Skot: Nadam se kompromisu Beograda i Prištine, možda i ove godine - Jutarnji GLASnik\nAmerički ambasador u Srbiji izjavio je da bi dijalog Beograda i Prištine trebalo da uđe u intenzivniju fazu i izrazio nadu da će kompromis biti postignut „možda čak i ove godine“.\nSkot je za RTS naglasio da je jasno da ni Beograd ni Priština neće dobiti sve što hoće, već da je važno da obe strane dođu do kompromisa.\n„Zato je toliko važan dijalog koji vodi EU. Mislim da mora da uđe u intenzivniju fazu, ja se nadam da će doći do kompromisa, možda čak i ove godine“, rekao je Skot.\nAmbasador je dodao da je nedavna izjava da SAD žele da ohrabre Beograd i Prištinu da dođu do kompromisa „deo sadašnje spoljne politike SAD“ i naglasio da ne smatra da je kompromis ružna reč, već da su kompromisi stub međunarodne politike.\nGovoreći o odnosima SAD i Srbije, Skot je podsetio da se na Beloj kući pre 100 godina, odnosno 28. jula 1918. godine, prvi put zavijorila jedna strana zastava – srpska zastava.\n„To je prvi put u našoj istoriji, samo dva puta u istoriji bila je strana zastava na Beloj kući. To je bio znak predsednika Vudroa Vilsona da iskaže poštovanje srpskom narodu za žrtvovanje u Prvom svetskom ratu“, rekao je Skot podsetivši da je druga strana zastava koja se zavijorila na Beloj kući bila francuska.\nSkot je dodao da, imajući u vidu da se ove godine obeležava 100 godina od tog datuma, organizovan je niz programa kojima se slave odnosi SAD i Srbije za vreme Prvog svetskog rata, ali i kasnije.\nAmbasador je dodao da će obeležavanje tog jubileja trajati cele godine.\n„Radimo sa Gradom Beograda i Vladom Srbije, oni su odlučili da podginu statuu Vudroa Vilsona u Beogradu, pa će imenovati jedan trg – Trg Vudro Vilson, a mislim i da će jedan bulevar biti s imenom Vudroa Vilsona“, rekao je Skot.\nSkot kaže da su u Ambasadi SAD u Beogradu razmišljali kako je najbolje da se proslavi ovaj jubilej, i da su došli do zaključka da je najbolje uraditi istu stvar kao i Vudro Vilson pre 100 godina, odnosno iskazati čast i poštovanje prema srpskom narodu. Amerikanci 4. jula obeležavaju Dan nezavisnosti, a Skot kaže da će u Srbiju sutra tim povodom biti održan tradicionalni prijem u njegovoj rezidenciji.\nPodsetio je da se taj praznik obležava kao dan kada su osnivači SAD potpisali Deklaraciju o nezavisnosti, te da se zato smatra „rođendanom naše nacije“.\n„Hoćemo da im odamo počast“, rekao je Skot navodeći da Amerikanci obično taj praznik proslavljaju sa porodicom i prijateljima.\nTagged BEOGRAD, KAJL SKOT, PRIŠTINA, SPORAZUM


Avion koji pokreće samo solarna energija nadomak je kraja preleta od zapadne do istočne obale SAD započetog početkom maju.\nŠvajcarska kompanija Solar impuls saopštila je da je avion s velikim krilima i hiljadama solaranih ćelija u nedelju, posle 14-časovnog leta iz Sinsinatija, u Ohaju, sleteo u Vašington, i da jos preostaje let do Njujorka koji će biti izveden početkom jula.\nOvo je prvi pokušaj da avion na solarni pogon, koji leti i danju i noću bez pomoći standardnog goriva, preleti cele SAD. Prelet je počeo 3. maja iz San Franciska preko Arizone, Teksasa, Misurija i Ohaja do Vašingtona, s nekoliko zaustavljanja koja su trajala po nekoliko dana.\nOvaj avion, koji se smatra najnaprednijom letelicom na sunčevu energiju, napaja oko 12.000 fotonaponskih ćelija koje prekrivaju ogromna krila i pune baterije tokom dana.\nAvion s mestom za jednog čoveka leti brzinom od oko 65 kilometara na čas i ne može leteti kroz oblake. Ima masu kao automobil, ali mu je potrebno više vremena nego automobilu da od Ohaja stigne do istočne obale.


Milinkevič poziva Zapad da pomogne beloruskoj opoziciji\nAleksandar Milinkevič, koji je predvodio proteste u Belorusiji zbog izborne kradje, izjavio je da bi Zapad mogao da pomogne demokratskim snagama u borbi za slobodu u njegovoj zemlji.\nAleksandar Milinkevič osvojio je samo 6 odsto glasova na prošlomesečnim predsedničkim izborima, ali se njegova slava proširila daleko od granica Belorusije. Taj političar posetio je Beč i razgovarao sa novinarima na poziv austrijske Hrišćansko-demokratske partije na čijem čelu je austrijski premijer Volfgang Šisel. Milinkevič je izjavio da bi bez podrške Rusije, vlada predsednika Aleksandra Lukašenka mogla da padne, ali i da bi Zapad takodje mogao da odigra ulogu u pomaganju demokratiji.\nMilinkevič je rekao da je režim u Minsku jak zato što ne dozvoljava slobodne informacije i ima monopol nad medijima, naglasivši da je štampa pod kontrolom vlade i da samo nekoliko radio stanica, kao što je Radio Slobodna Evropa, može da se čuje spolja.\nOn je dodao da beloruska državna televizija nudi anti-američku propagandu i hvalospeve predsednikovih poseta fabrikama traktora. Milinkevič je istakao da mnogo mladih ljudi i studenata sada ispašta zbog toga što su učestvovali u demonstracijama protiv vlade.\nOn je rekao da želi da Evropska Unija pomogne time što će dati vize i stipendije kako bi takvi studenti mogli da nastave školovanje u inostranstvu. Tokom izborne noći Milinkevič je govorio hiljadama pristalica u Minsku koje su se suprotstavile specijalnim policijskim jedinicama u znak protesta zbog, kako su rekli, manipulacija na predsedničkim izborima.\nOn je bio na glavnom gradskom trgu pre nego što je policija došla i pohapsila stotine ljudi. Prema zvaničnim rezultatima predsednik Aleksandar Lukašenko je osvojio 83 odsto glasova uz izlaznost od 90 odsto. Organizacija za evropsku bezbednost i saradnju saopštila je da su glasanje obeležile zloupotrebe, zastrašivanje i izborna kradja.


