Putina. Možda bismo tada mogli da dobijemo i neke konkretnije odgovore.\nPreporučujemoDveriDSSEUZavetniciMoramoNarodna strankaNe davimo BeogradreferendumRusijasankcijeskupštinaSNSSPSSSPUkrajina


Ruska vojna infrastruktura koristiće se za lansiranje civilnih satelita - Sputnjik Srbija\n03:49 23 April 2021\n10:57 12.09.2020 Preuzmite kraći link\nRuska vlada odobrila je upotrebu vojne infrastrukture za lansiranje svemirskog sistema „Gonjec M“ u orbitu, saopštila je pres-služba vlade.\n„Sistemi za vojnu namenu moći će da se koriste za naredna lansiranja rakete-nosača ‘Sojuz 2.1b’ sa kosmodroma ‘Pleseck’. Ovu naredbu potpisao je premijer Mihail Mišustin“, navodi se u saopštenju.\nRadi se o planiranom lansiranju sistema ‘Gonjec M’ u orbitu, koji obezbeđuje veze van područja pokrivenosti mobilnih operatera. Takođe, kao korisni teret biće lansirano nekoliko satelita koje su napravili ruski univerziteti, kao i svemirski moduli iz Finske, Sjedinjenih Američkih Država, Kanade, Litvanije, Ujedinjenih Arapskih Emirata i Nemačke. Među njima su uređaji za testiranje IoT tehnologija, istraživanje svemira i identifikaciju civilnih brodova.\nU sopštenju se napominje se da će ova odluka omogućiti da se industriji privuku dodatna vanbudžetska sredstava, kao i da se ojačaju pozicije Rusije na globalnom tržištu svemirskih usluga.\nRanije je saopšteno da je za 28. septembar i u novembru-decembru 2020. godine planirano da se prvi put lansira šest satelita „Gonjec M“ na dve rakete-nosača „Sojuz 2.1b“ sa potisnim raketnim blokovima „Fregat“ sa kosmodroma „Pleseck“. Pre toga, on je lansiran raketama „Rokot“. Planira se da se ubuduće ovi sistemi lansiraju sa kosmodroma „Vostočni“.\nGonjec M, lansiranje, komunikacioni satelit


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Crnogorci nijesu ničiji Spartanci\nPAŽIN ODGOVORIO IRINEJU 17. 10. 2018. 06:51 >> 08:01 25\nPAŽIN ODGOVORIO IRINEJU\nVremena kada su zagovornici ovakvih ideologija vedrili i oblačili regionom su iza nas i što prije patrijarh Irinej to shvati, to će prije postati uvažen kao gost u Crnoj Gori, poručio je potpredsjednik Vlade i ministar pravde Zoran Pažin.\nKomentarišući izjavu patrijarha Srpske pravoslavne crkve (SPC) Irineja "da je Crna Gora srpska Sparta", Pažin je rekao da nimalo nije “impresioniran pohvalama patrijarha Irineja u kojima Crnu Goru naziva 'srpskom Spartom'".\n"Ovakva navodna pohvala ukriva neprihvatljivu ideologiju da postoji samo jedna pravovjerna etnička i vjerska zajednica u Crnoj Gori, koja je starija i važnija od svih drugih, pa i od same države”, naglasio je Pažin za PObjedu.\nCrnu Goru, istakao je, “stvorile su, izgradile i sačuvale njene različitosti i na tim vrijednostima je u najtežim vremenima, uprkos pogubnim velikonacionalnim ideologijama, sačuvala mir i utrla put svojoj, evropskoj, budućnosti”.\n“Zato se danas nikako naši građani ne mogu prepoznati u ulozi 'Spartanaca' bilo čije velikonacionalne ideologije i ne mogu prihvatiti konstrukciju po kojoj postoji jedna superiorna etnička i vjerska grupa iz koje su se navodno izrodile sve ostale nacije i vjerske zajednice”, poručio je Pažin srpskom patrijarhu.\nZoran Pažin Patrijarh Irinej\nPrioritet CG otvorena ekonomija\n21. 10. 2019. 1\nNeće raspravljati o radu ministra Pažina\n21. 10. 2019. 2


Srbija je prva tri boda u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo upisala pobedom nad Republikom Irskom, dok je do trijumfa stigao i Portugal, koji je slavio protiv Azerbejdžana - 1:0 (0:0).\nTeže nego što se očekivalo glavni favorit u A grupi, predvođen jednim od najboljih igrača današnjice, Kristijanom Ronaldom, stigao je pobede, koja je plod autogola gostiju.\nNakon jedne krajnje nesmotrene reakcije defanzivca Azerbejdžana Maksima Medvedeva i golmana, a posle centaršuta Nevesa, Portugal je stigao do vođstva.\nNaime, čuvar mreže Azerbejdžana je u 36. minutu pokušao da "boksuje" loptu, ali se blizu njega našao dafanzivac kog je ista pogodila, a onda završila u mreži.\nIzabranici Feranda Santoša su od prvog do poslednjeg minuta diktirali tempo i imali loptu u nogama, stvarali šanse, ali nisu uspeli da pronađu put do mreže iz čak 15 šuteva u okvir gola protivnika.\nKvalifikacije za SP - A grupa, 1. kolo\n(Vlahović 40, Mitrović 69,75 - Braun 18, Kolins 86)


Blic - Pre sat i 37 minuta Pevačica Fahreta Živojinović, poznatija kao Lepa Brena, tužila je Brčko distrikt 14. oktobra prošle godine za naknadu štete od 200.000 konvertibilnih maraka (102.683 evra), jer joj je oduzeto pravo građenja, a pred lokalnim pravosuđem u toku je glavna rasprava. Pozivajući se na dokument iz Pravobranilaštva u Brčkom, "Dnevni avaz" navodi da je Lepa Brena jedna od 62 pravna i fizička lica čija je tužba protiv Brčko distrikta veća od 50.000 KM. Ukupna potraživanja ova 62 pravna i fizička lica od Brčko distrikta iznose 148.820.269 KM. Distrikt su tužili i Dragomir Jurošević i Raco Simić, koji traže odštetu od 148.290 i 766.050 KM na ime naknade štete zbog neosnovanog lišavanja slobode, jer su bili pritvoreni zbog sumnje da su počinili ratni zločin u Brčkom, što nije dokazano. Prema tvrdnjama nekoliko visokih funkcionera u Vladi Brčko distrikta, ova lokalna zajednica bi mogla da bankrotira zbog velikog broja tužbi, odnosno većih i manjih odštetnih zahteva, koji se nezvanično procenjuju na oko 300 miliona KM\nOriginal postavio Bucko22 Ne mogu da je podnesem tu Fahretu samo zato sto je ka muslimanka uzela Srbina za muza.Bolje joj je bilo da je uzela za muza Halida ili Ferida.Ne znam koliko vi to shvatate ozbiljnim ali nisam za mijesane brakove.Bolje da je Crnca uzela nego sto je uzela Srbina.\nOriginal postavio Bucko22 Salim se, naravno.Iz kulture nikad mi ne bi bilo krivo da muslimanka uzme nemuslimana jer to jedan prirodni kompromis izmedju svih muskaraca.


Globalno zagrevanje odgovorno za 37 odsto smrtnih slučajeva uzrokovanih vrućinom – Sandžaklija\nNova usavršena tehnika modeliranja omogućila je naučnicima da izračunaju konkretan doprinos globalnog zagrevanja vremenskim događajima, kao što su na primer, toplotni talasi, oluje ili suše.\nU periodu između 1991. i 2018. globalno zagrevanje uzrokovano ljudskom aktivnošću bilo je odgovorno za 37 odsto smrtnih slučajeva povezanih sa izlaganjem visokoj temperaturi vazduha, otkriće je nove studije objavljene 31. maja u naučnom časopisu Nature Climate Change, prenosi sajtKlima101.\nNova usavršena tehnika modeliranja omogućila je naučnicima da izračunaju konkretan doprinos globalnog zagrevanja vremenskim događajima, kao što su na primer, toplotni talasi, oluje ili suše. Da bi ovaj uticaj globalnog zagrevanja sagledali i sa aspekta posledica na javno zdravlje, autori studije sakupili su podatke o izmerenim temperaturama i stopi smrtnosti za vreme toplih perioda sa 732 lokacije iz 43 države tokom 28 godina.\nIstraživači su izračunali rizik za smrtni ishod od ekstremne temperature na svakoj do lokacija. Takođe, ispitivali su dve simulacije klimatskog sistema. U jednoj je uračunato zagrevanje sveta uzrokovano antropogenom emisijom gasova sa efektom staklene bašte, dok u drugoj nije, nakon čega su uporedili broj smrtnih slučajeva iz oba scenarija.\nRezultati su pokazali da je više od jedne trećine smrtnih slučajeva uzrokovanih vrućinom posledica globalnog zagrevanja, a ukupni broj smrtnih ishoda sa svih lokacija zajedno na godišnjem nivou je oko 9700. U najviše pogođene regije spadaju delovi južne Azije, južne Evrope i srednje i Južne Amerike.\nKako je profesor Vladimir Đurđević pisao u autorskom tekstu za Klima101 – toplotni talasi, periodi abnormalno toplog vremena u odnosu na lokalne karakteristike klime, dešavali su se i u prošlosti. Međutim, istraživanja pokazuju da je zagrevanje planete doprinelo da ih na globalnom nivou danas ima pet puta više u odnosu na broj koji bi očekivali u klimi predindustrijskog perioda. Pored toga, oni danas zahvataju 50 odsto više teritorije nego sredinom dvadesetog veka.\nU Srbiji se sredinom dvadesetog veka u proseku godišnje dešavao jedan toplotni talas, a prosečna dužina njegovog trajanja je bila 6 dana. Profesor Đurđević navodi da je tokom prethodnih 10 godina prosečni broj toplotnih talasa po godini bio skoro 4, dok je njihovo ukupno trajanje u proseku bilo oko 28 dana.\nTokom jednog od najintenzivnijih toplotnih talasa sa izuzetno visokim temperaturama, koji se dogodio u julu 2007. godine, kod starijih osoba u Srbiji zabeležena je dodatna povećana smrtnost od 76 odsto, u odnosu na uobičajene vrednosti za to doba godine.\nUkoliko se ne ispune ciljevi postavljeni Pariskim dogovorom i u narednim decenijama ne odustane od sagorevanja fosilnih goriva, u Srbiji bi u proseku mogli da imamo oko 4 toplotna talasa više nego danas, koji bi bili i znatno duži. Pojedine ekstremne godine mogle bi biti jedan skoro neprekidni toplotni talas. Ukoliko se porast srednje globalne temperature ograniči na rast od 2°C, u Srbiji bi se u proseku godišnje javljala dva toplotna talasa više nego danas.\nFilmom ‘Faith i Branko’ počinje 4. AJB DOC Film Festival