Zavisnost od lekova posle velikih operacija\nStručnjaci ističu da je zloupotreba lekova protiv bolova koji se dobijaju na recept u Sjedinjenim Državama često rezultat pogrešnog razumevanja toga kako se razvija zavisnost od opijata. Oni ističu da se u velikom broju slučajeva ona javlja posle dugoročnog korišćenja jakih lekova protiv bolova, posle ozbiljnih operacija.\nBolovi posle većih hirurških zahvata poput zamene zglobova, operacije slepog creva ili žuči, često su veoma jaki i dugo traju, zbog čega lekari obično prepisuju lekove protiv bolova, koji su daleko jači od onih koji se kupuju bez recepta.\nMeđutim, pacijenti koji uzimaju te lekove rizikuju da postanu hronični korisnici opijata – odnosno oni koji uzimaju više od 120 dnevnih doza tokom prve godine posle operacije.\nPrema podacima Nacionalnog instituta za zloupotrebu lekova iz 2010. više od 8 i po miliona Amerikanaca bili su ovisni o lekovima, koji se dobijaju na recept.\nIstraživači iz medicinske škole Univerziteta Stenford proučavali su evidenciju više od 600 hiljada pacijenta, koji nisu uzimali opijate pred operaciju, i zaključili da je kod nekih od njih rizik od ovisnosti bio veći.\n“Rizik se kretao od jedan i po do pet puta u zavisnosti od operacije”, navodi Erik San sa Medicinskog fakulteta Univerziteta Stenford.\nRizik je bio veći za muškarce u odnosu na žene, starije u odnosu na mlade pacijente i za one koji su već koristili neke uobičajene lekove protiv anksioznosti.\n“Takođe za pacijente koji su imali problema sa drogom i alkoholom”.\nDoktor San kaže da pravilno korišćenje lekova protiv bolova retko vodi ka zavisnosti, ali da su konsultacije sa lekarom veoma bitne.\n“Lekari bi trebalo budno da prate svoje pacijente posle operacije, kako bi znali koliko opijata uzimaju i generalno da budu svesni da mogu hronično da počnu da koriste opijate”.\nIstraživači kažu da su prvi znaci povećanog rizika kada pacijenti počnu da uzimaju veću dozu bez prethodnog dogovora o tome sa svojim lekarom ili kada krenu kod drugih lekara po recepte bez znanja njihovog lekara.


Nemačka automobilska industrija će u naredne tri godine uložiti skoro 60 milijardi evra u električne automobile i automatizovanu vožnju.\n"U naredne tri godine uložićemo više od 40 milijardi evra u električnu mobilnost, a još 18 milijardi evra biće uloženo u digitalizaciju i povezivanje i automatsku vožnju", izjavio je predsednik VDA Bernhard Mattes u saopštenju.\nRaspon modela električnih automobila nemačkih proizvođača bi se u tom periodu utrostručio na oko 100, rekao je on, prenosi B92.\n"Pojačavanje električne mobilnosti dolazi u Evropu. Bez toga, ciljevi EU u pogledu ugljen-dioksida ne mogu se postići do 2030. godine", rekao je Mattes, pozivajući na ono što je nazvao odgovarajućim regulatornim uslovima širom Evrope.\nInfrastruktura za punjenje električnih automobila mora da se proširi i ponudi podsticaje kupcima e-automobila, rekao je Mattes.\n“General Electic” prodaje deo poslovanja za 21 milijardu dolara


MIGRANTSKA KRIZA - Za kontrolisanu situaciju na Zapadnom Balkanu - RTV Centar Srem\nMIGRANTSKA KRIZA – Za kontrolisanu situaciju na Zapadnom Balkanu\nDruštvo 10/14/2020 sofija 0\nEvropska unija, Visoki komesarijat za izbeglice Ujedninjenih nacija i Međunarodna organizacija za migracije su prepoznali probleme sa kojima se migranti suočavaju, usled pandemije korona...\nEvropska unija, Visoki komesarijat za izbeglice Ujedninjenih nacija i Međunarodna organizacija za migracije su prepoznali probleme sa kojima se migranti suočavaju, usled pandemije korona virusa, pa su pokrenuli projekat pod nazivom “Odgovor na COVID-19 i izazove za migrante i izbeglice na Zapadnom Balkanu”. Reč je o veoma ozbiljnom projektu koji podrazumeva saradnju zemlja članica i partnera, kako bi se zaštitili prava i položaj migranata i tražilaca azila uz ublažavanje rizika od prenošenja COVID-19. Projekat je vredan 8 miliona evra. Finansira ga EU, a obuhvata Albaniju, Bosnu i Hercegovinu, Crnu Goru, Severnu Makedoniju, Srbiju. Sredstva bi trebalo da se usmere ka rešavanju problema nedostatka zaštitne opreme za graničnu policiju i druge službenike koji su u kontaktu sa migrantima, ali i pružanju potrebnih usluga migrantima u vreme trajanja pandemije.\nProjektom “Odgovor na COVID-19 i izazove za migrante i izbeglice na Zapadnom Balkanu”, predviđena je obuka, usavršavanje i osposobljavanje osoblja koje radi sa migrantima kako da postupa u izmenjenim okolnostima. S obzirom na to da su pojačani pritisci na kapacitete prihvatnih objekata, predviđeno je i prilagođavanje prihvatnih centara, infrastrukturni radovi, kako bi se obezbedili bolji i bezbedniji uslovi za boravak. Veoma bitan deo projekta se odnosi na informisanost migranata o aktuelnoj situaciji, merama prevencije širenja virusa COVID-19 i načinu ponašanja u situacijama kada se posumnja na postojanje infekcije. Kako bi se edukacija sprovodila sa maksimalnim učinkom, nužno je da se migranti, izbeglice i tražioci azila informišu na njima razumljivom jeziku.\nKako se u samom projektu navodi, zbog postojeće situacije, neophodno je da projekat bude fleksibilan, odnosno da ima mogućnosti prilagođavanja konkretnom stanju na terenu, zbog čega je predviđeno stalno praćenje dešavanja i korigovanje projekta naspram aktuelne situacije.\nŠto se tiče Republike Srbije, analizom su utvrđeni prioriteti na kojima će se u okviru projekta raditi. Neophodno je nabaviti opremu za ličnu zaštitu i dezinfekcijuza lica koja su zaposlena u organima uprave migracijama. Isto tako, projekat podrazumeva nabavku medicinske opreme za zdravstvene radnike zaposlene u prihvatnim centrima. Veliki problem koji je nastao zbog korona virusa, jeste otežano ili potpuno onemogućeno školovanje dece migranata, pa je predviđena podrška sistemu obrazovanja. Pored podrške u edukaciji, spomenutim projektom treba da se unapredi komunikacija i informisanost lica smeštenih u centreza azil i to uspostavljanjem internet platformai i nabavkom informativnih ekrana.\nProjektom u Srbiji predviđeno je pružanje psiho-socijalne podrške izbeglicama, migrantima i tražiocima azila, posebno ako je reč o osetljivoj grupi. Njima će biti obezbeđeno i pružanje direktne pomoći kroz Fond za direktnu pomoć, kada to situacija zahteva.\nSituacija sa virusom COVID-19 je još uvek ozbiljna i još uvek nepredvidiva . Na osnovu poznatog treba prepoznati probleme i utvrditi prioritete pri njihovom rešavanju. Jedan od prioriteta su migranti i njihov nezavidan položaj tokom pandemije. Pri rešavanju problema, neophodna je saradnja kako bi svi zaštitili svoje zdravlje i pomogli drugima da brinu o svojoj bezbednosti.


Novinar „Meduze“ Ivan Golunov uhapšen u Moskvi - Sputnjik Srbija\n08:28 10 Avgust 2020\nNovinar „Meduze“ Ivan Golunov uhapšen u Moskvi\n16:42 07.06.2019 (osveženo 16:58 07.06.2019) Preuzmite kraći link\nNovinar portala „Meduza“ Ivan Golunov uhapšen je u centru Moskve. Prestonička policija je saopštila da je prilikom pretresa njegovog stana pronađeno „pet paketa s praškastom supstancom“.\nZaharova: Rusija očekuje detaljnu istragu o prebijanju novinara RT\n„Prema nalazu eksperta, reč je o narkotiku metilefedronu, u količini od oko četiri grama“, navedeno je u saopštenju.\nProtiv novinara je pokrenut krivični postupak zbog nezakonitog posedovanja narkotičkih supstanci.\n„Golunov je preko prijatelja uspeo da poruči da su mu podmetnuta dva paketa s nepoznatom supstancom. Prema njegovim rečima, nije mu dozvoljeno da koristi telefon i da pozove advokata“, saopštio je portal „Meduza“.\nPojedini mediji su preneli da je Golunov prilikom hapšenja pretučen. Državna uprava Ministarstva unutrašnjih poslova za Moskvu je negirala tu informaciju i saopštila da se istražne radnje vode u prisustvu Golunovljevog advokata.


Novi ciklus NIS-ovog programa „Zajednici zajedno“ - City Magazine\nU želji da nastavi da pozitivno utiče na ekologiju i da unapređuje stanje životne sredine u Srbiji, kompanija NIS potpisala je Memorandum o saradnji sa Ministarstvom rudarstva i energetike i Ministarstvom zaštite životne sredine Republike Srbije o zajedničkoj realizaciji ekoloških projekata.\nTom prilikom, razmenjeni su i sporazumi o saradnji između NIS-a i lokalnih samouprava širom Srbije, koje su partneri NIS-ovog programa društvene odgovornosti „Zajednici zajedno“. Ove godine, sporazumi su fokusirani na podršku ekološkim projektima koji će biti realizovani u 12 gradova i opština u Srbiji u kojima kompanija sprovodi najveći deo svojih poslovnih aktivnosti – Beogradu, Novom Sadu, Požarevcu, Nišu, Čačku, Zrenjaninu, Pančevu, Kikindi, Kanjiži, Novom Bečeju, Srbobranu i Žitištu.\nPotpisivanjem sporazuma o saradnji između NIS-a i 12 lokalnih zajednica ujedno počinje i ovogodišnji konkurs „Zajednici zajedno“. O izboru projekata odlučivaće Komisija sastavljena od predstavnika kompanije NIS, lokalnih samouprava, Ministarstva zaštite životne sredine i Ministarstva rudarstva i energetike. Svi uslovi i propozicije javnog konkursa „Zajednici zajedno“ koji traje do 5. jula 2021. godine mogu se naći na sajtu https://www.nis.eu/zajednici-zajedno/, a rezultati konkursa biće objavljeni do 15. septembra 2021. godine.\n„Niko od nas ne može sam da napravi tako velike korake u zaštiti životne sredine, održivom razvoju, energetskoj tranziciji, ne može samo jedno ministarstvo, jedan grad, vlada, jedna kompanija. Ali, možemo ako smo svi u tome zajedno, kao što smo zajedno kad se donose odluke u energetici, rudarstvu i zaštiti životne sredine i kao što zajedno radimo na ovom projektu ”, rekla je Mihajlovićeva.\nIrena Vujović, ministarka zaštite živiotne sredine\nMiloš Vučević, gradonačelnik Novog Sada, istakao je u ime svih lokalnih samouprava koje učestvuju u programu „Zajednici zajedno“ značaj saradnje sa kompanijom NIS, i napomenuo važnost ulaganja u ekološke projekte.\n#društvena odgovornost #nis #zajednici zajedno #životna sredina