Koalicija "Za Republiku": RS ide u pogrešnom pravcu, alternativa je nužna!\nNaslovna/Politika/Koalicija “Za Republiku”: RS ide u pogrešnom pravcu, alternativa je nužna!\nPredsjednici SNS-a, PUP-a i Izvorne Srpske, Darko Matijašević, Ilija Vujičić i Vitomir Popović, danas su ozvaničili saradnju i odluku da na oktobarske izbore izađu sa zajedničkim listama, te nastupe kao politički blok “Za Republiku”, javlja srpskacafe.com\nPredsjednik Srpske napredne stranke Darko Matijašević rekao je da će pomenuti blok dati značajan doprinos političkoj sceni Republike Srpske, FBiH ali i regiona.\nNaglašavam, želja nam je da na ovom prostoru primjenimo model SNS-a Srbije i predsjednika Aleksandra Vučića. Odlikovaće nas umjereni nacionalni i odmjereni racionalni patriotizam, a primarni cilj nam je ekonomska obnova. Pomoćićemo Srbima u Federaciji BiH, ali i matici Srbiji oko svih stateških nacionalnih politika. Jer nema dilema da će se srpska nacionalna politika i opšta politika voditi u Beogradu. Opšta srpska politika, za dobrobit svih, za dobrosusjedstvo, mir i pomirenje, stabilizaciju BiH vodiće se primarno u RS sa stanovišta Srpske napredne stranke i novoformirane koalicije „Za Republiku“ – rekao je Matijašević.


SERIJA A: Lacio u drugom delu 'slomio' Atalantu, uzbudljivo na Siciliji (VIDEO) - Evropske lige, Fudbal\nSERIJA A: Lacio u drugom delu ‘slomio’ Atalantu, uzbudljivo na Siciliji (VIDEO)\nAleksandar Milosavljević 13.12.2014., 22:46\nU subotu su odigrana dva meča 15. kola Serije A, a u oba su trijumovali domaći timovi – Palermo protiv Sasuola, a Lacio protiv Atalante.\nNa Siciliji je posle vodećeg gola Palerma već u trećem minutu bilo prilično dosadno sve do same završnice, a onda je Pavoleti postigao izjednačujući gol za Sasuolo. Iapk, serija utakmica gostiju bez poraza prekinuta je na Enco Barbera stadionu pošto je Beloti u trećem minutu nadoknade uizgubljenog vremena doneo trijumf „slonovima“.\nNa Olimpiku u Rimu nije bilo golova sve do 51. minuta kada je Mauri prvi put savladao Sportijela, a onda su u narednih pola sata viđena još dva pogotka za ubedljjiv trijumf Lacija protiv Atalante. Kod trećeg gola asistent Senadu Luliću bio je Dušan Basta koji je odigrao ceo meč, za razliku od Filipa Đorđevića kojeg je u 76. minutu zamenio Kloze.\nLacio će makar do sutra popodne biti treći na tabeli pošto ima bolju gol razliku od Đenove,a oba tima imaju po 26 bodova. Palermo sa 21 se nalazi na deobi 7. pozicije sa Milanom i Udinezeom, Sasuolo je na 11. mestu, a Atalanta na 14.\nPalermo – Sasuolo 2:1 (1:0)\n(Rigoni 3, Beloti 90+3 – Pavoleti 85)\nLacio – Atalanta 3:0 (0:0)\n(Mauri 51, 71, Lulić 81)\n12.30h Juventus – Sampdorija\n15.00h Parma – Kaljari\n15.00h Udineze – Verona\n18.00h Ćezena – Fiorentina\n20.45h Milan – Napoli\n19.00h Empoli – Torino\n21.00h Kjevo – Inter\nPrethodna vest JEDNOGLASNO: Gašić i Milosavljević pronašli razloge za zasluženi poraz u Zadru\nSledeća vest ABA: Mega bolja od Metalca u srpskom duelu na Jadranu\nJEDNOGLASNO: Gašić i Milosavljević pronašli razloge za zasluženi poraz u Zadru\nABA: Mega bolja od Metalca u srpskom duelu na Jadranu


EBRD dala zajam od 35 miliona evra Kontroli letenja Srbije i Crne Gore\nEBRD: Zajam od 35 miliona evra Kontroli letenja Srbije i CG\nBiznis Autor:Beta05. jan. 201815:32 > 15:38\nZajam će biti iskorišćen za finansiranje nadgradnje hardvera i softvera sistema SMATSA za kontrolu letenja i sistema za obradu podataka, kao i za unapredjenje sistema vazduhoplovne fiksne telekomunikaicione mreže (AFTN) i sistema za razmenu poruka u vazduhoplovstvu (AMHS), navodi se u saopštenju.\nProjekat je deo šireg programa „Jedinstveno evropsko nebo“ koji za cilj ima unapređenje bezbednosti, povećanje kapaciteta i efikasnosti vazdušnog saobraćaja.\n„Jedinstveno evropsko nebo“ je inicijativa kojom rukovodi Evropska komisija kako bi usaglasila modernizaciju evropske infrastrukture za upravljanje vazdušnim saobraćajem.\nEBRD i SMATSA su ranije sarađivali 2005. godine kada je banka obezbedila zajam od 33,5 miliona evra za program modernizacije. Uspešno okončanje projekta iz 2005. godine je omogućilo da SMATSA unapredi usluge, uskladi ih sa panevropskim standardima, i da radi u skladu sa smernicama Eurocontrol-a.\nEBRD je uložio više od 4,6 milijardi evra u ekonomiju Srbije, od čega većina investicija podržava privatno preduzetništvo.\nCrna GoraEBRDKontrola letenjaSrbijazajam


Marković: "Političari da daju pare, sport ostaviti sportistima" - Sportske.net\nMarković: "Političari da daju pare, sport ostaviti sportistima"\nPredsednik Skupštine grada Jagodina Dragan Marković Palma poželeo je danas fudbalskim reprezentativcima Srbije puno uspeha u meču protiv Makedonije.\nPrijemom koji je priređen za reprezentaciju Srbije u Skupštini grada, Dragan Marković Palma poželeo je 'Orlovima' sreću u sutrašnjem meču protiv Makedonije.\n"Ovo je mlada reprezentacija i mi imamo dobru budućnost u fudbalu."\n"Naš savez, stručni štab na čelu sa selektorom učinili su sve što mogu. Molim političare da se ne bave sastavljanjem ekipa i suđenjem, nego da vas svi bodrimo i damo podršku, a vi da date maksimum", rekao je Marković.\n"Siguran sam da će kroz godinu, dve biti rezultata i da će svi da se boje 'plavih' kada je u pitanju fudbal u Evropi", dodao je Marković.\nOn je poručio reprezentativcima Srbije da se nakon karijere u inostranstvu vrate u Srbiju.\n"Ako se naša legenda Siniša Mihajlović, koji je toliko dugo igrao u najboljim klubovima, vratio u Srbiju, očekujem da se i vi vratite posle vaše karijere", kazao je Marković.\nMarković je imao poruku i za političare.\n"Političari treba da daju pare, a da sport vode oni koji znaju sport. Meni je dva puta nudjeno da budem predsednik Fudbalskog saveza Srbije, a ja sam to odbio. Ja sam bio sportista i sportski sam radnik dugo godina, a vidim neke političare koji hoće da udju u neki savez, a da nikada u životu nisu potrčali osim kada ih je pojurilo komšijsko kuče", rekao je Marković.\nSelektor Siniša Mihajlović je rekao da je prvi put u Jagodini, kao i fudbalska reprezentacija i pozvao je žitelje Jagodine i Pomoravlja da dođu na sutrašnju utakmicu i podrže reprezentaciju.\nDragan Markovć je selektoru Mihajloviću poklonio bokserske rukavice i trenerku Kik boks kluba "Palmini tigrovi", čiji je Marković vlasnik.\nMarković je od članova reprezentacije dobio plaketu Fudbalskog saveza Srbije, dres sa brojem deset sa njegovim imenom i loptu sa potpisima svih reprezentativaca.\nPoslednja utakmica u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo između Srbije i Makedonije igra se sutra od 20.30 u Jagodini.