IV godina - Projektni menadžment - FEFA Fakultet\nPredmet Upravljanje projektima upoznaje studente sa osnovim konceptima i veštinama potrebnim za uspešno korišćenje projektnog pristupa u profitnim i neprofitnim organizacijama. Svrha ovog predmeta je da studentima omogući edukaciju i praktičnu obuku o tome kako da planiraju, sprovode i razmišljaju o konkretnom projektu iz domena njihovih budućih interesovanja.\nStudenti će se upoznati sa pojmom projekta, životnim ciklusom projekta, pristupima u upravljanju projektima, teorijskim podlogama i vodećim metodologijama. Steći će znanja o standardima, procesima i alatima koji se koriste za pokretanje, planiranje, realizaciju, raspodelu zadataka i resursa, upravljanje rizicima, koordinaciju i praćenje realizacije, analizu i evaluaciju. Naučiće koje su to karakteristike, specifičnosti i izazovi različitih vrsta projekata i kako da njima upravljaju. Upoznaće se sa primerima projekata u privredi (npr. razvoj i unapređenje proizvoda i procesa, smanjenje troškova, unapređenje kvaliteta), upravljanju inovacijama (istraživanje i razvoj), projektima u oblasti IT, u kulturi i neprofitnom sektoru, a takođe i sa projektima koji se finansiraju iz kredita i grant šema poput domaćih i stranih strukturnih i razvojnih fondova.\nCilj predmeta je sticanje osnovnih znanja u oblasti upravljanja projektima i integracija sa postojećim znanjima, upoznavanje sa novim alatima i tehnikama koji su neophodni za uspešnu realizaciju projekata u različitim područjima delovanja. Studenti će se pripremiti za učestvovanje u realizaciji i upravljanju projektima i samostalno rešavanje konkretnih zadataka. Imaće mogućnost da istražuju upravljanje projektima sa praktičnim pristupom kroz studije slučaja i časove vežbi, kao i kroz gostujuća predavanja i diskusije sa projektnim menadžerima iz različitih oblasti.


nedelja, 15 avgust 2021 23:27\nRegionalna liga Republike Srpske – Zapad: 13 Skojevki 2–0 Crni vrh\nčetvrtak, 12 avgust 2021 18:20\nPazarni dan u Gradišci, 12. avgust 2021.\nNa tezgama Zelene pijace u Gradišci ovog četvrtka raznovrsna ponuda voća, povrća i drugih proizvoda...\nčetvrtak, 12 avgust 2021 11:34\nDragi roditelji, vašoj djeci stiže dodatna zabava a vama pomoć u pričanju priča.\nnedelja, 08 avgust 2021 16:44\nObilježena 29. godišnjica odbrane Gradiške na Bokovima\nKod spomen obilježja na Bokovima u Bok Jankovcu, kod Gradiške, služen je parastos i položeni su vijenci u znak sjećanja na gradiške borce koji su prije 29 godina stradali na ovom mjestu.\nčetvrtak, 29 jul 2021 13:15\nKompanija Blicnet je juče u Banjaluci, na Ljetnoj sceni Gradskog pozorišta “Jazavac”, svečano uručila poklone učenicima autorima najboljih priča za djecu.\nponedeljak, 26 jul 2021 15:32\nZa ovu humanitarnu akciju u Zavodu za transfuzijsku medicinu prijavila su se 22 pripadnika Policijske uprave Gradiška koji će darivanjem krvi pomoći prikupljanju dovoljnog broja jedinica krvi, koje će u narednom periodu pomoći onima kojima je najpotrebnije.\nsreda, 21 jul 2021 21:54\nKompanija Blicnet sa velikom radošću informiše da je odabrano 15 najboljih priča konkursa “Blicnet - Priče za djecu”. Za izbor najboljih priča za djecu žiri se opredijelio na osnovu ocjene organizacije priče, narativne strukture priče, postavke zapleta, izgradnje likova/karaktera i dijaloga, kreativnog pristupa, stila, originalnosti i opšteg utiska.\nStrana 3 od 557


Vesti online / Vesti / Zanimljivosti / Oči u oči sa velikom belom ajkulom u plićaku punom krvi (VIDEO)\nDale Parson primetio je početkom juna ogromnu siluetu kako se baca u plićaku nedaleko od njegove kuće u Portoriku, u Meksiku. Isprva je pomislio da je kit, ali se ispostavilo da se radi o ogromnoj velikoj beloj ajkuli koju je udarila elisa broda po leđima.\nAjkula kao velika pretnja koja vreba iz morskih dubina\nKada su joj prišli videli su da se radi o pravom džinu, dugačkom preko 4,5 metara, i kretala se po plićaku od manje od jednog metra.\n- Došla bi do plićaka i tu bi legla, a onda bi opet pokušavala da ode u dubinu, i vraćala se u plićak - ispričao je Parson za "Hafington post".\nOn je sa svojim prijateljem snimio povređenu ajkulu a snimak okačio na fejsbuk stranicu svoje kompanije, koji je za kratko vreme postao viralan na internetu.\nDale je uspeo da priđe povređenoj ajkuli na samo par metara, gazeći po plićaku po kojem se razlivala krv iz otvorene rane na ribinim leđima.\nVelika otvorena rana na leđima ajkule najverovatne je od elise broda. Nakon pto su pogledali snimak, naučnici iz opservatorijskog Naučnog instituta, objavili su na "fejsbuku" da ovakve povrede verovatno ne bi ubile ajkulu.\n- One su ekstremno jake sa neverovatnim regenerativnim sposobnostima - saopšteno je iz instituta.


DOK OPŠTINA NAMIRUJE DUGOVE DR “JANOŠU HADŽIJU”, ODGOVORNIH JOŠ NEMA – BT Public News\nOpština Bačka Topola je, već, napravila prve korake u saniranju ogromnih dugovanja, ovdašnje zdravstvene ustanove – Doma zdravlja “dr Janoš Hadži”,koji iznose oko 104 miliona dinara, ali smatraju da problem treba da se reši sistemski, kroz reprogram i dogovor sa velikim i malim dobavljačima, objasnio je na današnjoj sednici Skupštine opštine , predsednik opštine , Gabor Kišlinder.\n“Razgovarali smo sa poveriocima da prolongiramo dugove, da svi dobiju određena sredstva, odblokirali smo račun i sada se rešava, dug po dug. Bitno je da gradjani ne smeju da osete probleme , koji su gomilani godinama. Tačno je da su markice , da je imovina zaplenjena, još na vozilima i aparatima ali to nije naš problem več onih koji suih nalepili. Kao što su ih stavili, zbog duga sada bi bio red da ih skinu, pošto finasije funkcionišu zahvaljujući dogovorima sa dobavljačima. Sa sindikatom Doma zdravlja postigli smo dogovor da zajednički prevazidjemo nastalu situaciju”- kaže Gabor Kišlinder.\nDužnička kriza se postepeno prevazilazi, ali se prema odgovornima za nastale probleme ne preduzimaju nikakve sankcije, mišljenja su opozicionih odbornika. Dr Peter Červenak mišljenja je da je za sve krivo partisko zapošljavanje, bez pokrića u stručnosti. Radovan Gardašević suprostavio je stav, tezi, da je krivica u nestručnosti ljudi u upravnom i nadzornom odboru, zdravstvene ustanove, jer su sadašnji gubici rezultat , ne samo sadašnjeg vremena, već i minulog, kada su tamo bili stručnjaci. Gardašević je insistirao na pojedinačnoj odgovornosti i ukazao na nedopustivost da se sve pretvori u kolektivnu krivicu, da niko ne odgovara.\nDeo bačkotopolske javnosti okrivljuje za nagomilane dugove, upravo, apoteku Doma zdravlja, ali bivši zaposleni tvrde da su optužbe bez osnova, jer je apoteka radila kao ogranak DZ, a ne kao posebno pravno lice. Navedeno je da je godišnja plata za petnaestak zaposlenih u apotekama, koje nisu radile,učinila finansiski problem od oko 25 miliona dinara te da ljudi nisu krivi, što su dovedeni u tu situaciju.\nIzneto je još niz nelogičnosti pa i ta da budžetski inpektor nije mogao da utvrdi odgovorno lice za vodjenje knjigovodstveno računovodstvenih poslova i sastavljanje računovodstvenih izveštaja. Kontrolom obračunskih lista utvrdjeno je da je recimo jedan doktor u julu 2016 godine u pripravnosti proveo 120 časova pored efektivnog rada od 88 sati, noćnog rada u smeni od 16 časova prekovremenog rada danju 17 sati, prekovremenog rada noću 14 , prekovremenog rada, nedeljom noću 3 časa. Slično se dešavalo i sa vozačima i nešto manje medicinskim sestrama.\nDugovi su, naime, nastajali godinama, a najveći deo je prema veledrogerijama, koje su u jednom trenutku, prošle godine, obustavile isporuku lekova apoteci Doma zdravlja.\nPrevious Previous post: BAČKA TOPOLA- PLENI SE IMOVINA DOMA ZDRAVLJA “DR JANOŠ HADŽI”\nNext Next post: SPUŠTENA ZAVESA, NA TURNIR U MALOM FUDBALU, “TOPOLA 2017”