Radio Kosovo zabranio emitovanje ispovesti o stradalim Srbima | Radio Kosovska Mitrovica\n13. January, 2021 18:15 |\nUredništvo Radio Kosova u Prištini jednostrano je odlučilo da prekine emitovanje serijala audio drama posvećenih nestalim osobama, zato što se u nekoliko emisija govori o nestalim Srbima na Kosovu. Autor radio drama je produkcija “Integra” iz Prištine pod vođstvom Kuštrima Koljićija, prenosi RTS.\nAudio drame su nastale na osnovu knjige uspomena “Živeti sa sećanjima na nestale”, koja otkriva priče 10 porodica sa 33 nestale osobe tokom sukoba na Kosovu.\nNakon finalizacije produkcije audio drama, razumevanjem i dogovorom, “Integra” i Radio Kosovo postigli su sporazum da se 10 epizoda emituje na Radio Kosovu, bez nadoknade.\nIz nevladine produkcije “Integra” naveli su da su počeci saradnje sa Radio Kosovom bili korektni, da je premijera prve epizode audio drame emitovana 14. decembra 2020. godine, a sutradan repriza.\n“Integra” je nakon ovakvih odluka sazvala hitan sastanak sa čelnicima Radio Kosova, koji su “ljutito poručili da nisu pristali na reprizu sadržaja na osnovu ispovesti porodica nealbanskih žrtava, uprkos tome što je 10 epizoda audio drama unapred dogovoreno”.\nIz ciklusa od 10 epizoda tri se baziraju na iskazu nealbanskih porodica, koje u Radio Kosovu odbijaju da emituju, i prisiljava “Integru” da prekine saradnju.\n“Odluka o cenzuriranju audio drama šokirala nas je i zabrinula, ostavljajući nas da shvatimo da se na Kosovu nastavlja i održava etnocentrični javni diskurs u odnosu na prošlost rata, gde vlada politizovanje“.\nOvom akcijom Radio Kosovo kao javna ustanova, krši elementarno pravo predstavnika žrtava civilnog rata, jao i jednan od ključnih principa demokratije – slobodu izražavanja.\nPoricanja, cenzure ili druge interpretacije istine gledaju se kao pokušaj ometanja procesa suočavanja s prošlošću, produbljivanja pukotina i etničkih antagonizama, kao i sećanja na prošlost”, ocenjuju u “Integri”.


CRTA: Dosadašnja kampanja nefer i nedemokratska - Istinomer\n“Stiče se utisak da u okviru beogradskih izbora vlada samo jedan zakon – zakon jačih. I to ne zakon jačih ideja, jačih uverenja već jačih mišića, ako mogu tako da kažem. Oni koji imaju političku moć su u prilici da tumače zakon i taj zakon sprovode ili ne sprovode kako im je volja. To je nešto što nas veoma zabrinjava, to je našto što nam daje pravo da damo ocenu ove dve nedelje izborne kampanje kao nefer i nedemokratske,” rekao je šef posmatračke misije Crte Raša Nedeljkov.\nPrema izveštaju o predizbornoj kampanji za period od 10. do 24. februara koji je predstavila Crte, kampanja za beogradske izbore, iako su u pitanju lokalni izbori, po nivou uloženih resursa, medijske pažnje nacionalnih medija i angažovanja republičkih funkcionera u kampanji odgovara izbornoj atmosferi za nacionalne izbore.\nNedeljkov je rekao da mnoge neregularnosti nisu novost, ali da je to dovelo do toga da izborni proces nije u potpunosti u skladu sa standardima za slobodne i fer izbore.\n“To je posledica višegodišnjeg ignorisanja preporuka različitih domaćih i međunarodnih posmatrača izbora, koja i u ovoj predizbornoj kampanji rezultira primerima očigledne funkcionerske kampanje, zloupotreba javnih resursa, medijske neravnopravnosti i neetičkog i neprofesionalnog izveštavanja uticajnih medija. Mnoge zloupotrebe postale su pravilo, čime se doprinosi daljem narušavanju integriteta izbornog procesa i poverenja građana u sam izborni proces”, izjavio je Nedeljkov.\nPavle Dimitrijević i Raša Nedeljkov / Foto: Istinomer/Zoran Drekalović\nŠef pravnog tima Crtine posmatračke misije Pavle Dimitrijević rekao je da je rad gradske izborne komisije protekao po propisima, ali da to nije sprečilo pojavu spornih izbornih lista kao što su “Zato što volimo Belovgrad”, “Dosta je bilo kriminala pljačke i korupcije” i “Nijedan od ponuđenih odgovora”.\n“Problemi sa ovim listama su bili takve prirode da postojeći zakonski i podzakonski akti nisu mogli da odgovore odnosno da utvrde da su liste podnete sa jasnim namerama i u skladu sa zakonom“, rekao je Dimitrijević.\nDimitirjević je istakao da su kampanju obeležili i napadi na aktiviste, a da su najveći broj najrazličtitijih pritisaka pretrpeli aktivisti Inicijative “Ne da(vi)mo Beograd“. Negativna kampanja je znatno intenzivnija nego u prethodnom periodu. U ovom periodu zabeleženi su i slučajevi zabrane političke kampanje u javnim prostorima, kao i slučajevi zastrašivanja. “Živi zid”, odnosno opkoljavanje političkog protivnika tokom kampanjskih aktivnosti sa ciljem da se izazove incident, zabeleženo je u nekoliko navrata i predstavlja do sada nezabeležen oblik pritiska na aktere u izbornom procesu.\nNi ove godine, kako se navodi u izveštaju, beogradski zatvorenici neće moći da glasaju na izborima, o čemu je Istinomer već pisao ovde.\nU izveštaju se navodi da je funkcionerska kampanja i u ovom periodu najvidljiviji vid zloupotrebe javnih resursa, kao i da je ovakva kampanja bila prisutna i kod gradskih i kod republičkih funkcionera uz, kako je navedeno, značajan angažman skoro svih ministara, predsednice Vlade, kao i predsednika Republike Srbije.\nIako i dalje ne postoji ravnopravna zastupljenost predstavnika vladajućih i opozicionih partija u medijima, disproporcija se pred kraj kampanje ipak smanjila – sa četiri puta veće zastupljenosti na dvostruko veću zastupljenost. Tonalitet priloga kada je u pitanju opozicija uglavnom je neutralan, dok je tonalitet priloga koji se tiču vladajućih partija ostao uglavnom pristrasan.\nPrema izveštaju, Crta je podnela 310 prijava REM-u i 35 prijava Agenciji protiv korupcije, a nije dobila odgovor ni od jedne institucije.\nAgencija za borbu protiv korupcije BgIzbori2018 CRTA funkcionerska kampanja Grad Beograd mediji REM


Očekujemo nova tri boda već u subotu (VIDEO) – Fk Javor Matis\nNakon što su u prvom kolu u Novom Pazaru ubeležili tri boda, fudbaleri Javor Matisa optimistično razmišljaju pred meč sa Spartakom, koji će u subotu igrati na domaćem terenu. Zbog visokih temperatura utakmica je pomerena za 18 časova, ali bez reflektora, jer radovi još uvek nisu privedeni kraju. Trener Ivanjičana, Aleksandar Janjić, očekuje da će na saldu kluba biti ubeležena još tri boda, jer se vredno pripremaju za to.\n“Očekuje nas izuzetno zahtevna utakmica, ništa manje teška od one u Pazaru i svi smo svesni toga. Uzeli smo ta tri boda na izuzetno teškom gostovanju i to nam je donelo sigurnost, stabilnost i samopouzdanje pred naredni susret sa ekipom Spartaka. Znamo da Subotičani imaju svoje ambicije, sigurno ne dolaze u Ivanjicu sa belom zastavom. Čeka nas jedan spreman i zategnut protivnik”, rekao je Janjić.


Biznis.ba - Rusija spašava treću privatnu banku u 2017.\nRusija spašava treću privatnu banku u 2017.\nT. C. 12:16 / 20.12.2017.\nCentralna banka Rusije pokrenula je proceduru za spasavanje jedne od najvećih privatnih banaka u toj zemlji, Promsvjaz banke.\nPromsvjaz banka se, kao deveti najveći kreditor u Rusiji sa aktivama u vrijednosti od 1.300 milijardi rubalja (22 milijarde dolara), smatra “sistemski važnom” po nacionalni finansijski sistem, saopštila je centralna banka, a prenosi agencija AP.\nCentralna banka je imenovala i privremene upravnike za kontrolu nad Promsvjaz bankom, i najavila je finansijsku pomoć za podršku njenoj likvidnosti.\nTo je treća velika privatna banka koja je ove godine u Rusiji ušla u program spasavanja, nakon što je slična situacija zadesila banku Otkritie i B&N banku, navodi američka agencija.\n“Promsvjaz banka nastavlja da radi normalno, da ispunjava obaveze i sklapa nove sporazume”, navodi se u saopštenju centralne banke Rusije.


Najzad prva grupna putovanja preko novog Ferijalnog kluba u Milanovcu\nČitavih godinu dana bilo je potrebno da novi milanovački Ferijalni klub formalno dobije mesto u svom Savezu, prevaziđe brojne administrativne prepreke i registracije kako bi od ovog leta članovi konačno mogli da krenu na prva putovanja. Održali su drugu izbornu skupštinu na kojoj je Vesna Cvetić izabrana za predsednicu.\nPosle prve godine osnivačkog mandata na mestu predsednika, Radoš Gačić ostaje u Klubu kao organizator i savetnik. Prva grupna putovanja spremaju za Budimpeštu i Ulicinj.\nPrva putovanja sa članskom kartom novog Ferijalnog kluba za Milanovčane počinju u grupnim turama za Budimpeštu i Sent Andreju tokom maja i juna. Priliku da letuju uz dobar popust na ulcinjskoj Velikoj plaži imaće u julu i avgustu. Srpska procedura usklađivanja propisa, statuta i registracija oduzela im je celih godinu dana od osnivanja do formalnog početka rada. Prioritet im je da sada obezbede adekvatan prostor za kancelarije.\n- Sama ta procedura i papirologija je jedna nažalost mučna stvar i dugotrajna. Gomila usklađivanja, zakoni, statuti, čuda, računi… Ali uspeli smo za ovih goidnu dana da završimo taj deo posla i da se konstituišemo. Postali smo jedan klub koji ima pred sobom finu priču i na sreću već preko 60 registrovanih članova - rekao je za Telemark dosadašnji predsednik Ferijlanog kluba u Milanovcu, Radoš Gačić.\nU lokalnim turama spremaju izlete i pešačenja Ždreban-Bakrač-Vrhovi Treske, marš Ravna Gora–Divčibare–Tometno polje i trasom Igmanskog marša. Arhitekte izrađuju projekat uređenja izletišta Ždreban, čime su korak bliže jednom od osnovnih ciljeva sa prvog okupljanja u martu prošle godine – da Ždreban postane trajno uređen prostor za sve Milanovčane i turiste, i mesto gde će priređivati uzvratne posete ferijlanim klubovima iz drugih gradova.\n- Mi svi znamo, i ja sam to odavno shvatio, da ništa oko toga ne može preko noći, da je to mukotrpan, spor, dugotrajan posao. Ali bar se krenulo od neke nule, konačno gore imamo prilično definisanu situaciju (kod imovinsko-pravnih odnosa, *prim. aut.) i možemo nesmetano da izradimo projekat generalnog uređenja Ždrebana - istakao je Gačić.\nČlanske karte i otvoren put ka destinacijama širom sveta uz povoljne cene dobio je prvi krug učlanjenih. Nove legitimacije podeliće pošto budu izrađene u Beogradu, sedištu Ferijalnog saveza Srbije. Biće u stalnoj sprezi sa Crvenim krstom, udruženjem GM OPTIMIST, ljudima iz rege festivala Natural Mistik, Rezervnim vojnim starešinama, planinarskom službom, lovcima i planinarima. Novi predsednik milanovačkih Ferijalaca od sada je dosadašnja sekretarka Vesna Cvetić, a pomagaće joj Marija Jevremović.\nMiloš Mijatović, Telemark