Ponoš za "Danas": Za Srbe i Albance važnija je pojava Abazovića, nego sporazum i Tramp - Jutarnje.rs\nPonoš za “Danas”: Za Srbe i Albance važnija je pojava Abazovića, nego sporazum i Tramp\nPotpredsednik Narodne stranke Zdravko Ponoš izjavio je da je za razbijanje uzajamnih predrasuda i bolje odnose Srba i Albanaca mnogo značajnija politička pojava Dritana Abazovića, nego svi kontakti i potpisivanja sporazuma predsednika Srbije Aleksandra Vučića sa Avdulahom Hotijem, Donaldom Trampom, Ričardom Grenelom, Muhamedom Dahlanom ili šeikom Bin Zajedom.\nPonoš je u intervjuu listu Danas ocenio da je u dokumentu nedavno potpisanom u Beloj kući “najštetnije Vučićevo kumovanje na priznavanju kosovske državnosti od strane Izraela”.\nPonoš je naveo da je štetno i to što se Srbija obavezala na jednogodišnji moratorijum u kampanji za otpriznavanje Kosova i “trajno odustajanje od diplomatske borbe protiv bilateralnih priznanja kosovske državnosti i članstva u međunarodnim organizacijama”.\nporazuma ilustracija “svođenja Srbije na samo još jedan od emirata UAE”, ovog puta “ne samo u poslovnom nego i u političkom smislu”.\nDodao je da su bliskoistočni problemi “stariji od pisane reči”, da kompleksnost srpsko-albanskih odnosa nije biblijskih razmera, ali da je vreme pokazalo da nije jednostavna za rešavanje.\nOn je naveo da Priština ima razloga da bude zadovoljna bliskoistočnim delom sporazuma, kao i Izrael i izborni štab predsednika SAD Trampa. “\nVašingtonsko prelo je Vučićeva donacija Trampovoj izbornoj kampanji, ali to ne znači da papir koji je iz njega proistekao nema potencijal da proizvede dugoročne posledice. To nije rezultat bilo čijeg strateškog promišljanja nego Vučićevog nepromišljanja”, rekao je potpredsednik Narodne stranke.\nPonoš, bivši načelnik Generalštaba Vojske Srbije, rekao je da je otkazivanje učešća pripadnika Vojske Srbije na vežbi u Belorusiji “okasnela odluka sa ponižavajućim obrazloženjem” koje je ministar odbrane Aleksadnar Vulin saopštio “u vidu tužbalice”, i dodao da će verovatno biti zakomplikovana isporuka modernizovanih aviona MIG-29 iz Belorusije.\n“Značajnije pitanje je kako će Rusija čitati ne samo ovaj gest nego i odredbu vašingtonskog papira koji se odnosi na energetsku diverzifikaciju, a posebno činjenicu da je tim papirom Srbija širom otvorila vrata medjunarodnoj afirmaciji kosovske državnosti”, rekao je Ponoš.\nPrethodni tekstNaš poznati vaskularni hirurg o 3 ključne stvari koje nas štite od korone i zašto je ODBIO pozive iz sveta i OSTAO DA RADI U SRBIJI\nSledeći tekstKRIVIČNA PRIJAVA PROTIV ĐUKANOVIĆA: Knežević pokrenuo postupak protiv Mila i traži hitnu reakciju tužilaštva\nAleksandar Vučić: Nisam imao poslovne aranžmane sa Milom Đukanovićem, Krivokapić će...


lična karta – SNEWS\nAktuelno Društvo Putovanja Srbija Turska\nBy SNews 12. Juna 2022. 124 0\nTuristima koji su uplatili aranžmane i u Tursku idu autobusom, vozom ili automobilom, pasoš je ipak neophodan zbog prelaska bugarske granice.\nVijest da je Vlada Srbije potvrdila odluku kojom je omogućeno građanima Srbije i Turske da državne granice obe zemlje prelaze sa važećom biometrijskom ličnom kartom posebno je obradovala zaposlene u turizmu. Svi oni koji su do sada imali bilo kakav problem, na primer da im je istekao pasoš, da nisu u mogućnosti da ga na vrijeme zamijene, moći će jednostavno da putuju sa ličnom kartom. Ova odluka se odnosi na avio-aranžmane, jer za putovanje autobusom ipak građani moraju da posjeduju pasoš pošto prelaze granicu sa Bugarskom, piše današnja “Politika”.\nU Nacionalnoj asocijaciji turističkih agencija „Juta” navode da je ovo izuzetno važan psihološki efekat na putnike i da odluka stiže u pravom trenutku – na početku turističke sezone.\n“Godišnje iz Srbije u Tursku otputuje oko 200.000 naših građana, od čega jedna trećina ide van sezone. U ovu zemlju se putuje iz Srbije tokom cijele godine i iz tog razloga je ovakva odluka vrlo važna. Putnici bi trebalo da imaju u vidu da se granica ka Turskoj može preći isključivo sa biometrijskom ličnom kartom” kaže Aleksandar Seničić, direktor „Jute”. Objašnjava da se ovakva odluka pokazala vrlo pozitivno i u slučaju Albanije pa je mnogo turista odlučilo da baš tamo provede svoj odmor.\nZa Tursku tokom sezone avionima otputuje oko 40.000 putnika i ovo će njima biti olakšavajuća okolnost. Seničić napominje da će ovakva odluka biti višestruko korisna, ali da se može očekivati i veći broj turista iz Turske koji će zbog uvođenja ovih uslova iskoristiti priliku da posete Srbiju. U turističkoj agenciji „Fibula” navode da većina putnika još nije čula ovu vijest i da će se pravi efekti tek videti, ali da je odluka vlade sigurno korisna.\nMana Hamzić, direktorka ove agencije kaže za ovaj list da ima i građana koji nemaju pasoše, te da će ovo mnoge rasteretiti dodatnih troškova, jer granicu mogu da pređu samo sa ličnom kartom. Dodaje da to nije samo pogodnost tokom letnje sezone, nego generalno, jer naši građani putuju cijele godine, najčešće u Istanbul.\nVlada Srbije je, da podsjetimo, donijela zaključak o utvrđivanju osnove za zaključivanje protokola broj jedan između naše zemlje i Turske o izmenama i dopunama sporazuma o uzajamnom ukidanju viza. Kako je saopšteno poslije sednice vlade, to je omogućilo svim građanima da državne granice prelaze sa važećom biometrijskom ličnom kartom radi unapređenja i olakšanog kretanja ljudi i prometa robe.\nDo sada za ulazak u Tursku i boravak do 90 dana nije bila potrebna viza, dok je za duže boravke bilo neophodno vađenje ovog dokumenta. Sva ograničenja ulaska u Tursku u vezi sa virusom korona, koja su bila na snazi, ukinuta su 1. juna 2022. godine.\nBy SNews 26. Aprila 2022. 156 0\nBy SNews 11. Juna 2021. 294 0