Iskusni Holanđanin trenutno vodi Anži iz Mahačkale, sa kojim se bori za titulu u ruskom šampionatu.\nOn je trenersku karijeru započeo davne 1982. godine, kao pomoćni trener u De Grafšapu, u kojem je završio igračku karijeru. Usledio je prelazak u PSV iz Ajndhovena, na istu poziciju, gde je 1987. godine zauzeo mesto šefa stručnog štaba. Samo godinu dana kasnije odveo je holandskog giganta do trofeja tadašnjeg Kupa šampiona.\n"Nisam želeo da se dugo zadržavam u Anžiju. Na kraju sezone ću završiti sa trenerskim poslom. Imam 66 godine i mislim da mi je bilo dovoljno. Ne znam šta ću raditi, verovatno ću raditi kao savetnik mlađim trenerima i igračima. Želim da naučim ljude kako da se nose sa izvesnim stvarima u fudbalu. To mi zvuči interesantno, neću iščeznuti potpuno iz sveta fudbala. Svakog dana ustajem i trošim mnogo energije, a ne želim da upadnem u rutinu. Anži će biti moj poslednji klub", otkrio je Hidink.\nHolanđanin je vodio Holandiju do četvrtog mesta 1998. godine na Mondijalu, a isti poduhvat načinio je i sa reprezentacijom Južne Koreje, četiri godine kasnije.


Naime, Novak je započeo 252. nedelju na mestu broj jedan ATP liste, pa u slučaju da želi da svrgne Rodžera Federera kao apsolutnog vladara sa 310 mora da odigra taktkički. Teško je očekivati da će se Švajcarac trenutno treći na svetu, vratiti na čelo liste do kraja godine, pa i da će uvećati prednost, ali opasnost preti od Rafaela Nadala.\nNovak Đoković je na Rolan Garos poražen u polufinalu od Dominika Tima\nPočetkom godine se Španac nalazio u krizi rezultata, a prvi trofej ove sezone je podigao tek u Rimu pobedom u finalu nad našim asom. Od tada igra kao u transu, pa je po 12. put postao šampion Rolan Garosa. Ipak, ima još stvari koje mu idu u prilog. Do kraja godine naš as ima čak 7.990 poena da odbrani, što je daleko više od "Bika sa Majorke" koji brani tek 2.500.\nNovak Đoković na Rolan Garosu 2019. godine\nProšle sezone je Novak imao furiozni drugi deo sezone, a sada velike uspehe (titule na Vimbldonu i US Openu) valja ponoviti, kako se broj bodova ne bi umanjio. To znači i da bi Nadal lakše nego što je očekivano da istopi bodovnu prednost, pa će svaki od njih biti posebno bitan. Đoković je iskoristio prazan hod od dve nedelje da se što bolje pripremi za Vimbldon i ostatak sezone u kojoj će imati pakleni zadatak.\nU ovom momentu se Novak nalazi na odmoru, a i nakon Vimbldona će se nalaziti u prednosti u odnosu na Španca, bez obzira na ishod grend slema. Ipak, da bi prestigao Džimija Konorsa po ukupnom broju nedelja na mestu broj jedan (ukupno 268 nedelja) moraće da zadrži primat do 16. septembra kada bi imao jednu više!\nDve nedelje od tada bi mogao da izjednači rekord Ivana Lendla koji je 270 sedmica proveo na vrhu, a više ne bi toliko daleko bili ni Pit Sampras sa 286 ili Federer sa 310.\nDo tada nema sumnje, Novaka očekuje opasan posao. Drugih šest meseci 2018. godine su jedni od zlatnih momenata njegove karijere, ali da bi se održao korak u odnosu na konkurenciju mora da odbrani veliki broj bodova.


Nedjelja,27. Maj 2018.\nTag: "Esed Džananović"\nPosljednji dan generalnog sekretara\nAmir Zukić pokušao uticati na svjedoke da izmijene iskaze Zukiću je, naime, tokom sedmice uručen poziv za ispitivanje u svojstvu osumnjičenog u predmetu Bosna, nakon čega je on započeo vršiti pritisak na svjedoke da promijene iskaz. No, svjedoci su se odmah obratili Tužilaštvu Kantona Sarajevo, koje je donijelo odluku da uhapsi Amira Zukića\nRadna mjesta u Elektroprivredi BiH prodavali po nalogu SDA Općinski sud u Sarajevu zaključio je u svom rješenju da je Esed Džananović, osumnjičeni izvršni direktor Elektroprivrede BiH, nezakonita zapošljavanja vršio isključivo po naredbi iz svoje stranke. Steže se pravosudni obruč oko najviših zvaničnika SDA\nSAFETU BIBIĆU PRODUŽEN PRITVOR\nEsedu Džananoviću i ostalima mjere zabrane Općinski sud u Sarajevu u predmetu Bosna donio je odluku o produženju pritvora osumnjičenom Safetu Bibiću za 3 mjeseca. Osumnjičenom Esedu Džananoviću i drugim ostaju na snazi mjere zabrane.\nAmir Zukić pod istragom zbog prodaje radnih mjesta! Generalni sekretar SDA Amir Zukić zvanično je pod istragom zbog prodaje radnih mjesta u javnim preduzećima


Beko HIC 64503 TX ugradna ploča cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nBeko HIC 64503 TX ugradna ploča cene\nVrsta ploče Nezavisna, Dimenzije aparata (šxvxd) 58 x 3,7 x 51 cm, Zona za kuvanje Broj grejnih zona: 4, 2 sa proširenjima, Širina 58, Težina aparata 9,4 kg, Ostalo Tajmer, LED Displej, Kontrola na dodir, Inox okvir ploče... specifikacija\ncena od 26.442,00 do 27.999,00 din | prodavnica (3)\nBEKO HIC 64503 TX ugradna ploča Tip: Ugradna rerna Tip ploče: Staklo-keramička ploča Broj grejnih zona: 4 Dodatne funkcije: Tajmer, Boja: Crna Visina: 3,7cm Širina: 58cm Dubina: 51cm Masa: 9,4kg Garancija: 5 godina\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Beko HIC 64503 TX ugradna ploča po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Beko ugradna ploča HIC 64503 TX na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Ugradne ploče cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Beko Ugradne ploče, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Beko HIC 64503 TX ugradna ploča sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Beko HIC 64503 TX ugradna ploča. Pre kupovine, podatke za Beko ugradna ploča HIC 64503 TX proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Američki proizvođač električnih vozila „Tesla” otvorio je podružnicu u potpunom vlasništvu u Šangaju, kao deo namere da bude što prisutniji na kineskom tržištu.\nPrema podacima iz Nacionalnog sistema za publicitet kreditnih informacija preduzeća, kompanija „Tesla” je nedavno dobila od Biroa za regulaciju tržišta u Novoj zoni Pudung poslovnu dozvolu za svoju podružnicu.\nNova ispostava je registrovala kapital od 100 miliona juana (15,8 miliona dolara). Jedni akcionar je „Tesla Motors Hongkong”.\nPoslovi ove firme obuhvataju tehnološki razvoj i transfer u oblasti električnih vozila, delova automobila, baterija, opreme za skladištenje energije i fotonaponskih proizvoda, kao i veleprodaju, izvoz i uvoz takvih proizvoda.\nKina je u aprilu saopštila da će stranim investitorima u 2018. ukinuti ograničenja na vozila na novu energiju. Pored toga, kineska vlada je takođe obećala da će smanjiti carine na uvoz automobila.


Kina šalje pomoć Srbiji, Dačić obećava pomoć blokiranim građanima Srbije po svetu\nArhiva - Ministar inostranih poslova Srbije Ivica Dačić\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je u subotu da je prioritet Ministarstva u ovom trenutku da se pomogne ljudima u inostranstvu, da se obezbede letovi i dobiju dozvole za naše letove kada je reč o kupovini robe ili o donacijama\nOn je rekao da su u avionu koji je noćas sleteo u Beograd sa srpskim državljanima "zarobljenim" na aerodromima u Amsterdamu i Parizu, bila 144 putnika i da su svi dobili uputstvo o izolaciji, a da je u petak sleteo avion iz Rusije sa 89 državljana Srbije.\nPrioritet su deca, učenici i studenti, oni koji se nalaze na službenom putovanju ili lečenju, dok su turisti "na kraju", rekao je Dačić, dodavši da u Peruu ima 12 građana Srbije.\n"Svuda gde možemo pomoći, mi ćemo to uraditi", rekao je Dačić i pozvao ljude da ne kreću na put, navodeći da recimo u Italiji ima građana Srbije - turista, sezonskih radnika, onih koji su ostali bez posla.\nU Srbiji 171 zaražen, policijski čas od sati 17, od utorka moguća potpuna zabrana kretanja\n"Treba neko da donese odluku šta je najbolje za te ljude, ali i za ostale", kazao je Dačić i dodao da je važno učiniti da se epdemija svede na nešto što su najmanje negativne posledice.\nPrema Dačićevim rečima, i i jedan srpski diplomata koji radi u Misiji UN u Ženevi je među zaraženima: "Danas bi trebalo da ide na kontrolu i nadamo se da je izlečen", rekao je Dačić.\nStiže pomoć iz Kine\nTim medicinskih stručnjaka, medicinski materijal i oprema krenuli su avionom iz Kine za Srbiju, objavila je u subotu na svom tviter nalogu ambasadorka Srbije u Kini Čen Bo.\nRanije u subotu, šef diplomatije Kine Vang Ji izrazio je u pismu svom srpskom kolegi Ivici Dačiću spremnost Kine pruži pomoć Srbiji u borbi protiv epidemije koronavirusa, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova Srbije.\n"Spremni smo da srpskoj strani pružimo pomoć i čvrsto stojim uz vašu stranu, i da zajedno prebrodimo tu situaciju i prevaziđemo trenutno teškoće, kako bismo se zajedno izborili sa izazovima javnog zdravlja na globalnom nivou", naveo je Vang Ji.\nOn je podsetio da je Dačić nedavno "odlučno" predovdio delegaciju Srbije u poseti Kini, dok je situacija u toj zemlji bila još kritična, istakavši da je na taj način izražena podrška Kini, na čemu iskreno zahvaljuje.\n"Verujem da će epidemija biti pod dobrom kontrolom uz aktivno reagovanje vaše vlade", napisao je Vang Ji i obolelima od koronavirusa poželeo brz oporavak.\nVirus je, dodao je, zajednički neprijetelj celog čovečanstva, a međunarodna zajednica treba da se zajedničkim naporima izbori sa njim.\nKako je istakao, Kina i Srbija su čelični prijatelji koji su uvek jedan uz drugog u teškim trenucima i uzajamno se pomažu.\nHapšenja zbog kršenja zabrane kretanja i dezinformacija, granice zatvorene\nUslovi u izbegličkim kampovima povoljni za širenje zaraze\nPoštovati garantovana prava građana, štititi privatnost obolelih


Vučić s američkim Poslovnim savetom o mogućnostima za ulaganja u Srbiju – Južnobanatske Vesti\nVučić s američkim Poslovnim savetom o mogućnostima za ulaganja u Srbiju\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je danas u Vašingtonu s predstavnicima američkog Poslovnog saveta za medjunarodno razumevanje o mogućnostima i uslovima za investiranje u Srbiji.\nKako je saopšteno iz njegovog kabineta, Vučić je informisao predstavnike BCIU o ekonomskim reformama koje je Srbija preduzela u poslednje dve godine i poboljšanju poslovne klime za strane investitore.\nVučić je naveo da Srbija mnogo ulaže u poboljšanje putne infrastrukture, da je politički stabilna i da za strane investitore ima program podsticaja, što je čini jednom od najboljih investicionih destinacija na području Zapadnog Balkana.\nSastanku u Vašingtonu su prisustvovali predstavnici kompanija Koka kola, UBER, Rio Tinto, Behtel, Dženeral elektrik (General electric), NCR, Motorola, Friport (Freeport), XCUBE international, MClarty associates…\nKompanija UBER izrazila je interesovanje za poslovnu klimu u Srbiji, kao i mogućnosti za ulaganja u sektor turizma. Kompanija Džon Dir (John Deer) zainteresovana je za infrastrukturne projekte u Srbiji, navodi se u saopštenju.\nPredstavnici BCIU naveli su da su ekonomski odnosi SAD i Srbije u usponu, ali da postoje znatno veće mogućnosti za unapredjenje trgovinske razmene i dolazak većeg broja američkih investitora. Rečeno je i da veliki potencijal leži u saradnji u oblastima auto industrije, IT sektora, farmaceutske industrije, kao i obnovljivih izvora energije, navodi se u saopštenju.\nBCIU je nezavisna organizacija osnovana u cilju unapredjenja medjunarodne trgovine. Savet pruža podršku kompanijama članicama u nastupu na medjunarodnom tržištu i olakšava komunikaciju na nivou kompanija i vlada drugih zemalja. Organizaciju čini 200 najvećih američkih kompanija.\nUkupna robna razmena SAD i Srbije je u 2016. iznosila je 574,5 miliona američkih dolara, što je povećanje za 6,5 posto u odnosu na 2015. godinu.\nPosetu SAD Vučić nastavlja susretima s kongresmenima i potpredsednikom SAD Majkom Pensom.\nJončić i Jerin novi članovi Saveta za borbu protiv korupcije\nSindikat Sloga osudio pritiske na štrajkače u Fijatu


DW: Da li je koronavirus "crni labud"?\nDW: Da li je koronavirus „crni labud“?\nTanjug 8. marta 2020. 11:02\nBEOGRAD – Na berzama se „crnim labudom“ označavaju nepredvidivi događaji s velikim posledicama, a ekonomisti trenutno raspravljaju o tome kolike će dalekosežne posledice za privredu imati korona virus, piše Dojče vele (DW).\nPod „crnim labudom“ se misli na potpuno neočekivan događaj koji je redak, ali ima katastrofalne posledice za finansijska tržišta i realnu ekonomiju, podseća DW.\nKako se navodi u tekstu, sve češće se čuju poređenja sa svetskom finansijskom krizom 2008, kada je propast jedne od vodećih američkih banaka s tradicijom od 150 godina bila potpuno neočekivana, a posledice bankrota „Liman bradersa“ (Lehman Brothers) bile su dalekosežne.\nTada je katastrofa dolazila sa finansijskih tržišta i zahvatala realnu privredu, a danas je obrnuto – zatvaranje preduzeća, ukidanje linija u avio saobraćaju i izolacija milionskih gradova, dovode do pada realne ekonomije.\nOd izbijanja epidemije korona virusa u Kini i opsežnih mera izolacije u toj zemlji, kineska ekonomija je prestala da bude pokretač svetske konjunkture.\nTroškovi odlaganja OI mogu dostići 2,8 milijardi dolara\nNS formirala u Beogradu odborničku grupu, ali nastavlja saradnju sa…\nCarGo Batler donirao besplatne obroke medicinskim radnicima u Kovid…\nSi Djinping uputio saučešće Makronu povodom smrti Žiskar…\nBivši šef nemačke Bundesbanke Aksel Veber ocenjuje da će kineska ekonomija u prvom tromesečju ove godine pasti za 1,5 odsto, što će sigurno imati globalne posledice.\nTri faktora odlučuju da li će neko da oboli od kovida\nNove mere od sutra: Spisak mera koje Vlada Srbije danas usvaja\nZašto samo petina Beograđana želi da se vakciniše\nPreminuo bivši francuski predsednik Valeri Žiskar D“Esten, od…\nNS formirala u Beogradu odborničku grupu, ali nastavlja…\nCarGo Batler donirao besplatne obroke medicinskim radnicima…\nKakva je razlika između žene i teroriste?\nS teroristom su pregovori mogući!


Uslovi korišćenja | Sinko Garage - Auto muzika, oprema i multimedija\nDobrodošli na sajt sinko-garage.rs. Naš sajt vam omogućava korišćenje usluga i sadržaja svog portala koje je podložno niže navedenim Uslovima korišćenja. Uslovi korišćenja se primenjuju na sve sadržaje i usluge. Korišćenjem bilo kog dela portala, smatra se da su korisnici upoznati sa ovim uslovima, kao i da prihvataju korišćenje sadržaja ovog portala isključivo za ličnu upotrebu i na sopstvenu odgovornost.\nSinko-garage.rs ima autorska prava na sve sadržaje (tekstualne, vizuelne i audio materijale, baze podataka, programerski kod). Neovlašćeno korišćenje bilo kog dela portala, bez dozvole vlasnika autorskih prava, smatra se kršenjem autorskih prava i podložno je tužbi.\nSinko-garage.rs administrira ovu lokaciju iz svojih kancelarija u Subotici, Srbija. Ni na koji način ne izjavljuje da su materijali ili usluge na ovoj lokaciji prikladni ili dostupni za korišćenje izvan Srbije, a pristupanje iz područja gde je njihov sadržaj nezakonit je zabranjeno. Nije dopušteno korišćenje ili izvoz, odnosno uvoz, radi izvoza materijala ili usluga na ovoj lokaciji niti bilo koje kopiranje ili prilagođavanje u suprotnosti sa važećim zakonima ili propisima uključujući, bez ograničenja, izvozne zakone i propise Srbije. Ako odlučite da pristupite ovoj lokaciji izvan Srbije, to radite na sopstvenu inicijativu i smatrate se odgovornim za poštovanje važećih lokalnih zakona. Ovi Uslovi se tumače u skladu sa zakonima Republike Srbije i neće se primenjivati načela o rešavanju neusaglašenosti zakona.\nSinko-garage.rs može revidirati ove Uslove bilo kada, ažuriranjem ovog dokumenta. Povremeno posećujte ovu stranicu da biste pregledali Uslove koji trenutno važe, zato što su oni za vas obavezujući. Određene odredbe ovih Uslova mogu se zameniti izričito navedenim pravnim obaveštenjima i uslovima dostupnim na određenim stranicama ove lokacije.\nLični podaci koje prosledite sajtu Sinko-garage.rs u svrhu dobijanja proizvoda ili usluga biće tretirane u skladu sa našim dokumentom o privatnosti na mreži. Zabranjeno je slanje ili prenošenje na ovu lokaciju ili sa nje bilo kojih nezakonitih, pretećih, uvredljivih, klevetničkih, opscenih, pornografskih ili drugih materijala koji su u suprotnosti s bilo kojim zakonom.\nSinko-garage.rs na ovoj lokaciji ne želi od vas da prima poverljive ili druge informacije kojima ne može slobodno da raspolaže. Svi materijali, informacije ili druga saopštenja koja prenosite ili šaljete na ovu lokaciju neće se smatrati poverljivim i onima kojima se ne može slobodno raspolagati. Sinko-garage.rs nema nikakve obaveze prema ovim saopštenjima. Naši zaposleni mogu da kopiraju, otkrivaju, distribuiraju, primenjuju ili na drugi način koriste saopštenja i sve podatke, slike, zvukove, tekst i sve ostale materijale u njima sadržane za bilo koje odnosno za sve komercijalne i nekomercijalne svrhe.\nVeze na ovoj lokaciji ka lokacijama samostalnih proizvođača su obezbeđene isključivo da bi vam olakšale rad. Ako budete koristili ove veze, napustićete ovu lokaciju. Sinko-garage.rs nije pregledao sve ove lokacije samostalnih proizvođača i ne kontroliše ih i nije odgovoran za bilo koju od ovih lokacija ili njihov sadržaj. Samim tim, ne podržavamo i ne dajemo nikakve izjave o njima, kao ni o bilo kojim informacijama, drugim proizvodima ili materijalima koji se tamo nalaze, ili bilo kojim rezultatima koji se mogu dobiti njihovim korišćenjem. Ako odlučite da pristupite nekoj od Web lokacija samostalnih proizvođača koje su povezane sa ovom lokacijom, to radite isključivo na sopstveni rizik.