Besciljna spoljna politika - Vladimir Gligorov - Peščanik\nIma li Srbija spoljnu politiku? Odgovor na ovo pitanje zavisi od toga da li (i) postoje ciljevi kojima se teži (uslov poželjnosti), (ii) postoje sredstva kojima se ti ciljevi mogu ostvariti (uslov ostvarivosti), (iii) ne postoji nesaglasnost među ciljevima (uslov doslednosti), i (iv) ne postoji nerazrešiv sukob sa drugim međunarodnim činiocima od kojih ostvarenje tih ciljeva zavisi (uslov ravnoteže). Srpska spoljna politika ne zadovoljava ni jedan od ovih uslova.\nNajpre o ciljevima. Srpska spoljna politika, bar zvanično, teži ostvarenju dvaju najvažnijih ciljeva: očuvanju Kosova unutar Srbije i učlanjenju u Evropsku uniju. Poželjnost tih ciljeva se naizgled ni od koga ne osporava. Postavlja se onda pitanje ostvarivosti i doslednosti. Oko toga nema saglasnosti, između, da ih tako nazovem, proevropljana i nacionalista, mada postoji saglasnost na rečima da se oba cilja mogu ostvariti. Spor je u tome što proevropljani tvrde da se Kosovo može očuvati unutar Srbije samo učlanjenjem u Evropsku uniju dok nacionalisti tvrde da se do učlanjenja u Evropsku uniju može doći samo ako Kosovo ostane unutar Srbije.\nAko se ovaj spor razmotri, videće se da nije izvesno ni da su oba ova cilja poželjna, a niti da su ostvariva. Za proevropljane je učlanjenje u Evropsku uniju sredstvo očuvanja suvereniteta Srbije nad Kosovom, što u najmanju ruku otvara pitanje poželjnosti članstva u Evropskoj uniji ukoliko se ne može sačuvati Kosovo. Za nacionaliste članstvo u Evropskoj uniji nije poželjno ukoliko to znači odustajanje od Kosova. Ovaj spor oko poželjnosti pojedinih ciljeva spoljne politike već sugeriše da zapravo ne postoje jasni ciljevi, da je zapravo srpska spoljna politika besciljna.\nOvo se može zaključiti i kada se razmotri da li se oba ova cilja mogu ostvariti, znači da li je ova politika dosledna. Tu je potrebno uzeti u obzir činjenicu da je 18 zemalja članica Evropske unije već priznalo Kosovo, a da su bar još tri najavile da će to učiniti u bliskoj budućnosti. Budući da se ugovori sa Evropskom unijom potpisuju sa svim zemljama članicama pojedinačno, jasno je da nije moguće da zemlje koje su priznale Kosovo potpišu ugovor o članstvu Srbije u Evropskoj uniji, ako bi se taj ugovor odnosio i na Kosovo. Ukoliko je to cilj proevropljana, to nije ostvarljivo. Isto tako, ne mogu te zemlje sada da kažu da prihvataju Srbiju u granicama koje uključuju Kosovo, što je cilj spoljne politike nacionalista, jer su prethodno priznale Kosovo kao nezavisnu državu.\nBudući da tako formulisani ciljevi nisu ostvarivi, srpska spoljna politika je besciljna. To ne znači da ona ne proizvodi posledice. Kako je tako formulisana spoljna politika nedosledna, ona onemogućava bilo kakav napredak u spoljnopolitičkim odnosima zemlje. Nedoslednost u ciljevima ide zajedno sa proizvodnjom sukoba sa drugim međunarodnim činiocima, bilo da je reč o državama ili o međunarodnim ustanovama. Sukobi na severu Kosova su samo jedna manifestacija besciljnosti srpske spoljne politike.\nSada o alternativama. Žalosno stanje srpske spoljne politike je posledica izbegavanja izbora između proevropske i nacionalističke politike. Šta bi, dakle, bile posledice prihvatanja nacionalističke ili proevropske spoljne politike, do čega bi moglo da dođe posle predstojećih parlamentarnih izbora?\nMada se o tome ne raspravlja ozbiljno, nije teško videti čemu ove dve sukobljene političke strane teže. Iz političkih inicijativa posle skorašnjih sukoba na Kosovu može se videti čemu teže nacionalisti. Reč je o politici razdvajanja Srba i Albanaca. Ovo je naravno samo cilj, ostaje pitanje ostvarivosti i saglasnosti sa drugim ciljevima, a i prihvatljivosti za druge međunarodne činioce. Zanimljivo je videti kako se zamišlja sprovođenje ovako formulisane nacionalističke spoljne politike i šta to podrazumeva kada je reč o dva osnovna cilja spoljne politike Srbije.\nPredlog o razdvajanju polazi od pretpostavke da je Evropska unija preuzela svoj deo odgovornosti na Kosovu i da bi to isto trebalo da učini i Srbija. Tako da bi Evropska unija nadzirala nezavisnost Albanaca od Srbije, a Srbija nezavisnost Srba od Albanaca. Ovo bi trebalo da potvrde Ujedinjene nacije. Budući da se ne može očekivati da taj predlog podrži Savet bezbednosti, predlogom se prećutno prihvata nadležnost generalnog sekretara. Ovo podrazumeva jednu od dve stvari: ili se smatra da je to u skladu sa rezolucijom 1244 ili se ne smatra da je potrebno da se ona poštuje. Izjave srpskih predstavnika nisu naročito dosledne, ali je verovatnije da je prvo tumačenje prihvatljivije. To bi značilo da bi generalni sekretar mogao, u načelu, da odobri i prisustvo Srbije i prisustvo Evropske unije na Kosovu. Ovo drugo se do sada smatralo neprihvatljivim jer nije u skladu sa rezolucijom 1244. Sada bi se naprosto reklo da jeste u skladu sa rezolucijom 1244.