15.06.2022 u 11:36\nPoskupela vožnja ekspres minibusima\nZa vožnju u minibus vozilima na ekspres linijama javnog gradskog prevoza E1, E2, E6 i E9 sugrađani će ubuduće plaćati 200 umesto dosadašnjih 150 dinara. Poskupeće i karta za minibus A1, koji vozi od Slavije prema aerodromu, i to sa 300 na 400 dinara. Sekretarijat za javni prevoz naveo je u svom saopštenju da su cene promenjene na osnovu opravdanog zahteva prevoznika, a da je poskupljenje uslovljeno promenom cene goriva, prosečne zarade u Srbiji i promenom indeksa potrošačkih cena. Dosadašnja cena karte na liniji A1 poslednji put je, kako prenosi Tanjug, promenjena u martu 2013. godine, dok je cena karte u minibus vozilima na E linijama poslednji put menjana u junu iste godine. Kako se dodaje u saopštenju sekretarijata, prevoznici koji voze putnike na minibus ekspres linijama ne\n15.06.2022 u 11:22\nAleksandar Šapić pred vratima Starog dvora\nAko ne bude promena u poslednjem trenutku, Beograd bi novog gradonačelnika trebalo da dobije u subotu, nepunih 80 dana otkako su održani izbori za Skupštinu grada. U nekoliko minulih sedmica spekulisalo se ko bi sve mogao da bude naslednik Zorana Radojičića – nezvanično su pominjani i Aleksandar Šapić, prvi na izbornoj listi SNS-a, i Goran Vesić, aktuelni zamenik gradonačelnika, i dr Marija Zdravković. Sumnje su konačno otklonjene prekjuče, kada je Gradski odbor SNS-a za kandidata zvanično predložio Šapića. Ova vest nije preterano iznenadila prestoničku političku javnost ako se zna da je Šapić u toku kampanje nastupao kao kandidat za gradonačelnika, a u međuvremenu je u više navrata i isticao da je logično da prvo ime na pobedničkoj listi bude i predloženo za gradonačelnika. Nedoumica\n14.06.2022 u 20:00\nViše od koncertne dvorane\nU novobeogradskom Bloku 13, na temeljima davno započetog Muzeja revolucije, a u neposrednoj blizini Palate „Srbija”, Beogradska filharmonija održava svoje koncerte na otvorenom i na tom mestu trebalo bi da bude njena nova zgrada, što je bila velika želja Ivana Tasovca, njenog prerano preminulog direktora. Prošle godine Program Ujedinjenih nacija za razvoj uz brojne vladine institucije iz Srbije raspisao je međunarodni arhitektonski konkurs za idejno rešenje Koncertne dvorane Beogradske filharmonije. Posle dva kruga u jakoj konkurenciji pobedio je predlog londonskog arhitektonskog studija „Amanda Levit” (Amanda Levite Architects AL_A). Prošlog vikenda Amanda Levit je sa svojim timom boravila u Beogradu, održala predavanje na Arhitektonskom fakultetu i prezentaciju u Beogradskoj\n13.06.2022 u 13:55\nSrbija treba da odluči gde želi da bude\nAmbasador SAD u Srbiji Kristofer Hil izjavio je danas da Srbija treba da razmisli gde leži njena budućnost i da li je održiva njena neutralna pozicija, te da tako donese svoju odluku. Hil je tako odgovorio na pitanje novinara da li je održiva neutralna pozicija Srbije, po pitanju sukoba u Ukrajini. On je rekao i da je brutalni napad na Ukrajinu i nastavak ubijanja civila potpuno neprihvatljivo u ovom veku. „Takav razvoj događaja nismo videli od Drugog svetskog rata. Tako da smo svi svesni da se od 24. februara svet promenio i da svi mi moramo da razmislimo o tome gde se nalazimo, kakav je naš položaj i gde želimo da budemo u budućnosti”, rekao je Hil nakon otkrivanja spomen ploče Džordžu Kenanu na zgradi bivše američke ambasade u Beogradu. Na molbu novinara da prokomentariše to što je\n13.06.2022 u 11:23\nRampa podignuta, vozovi prolaze\nSamo prodorni zvuk sirene voza upozorio je preksinoć vozače koji su se približavali pružnom prelazu u Ripnju na oprez. Iako je rampa bila podignuta, železnička kompozicija je naišla i prošla preko prometnog puta kojim idu i autobusi GSP-a. Mašinovođa je bio veoma obazriv, voz se kretao polako, lagano ubrzavši tek kada je lokomotiva prešla pružni prelaz. Bez obzira na signalizaciju, neispravna rampa je rizik za bezbednost vozača i putnika. M. G.\n„Krug” Lazara Vozarevića premijerno u Beogradu\nIspred Moderne galerije Beograd, u Strahinjića Bana 8, večeras će biti parkiran raritetni crveni kabriolet. I nije reč o bilo kojem automobilu i slučaju već o nameri. Naime, legenda kaže da je naš poznati slikar Lazar Vozarević baš ovaj auto kupio nakon što je njegova slika „Krug” iz 1967. bila iste godine prvo izložena na Bijenalu u Sao Paolu (pod nazivom „Cercle” u sastavu selekcije Jugoslavije), a zatim odmah i prodata, postavši deo kolekcije Dejvida Rokfelera. Ono što čini poslasticu večeri koja se organizuje u saradnji sa Galerijom „Lazar Vozarević” iz Sremske Mitrovice, jeste upravo činjenica da je slika, kako ističu iz galerije, vraćena sticajem povoljnih okolnosti u zemlju porekla i da je stigla u Beograd pa će biti izložena pred našom publikom od 19.00 sati u ovom\n09.06.2022 u 18:28\nRadnici „Laste” počeli štrajk glađu\nKo lažno optužuje, a ko glumi žrtvu i iznosi neistine, po svemu sudeći, pokazaće tek predstojeće sedmice. Jer, ne stišava se sukob koji je pre nekoliko nedelja počeo između grada i Saobraćajnog preduzeća „Lasta”, a koji je kulminirao posle optužbi prestonice da ovaj prevoznik ozbiljno krši ugovorne obaveze u prevozu putnika na prigradskim i lokalnim linijama. Juče se zvanično i zaoštrio stupanjem u štrajk glađu radnika „Laste” u centrali ovog preduzeća na auto-putu Beograd–Niš. Više od 60 njih, kažu, odlučilo se za ovaj korak, uz najavu drugih kolega da će im se i oni priključiti. Glavni razlog za to je, kako su nam rekli, što danima iz grada iznose neistine na rad ovog preduzeća koji drži brojne prigradske i lokalne linije u Beogradu. Razlog su, ističu, i neistine i istine koje je\n09.06.2022 u 13:17\nPola veka od izgradnje pruge Beograd‒Bar\nKroz klisure, brda, preko reka i planina, pre tačno pola veka počela je da se probija jedna od najznačajnijih saobraćajnica naše zemlje – pruga Beograd‒Bar. Pedeset godina od početka njene izgradnje obeleženo je juče u Domu kulture „Studentski grad”, a bivši akcijaši i današnji poštovaoci njihovog dela sabrali su se ovde da bi se prisetili tog graditeljskog poduhvata, odnosno nastanka jednog od najvećih kapitalnih infrastrukturnih objekata bivše Jugoslavije. Posetioci su imali priliku da pogledaju foto-dokumentarnu izložbu sa akcijaškim eksponatima, predstavljena je i monografija „Pruga snova” autora Vidoja Golubovića, a održan je i svečani program pod nazivom „Čelična magistrala srca” u okviru koga su se čula i akcijaška prisećanja, ali i neke brigadirima najdraže pesme. A šta se\n04.07.2022 u 09:55\nUdovičić: Nema razloga za zabrinutost, ugroženi da prime treću ili četvrtu dozu\n04.07.2022 u 09:49\nAustrijanci se žale: Pomoć vlade nije dovoljna\n04.07.2022 u 09:41\nNemačke firme ispale iz prve lige, Amerika i dalje na vrhu


Liga Evrope: Partizanu bod u susretu protiv Alkmaara — Radio Velkaton : Radio Velkaton\nIzvor vijesti: al jazeera balkan20. Septembra. 2019. Sport\nUtakmicama grupne faze u četvrtak je počela nova sezona u Ligi Evrope.\nJedini predstavnik iz naše regije, beogradski Partizan, susret protiv holandskog Alkmaara u okviru grupe L igrao je bez prisustva svojih navijača. Zbog kazne Evropske fudbalske asocijacije (UEFA), na tribine su mogli samo mališani, kojih je, kako navodi b92, bilo oko 20.000.\nI pored činjenice da su gosti od 27. minute, poslije isključenja Jonasa Svenssona, igrali s s fudbalerom manje, Partizan se morao zadovoljiti samo jednim bodom, jer je bilo 2:2.\nAlkmaar je poveo u 13. minuti pogotkom Calvina Stengsa, a Partizan je do poravnanja došao u 42. minuti iz penala koji je realizovao Bibas Natcho. Isti igrač je u 61. minuti doveo Beograđane u vodstvo od 2:1, ali radost im je kratko trajala, pošto je holandska ekipa u 67. minuti izjednačila, a strijelac je bio Myron Boadu.\nPobjede Uniteda i Arsenala\nU istoj grupi, Manchester United je pobijedio Astanu 1:0.\nOd ostalih zanimljivijih utakmica 1. kola, Arsenal je u Frankfurtu u okviru grupe F savladao Eintracht sa visokih 3:0, baš kao i Sevilla u grupi A azerbejdžanski Qarabag, čiju je mrežu, nakon dugo vremena u evropskim takmičenjima, čuvao Asmir Begović.\nBosanskohercegovački reprezentativac Edin Džeko bio je jedan od strijelaca u sigurnoj pobjedi Rome nad Basaksehirom od 4:0.


JOVAN ZEKAVICA NAJBOLJI SRPSKI BICIKLISTA NA BANJA LUKA-BEOGRAD - Bk Borac\nJOVAN ZEKAVICA NAJBOLJI SRPSKI BICIKLISTA NA BANJA LUKA-BEOGRAD\nProteklog vikenda održana je medjunarodna biciklistička trka Banja Luka-Beograd u dva dela. Trka se boduje za Euro tour sa rangom 1.2 i na startu je okupila 140 takmicara iz 23 ekipe iz cele Evrope.\nPrvog dana vozila se trka od Banja Luke do Brčkog u dužini od 180km i na cilj je došla grupa od 52 takmičara u istom vremenu. U vremenu pobednika, Slovaka Mihala Kolara, bila su i sva tri takmičara Borca, pobednika je odlučivao sprint. Mladi takmičari Borca taktički su dobro radili za Jovana Zekavicu koji je uspeo da osvoji 8 mesto. To je najbolji plasman Srpskih biciklista posle Ivana Stevića koji je osvojio 7 mesto. Ti plasmani su doneli prve svetske bodove Srbiji ove sezone. Marko Danilović bio je plasiran na 34, a Stefan Stefanović na 37 …\nDrugog dana vozila se druga trka od Bijeljine do Beograda u dužini od 125km. Sve vreme išla je velika grupa zajedno, koja se pocepala na više manjih grupa na usponu pre cilja. Jedini srpski takmičar koji je uspeo da dodje u vremenu pobednika, Slovenca Mateja Mugerlija je Jovan Zekavica. Ovaj put izostala je pomoć klupskih drugova tako da je osvojio 19 mesto u grupi od 27 takmičara. Sa zaostatkom od 31 sekunde stigao je Marko Danilović i osvojio 53 mesto, dok je Stefan Stefanović zaostao 38 sekundi i bio plasiran na 57 mesto.\nOvi rezultati pokazuju da mladi takmičari Borca dobro rade i da se ravnopravno mogu suprostaviti mnogo starijim i iskusnijim takmičarima iz Evrope.\nSledeća medjunaroda provera za seniore Borca su trke u okviru Euro toura u Bugarskoj od 03-05.Maja, a 11.Maja očekuje ih nastup na medjunarodnoj trci Beograd-Čačak, koja se ove godine boduje za Euro tour i otvoreno Prvenstvo Balkana.


Međunarodni pčelarski etno sajam tromoravlja - KruševacGrad\nU Stalaću je 08.04.2017. godine održan OSMI MEĐUNARODNI PČELARSKI ETNO SAJAM TROMORAVLjA u organizaciji pčelarske sekcije *ŠURKA* iz Stalaća uz podrušku skupštine opštine Ćićevac i društva pčelara *Dr Bogoljub Konstantinović* iz Kruševca\nSajam je svečano otvorio predsednik opštine Ćićevac Zlatan Krkić, a predavanje o pčelarstvu održao je Miljko Šljivić – pčelar iz Globodera.\nUdruženje pesnika Srbije – PoezijaSRB je ove godine podržalo ovu manifestaciju darivanjem 10 knjiga iz svoje izdavačke produkcije najmlađim učesnicima književnog i likovnog konkursa pčelarske sekcije *Šurka* iz Stalaća.\nNagrade su uručili kruševački pesnici Ljubodrag Obradović i Miroslav Mića Živanović.\nPre, odnosno posle manifestacije kruševački pesnici su zajedno sa Borom Vidojkovićem, književnikom iz Ćićevca posetili kulu Todora od Stalaća i mesto Sastavci gde se spajaju Južna i Zapadna Morava i čine Veliku Moravu.\nDogovoreno je da se na mestu Sastavci održi jedna pesnička manifestacija tokom leta 2017. godine.\n26.07.2021 0 269\n18.07.2021 0 254\n16.07.2021 0 554\n22.06.2021 0 337


30 NVO najoštrije osuđuje privođenje Dinka Gruhonjića - Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare | Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare\n/Informisanje/Saopštenja/30 NVO najoštrije osuđuje privođenje Dinka Gruhonjića\nTrideset NVO najoštrije osuđuje privođenje šefa dopisništva Bete Dinka Gruhonjića tokom akcije novosadskog Otpora u centru Novog Sada, 11. aprila 2008. godine. Privođenje Dinka Gruhonjića koji je predsednik Nezavisnog udružena novinara Vojvodine i istaknuti borac za slobodu medija jasan su znak da su vlasti u Srbiji nervozne i zbog toga koriste represivni aparat i krše osnovna ljudska prava.\nPodsećamo, da je Dinko Gruhonjić od marta 2007. godine žrtva ozbiljnih pretnji upućenih preko internacionalnog neonacističkog sajta „Storm Front“ i od strane drugih klerofašističkih organizacija i postavljamo pitanje kako to da za vlast u Srbiji žrtva od jednom postaje problem. Umesto da mu pruže zaštitu, organi vlasti u Srbiji koristeći administrativne mere sprečavaju ga u obavljanju novinarske dužnosti i ugrožavaju njegova osnovna ljudska, građanska i profesionalna prava.\nU Beogradu, 11. april 2008. godine\nPosted On 16th August 2004 ~ Comments Off on Krivična prijava zbog proterivanja Roma\nFond za humanitarno pravo (FHP), Evropski centar za prava Roma iz Budimpešte (ERRC) i Centar za prava manjina iz Beograda (CPM) podneli su Okružnom javnom\nPosted On 12th December 2011 ~ Comments Off on Oslobođeni policajci za ubistvo kosovskog Albanca Ise Emini


Sa više od 130 godina stručnog iskustva u oblasti ambalaže, Greif je svjetski lider u oblasti proizvoda i usluga u sferi industrijske ambalaže. Zahvaljujući svom velikom iskustvu i stručnosti kada je riječ o materijalima kao što su čelik, plastika, itd., ova kompanija nudi velike konkurentske prednosti klijentima.\nSa više od 160 poslovnih lokacija i približno 9.100 zaposlenih osoba u više 40 zemalja (u Aziji, Africi, Europi, Sjevernoj Americi i Južnoj Americi), Greif se uvijek nalazi na pravom mjestu za pružanje usluga lokalnim, domaćim ili multinacionalnim klijentima gdje god da isti posluju.\nGreif nudi kompletnu liniju limenih i plastičnih bačvi, zatvarača bačvi i plastičnih boca za vodu raznovrsnim klijentima koji posluju u okviru raznih industrijskih oblasti: u industriji maziva, petrolejskoj industriji, kemijskoj industriji, farmaceutskoj industriji, prehrambenoj industriji, industriji flaširane vode, itd.\nKompanija takođe pruža klijentima usluge istraživanja, razvoja, inženjeringa i ispitivanja.\nTržišni i proizvodni rast kompanije Greif djelomično je rezultirao is različitih poslova vezanih za kupovinu.\nGodine 2001, kompanija Greif je kupila Van Leer Industrial, kompaniju iz Nizozemske, od Huhtamaki Van Leer.\nOvom kupovinom kompanija Greif se udvostručila. Kompanija Van Leer potiče iz 1919. godine, kada je Bernard Van Leer osnovao malu kompaniju, koja je proizvodila konzerve i kutije u Nizozemskoj. Kasnije je kompanija promijenila naziv u Royal Packaging Industries Van Leer NV i postala globalni lider u oblasti industrijske ambalaže. Nakon kupovine, kompanija je integrisala svoje firme u jednu cjelinu, ustanovila novi globalni brend koji se i danas koristi i promijenila naziv u Greif, Inc.\nGodine 2003, Greif je započeo transformaciju u racionalnu proizvodnu kompaniju. Na samom početku, kompanija je uspješno smanjila prodajne, opšte i administrativne troškove, a uskoro se inicijativa o transformaciji proširila i na samo poslovanje i prodajne aktivnosti, sa naglaskom na usavršavanje lokacija po čitavom svijetu. Danas, ova inicijativa prerasta u poslovni sistem kompanije Greif, u okviru kojeg su stalni razvoj i neprestano prepoznavanje i uklanjanje otpada neraskidivi dio svega čime se kompanija bavi.\nGodine 2006, kompanija Greif je kupila Delta Petroleum, Inc.\nSa sjedištem u Sjevernoj Americi, Delta pruža klijentima usluge blendovanja, pakovanja u ambalaže i bačve, skladištenja, distribucije i logistike.\nGreif je takođe kupio kompanije za proizvodnju limenih bačvi i zatvarača Blagden, koje posluju u Europi i Aziji.\nDuga i uspješna povijest kompanije Greif rezultat je zdrave filozofije kada je riječ o našem nastupu i poslovanju. Dok proširujemo svoje poslovne aktivnosti, ostajemo i dalje posvjećeni svojim klijentima, zaposlenim osobama i lokalnim zajednicama.


Đilas za Euractiv: Vučić je uništio demokratiju u Srbiji - European Western Balkans\nAutor EWB 28. 02. 2020.\nBEOGRAD – “Autorski tekst predsednika Srbije Aleksandra Vučića obiluje nepoduprtim i lažnim izjavama”, piše u svom odgovoru za Euractiv predsednik Stranke slobode i pravde jedan od osnivača Saveza za Srbiju Dragan Đilas.\nEuropean Western Balkans prethodno je preneo zaključke autorskog teksta Aleksandra Vučića, u kojem se navodi da je demokratija u Srbiji pod napadom samoproglašenih lidera opozicije, kao i odgovore predstavnika opozicije i članova Saveza za Srbiju – predsednika Pokreta slobodnih građana Sergeja Trifunovića i predsednika Narodne stranke Vuka Jeremića.\n“Vučić ističe da je demokratija u Srbiji u opasnosti. I to je tačno”, piše Đilas. “Međutim, do toga nije došlo zbog “samoproglašenih opozicionih lidera”. Istina je da je demokratija u Srbiji okupirana i uništena osmogodišnjom autokratskom vladavinom Aleksandra Vučića”.\nĐilas navodi da je Srbija već osam godina zarobljena zemlja jer su sve institucije koje bi trebalo da budu nezavisne – tužilaštvo, pravosuđe, policija mediji – u potpunosti pod kontrolom Srpske napredne stranke na čijem je čelu Aleksandar Vučić.\nOn podseća da zbog smanjenog uticaja Narodne skupštine opozicioni poslanici bojkotuju sednice skoro godinu i po dana, dodajući da je predsednica Parlamenta Maja Gojković koristila isključivanje mikrofona bilo kom poslaniku koji je pomenuo ime predsednika Srbije, što je adresirala i Evropska komisija u svom prošlogodišnjem izveštaju.\nĐilas naglašava da su lideri koje je Aleksandar Vučić u svom tekstu optužio da su bojktovanjem izbora uskratili građanima demokratska prava, zamalo bili ubijeni od strane aktivista Srpske napredne stranke.\n“Borko Stefanović, potpredsednik Stranke slobode i pravde, izbegao je smrt nakon što je u u novembru 2018. napadnut udarcem u glavu. Ovaj grozan napad bio je razlog demonstracija, koje se i dalje održavaju svake subote”, piše bivši gradonačelnik Beograda i dodaje da je još nekoliko desetina ljudi koji podržavaju opoziciju ili su članovi opozicionih partija takođe bilo predmet fizičkih napada.\nOn podseća na hapšenje uzbunjivača, koji je otkrio korupciju u koju su umešani najviši državni funkcionere kao i paljanje kuće istraživačkom novinaru koji je izveštavao o korupciji predsednika opštine u kojoj živi.\nPozivajući se na autorski tekst predsednika Srbije za Euractiv, Đilas kaže da Vučić cinično ističe da stranke koje će bojkotovati izbore nisu uspele da osvoje srce i um birača, dok je to SNS to uspela.\n“Kako to radi Srpska napredna stranka? Oko 350 hiljada ljudi, uglavnom članova vladajuće stranke privremeno je zaposleno u državnoj službi i javnim preduzećima. Ako svako od njih ne obezbedi još najmanje 10 glasova vladajućoj stranci, njihovi ugovori se neće obnavljati i oni će izgubiti posao. Pred toga, ti glasači su dužni da na glasačkom mestu fotografišu glasački listić sa ličnom kartom i stave ga kao dokaz da su zaista glasali za SNS”, piše Đilas.\nKako navodi, predstojeći parlamentarni izbori u aprilu već nemaju legitimitet, jer ih čitava opozicija oko Saveza za Srbiju bojkotuje zbog kršenja zakona, pravila i postupaka, ali i da građani podržavaju bojkot jer poštuju evropske i demokratske vrednosti koji u Srbiji odavno nema.\n“Jasno je da u Srbiji ne postoje uslovi za fer i slobodne izbore. Naši ljudi žive u potpunom medijskom mraku i manipulacijama već osam godina. Bojkot je otkrio prirodu ovog režima, njegove brutalnosti, laži i obmane. Vučićev tekst je primer toga”, piše predsednik Stranke slobode i pravde.\nĐilas zaključuje da je borba opozicije usmerena na Evropu, koja bi konačno, smatra on, trebalo da shvati da opozicija želi da uspostavi slobodno i demokratsko društvo kao i da okonča proces uništavanja Srbije koji je uspostavio Aleksandar Vučić.\nAleksandar VučićDragan ĐilasIzbori Srbija 2020


Podrška domaćim i stranim kompanijama koje žele da investiraju u Srbiju\nBack PRIVREDA INSTITUCIJE Podrška domaćim i stranim kompanijama koje žele da investiraju u Srbiju\npetak, 16 oktobar 2015 23:08\nMinistar privrede u Vladi Republike Srbije, gospodin Željko Sertić, prisustvao je 15. oktobra svečanom otvaranju logističkog centra "Gebruder Vajs Srbija" (Gebrüder Weiss) u Dobanovcima. Brojnim zvaničnicima, između ostalih, ambasadoru Austrije u Beogradu Nj. E. Johanes Ajgner, članu Upravnog odbora kompanije "Gebruder Vajs", gospodinu Volfram Zenger Vaisu (Wolfram Senger-Weiss), direktoru "Gebruder Vajs Srbija" gospodinu Draganu Simoviću, predstavnicima državnih institucija, Upravi carine, Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Privrednoj komori Srbije, predstavnicima javnog i kulturnog života Srbije, brojnim medijskim kućama, ministar je uputio reči iskrenog zadovoljstva:\n- Svaka investicija u Srbiju je dobrodošla i nama je veoma važno da je investicija "Gebruder Vajs Srbija" danas prisutna. Da biste razvijali ekonomiju morate da imate razvijenu infrastrukturu, putnu, energetsku i tehnološku. S druge strane morate da imate kompanije koje će to da koriste i da na bazi tog potencijala razvijaju ekonomske performanse, ali i da bi zaokružili ceo taj ciklus, morate da imate dobru logistiku. Upravo kompanija „Gebruder Vajs“ je jedna od kompanija koja funkcioniše na našem tržištu. Veoma je važno i da su oni ušli na ovako ozbiljan način, da prave konkurenciju drugim kompanijama inicirajući i njihov razvoj kako bi u sučeljavanju i međusobnoj tržišnoj utakmici postigli najbolje rezultate. Značajno je da smo imali priliku da vidimo koliko su već popunjeni kapaciteti u ovom novom pogonu, jer nam to govori da kompanije sa kojima sada „Gebruder Vajs“ ima potpisane ugovore imaju ozbiljne razvojne šanse u budućnosti i da to već ostvaruju na ovom prostoru.\nRazlika između nekadašnjeg načina funkcionisanja kod nas i ovog današnjeg modernog! Nekada su kompanije u svom sastavu imale i transportne sisteme i sisteme logistike, kao i servisne usluge, pa su firme sa 1.000 i 2.000 proizvodnih radnika imale još toliko u pratećim delatnostima. Novi sistem organizacije zasniva sa na tome da jedan Bosch nema ovu operativu unutar svoje fabrike, jer je njima praktičnije, jeftinije i efikasnije da tu uslugu plate nekome ko može samo time da se bavi i u toj specijalizaciji da bude najbolji i da ponudi takav nivo usluge koji će biti ekonomičniji, i imati ekonomsku održivost. U tom smislu je to još jedan dokaz koliko se mi priključujemo svim onim elementima kako danas funkcioniše tržište u zapadnoj Evropi i SAD ili bilo gde u svetu.\nS tim u vezi biće i novi set zakona kojima ćemo se potruditi da privredni ambijent u zemlji učinimo još privlačnijim za investitore. Već 20. oktobra pred Skupštinom Srbije će se naći tri zakona - Zakon o ulaganju, Zakon o sporazumnom finansijskom restrukturiranju i Zakon o Agenciji za licencirnje stečajnih upravnika. Nakon toga imamo Zakon o zadrugama, Zakon o stečaju, do kraja godine Zakon o preduzećima i još nekoliko koji su u procesu pripreme. Svi zakoni koje Ministarstvo privrede danas priprema isključivo su u funkciji podrške privrednicima, malim i srednjim preduzeima, ali i velikim kompanijama iz inostranstva i kompanijama koje žele da reinvestiraju u Srbiju, jer je to jedini način da pokazivanjem naše spremnosti, otvarnjem potencijala tržišnih elemenata, od prikazavanja stranim kompanijama da ono što rade u svojim matičnim zemljama mogu da rade na identičan ili sličan način u Srbiji. Mi pokazujemo na pravi način sve ono što Srbija danas može da ponudi. Politika Vlade Srbije zastupa tezu da što više bogatih kompanija, kompanija koje zarađuju pare su dobre kompanije za našu državu jer zapošljavaju veći broj radnika, ostvaruju veći profit i kompanijama, ali ostvaruju i veće prihode u budžetu - objasnio je ministar Željko Sertić.