\nOvo bi otvorilo mogućnost da se spor oko toga je li prihvatljivo da Srbija nastavi da se integriše sa Evropskom unijom razreši tako što se kaže da Srbija i Evropska unija dele nadzor nad Kosovom, što bi onda trebalo da ukloni prepreke saradnji i približavanju Evropskoj uniji. Naravno, to bi isto tako značilo da bi se de fakto priznala nezavisnost Kosova, jer je jasno da ova funkcionalna podeljenost Srba i Albanaca ne bi mogla da ima nikakve posledice po suvernost Srbije ili Kosova. Ovo bi, dakle, dovelo do odustajanja od cilja da Kosovo ostane u Srbiji, a otvorila bi se mogućnost saradnje sa Evropskom unijom.\nProblem je samo u tome što se ovim predlogom, kao i svima drugima do sada, gubi iz vida potreba da se za njega pribavi saglasnost Albanaca, a to sada znači kosovskih vlasti. One nemaju ništa protiv da Evropska unija preuzme nadzor nad određenim institucijama Kosova, ali je malo verovatno da bi se složili sa tim da slične nadležnosti na Kosovu ima Srbija. U ovom je kontekstu korisno razmotriti alternativnu spoljnu politiku proevorpljana. Teži se, ako je ceniti po izjavama, da se onemogući međunarodno priznanje Kosova, kako bi se došlo do novih pregovora, koji bi posebno imali šanse na uspeh ukoliko bi Srbija bila što je moguće više integrisana sa Evropskom unijom. Sugestija je da bi Kosovo bilo spremno da prihvati suverenost Srbije kako bi pristupilo Evropskoj uniji, jer bi inače bilo nešto kao „čardak ni na nebu ni na zemlji“.\nNije, međutim, jasno zašto bi kosovske vlasti pristale da se tada odreknu suvernosti, kada nisu bile spremne na to ni kada im je niko nije priznavao. Do pregovora će u nekom času svakako doći, budući da je nemoguće da Srbija i Kosovo postanu članice Evropske unije ako ne normalizuju međusobne odnose, ali nije realno očekivati da bi se tim razgovorima došlo do sporazuma o tome da Kosovo ostane deo Srbije.\nMožda ima smisla uzgred ukazati na sklonost da se manipuliše javnošču davanjem primera koji su u stvari kontraprimeri. Tako se, na primer, pominje primer Republike Irske i Severne Irske. Gubi se iz vida da su obe istovremeno postale članice Evropske zajednice 1973, mada je Severna Irska bila i ostala deo Ujedinjenog Kraljevstva. Ukoliko bi to bio primer za Kosovo, to bi značilo da Srbija ne bi stavljala prepreke Kosovu da postane član Evropske unije. Navodi se često i primer Kipra, koji je postao član Evropske unije uprkos tome što nema faktički suverenitet nad Severnim Kiprom. Gubi se, međutim, iz vida da ni jedna zemlja članica Evropske unije nije priznala Severni Kipar. To su, dakle, kontraprimeri za ono što je politika proevropljana prema Kosovu i Evropskoj uniji.\nKonačno o ishodu. Besciljnost srpske spoljne politike je još očiglednija ako se postavi pitanje šta je to, u smislu suverenosti, što se podrazumeva pod parolom Kosovo je Srbija? U pregovorima koji su vođeni pre jednostranog proglašenja nezavisnosti, srpska strana je izražavala spremnost da prihvati samostalnost Kosova u svemu, osim u tome da ono postane članica Ujedinjenih nacija. Nije realno očekivati da će se u budućnosti moći tražiti više od toga. To znači da svi ovi međunarodni i unutrašnji sukobi imaju za cilj da Srbija spreči Kosovo da postane članica Ujedinjenih nacija; ne, dakle, da spreči nezavisnost Kosova, već da spreči priznanje te činjenice u Ujedinjenim nacijama. Nacionalisti uz to teže i da onemoguće normalizaciju društvenih i političkih odnosa unutar samog Kosova, pre svega između Srba i Albanaca. I to je sve.\nU pregovorima koji su prethodili proglašenju nezavisnosti Kosova pokazalo se da je to neostvarivo, u smislu postizanja sporazuma oko toga sa Kosovom i sa značajnim međunarodnim činiocima. Sada se proverava ostvarivost nacionalističke ideje o razdvajanju i ideje proevropljana o Kosovu koje lebdi ni na nebu ni na zemlji. Budući da se ne može očekivati da i jedno i drugo bude prihvatljivo za predstavnike Kosova i za međunarodne činioce, valja očekivati dalju evoluciju srpske spoljne politike. Moguće je da ta evolucija ne dovede do realističnije politike, jer srpska javnost ima sklonost da prihvata besciljnost u spoljnoj politici. To više i nije politika, već nekakva potreba da se drugima napakosti, da im se nanese šteta ili da im se vrati istom merom, kako se to i zvanično opravdava. Ako se to svejedno želi nazvati politikom, to je onda spoljna politika koja je izgubila svaki cilj.


Čigota - prvi brend u Srbiji i Evropi koji je zaštitio svoju uslugu - News - Turistički svet\nČigota - prvi brend u Srbiji i Evropi koji je zaštitio svoju uslugu\nSpecijalna bolnica Čigota sa Zlatibora postala je prvi brend u Srbiji i jedini u Evropi koji je zaštitio svoje usluge pod geografskim poreklom.\nRešenjem zavoda za zaštitu intelektualne svojine Republike Srbije, usluge zaštićene brendom su: lečenje i rehabilitacija oboljenja štitaste žlezde, program za redukciju telesne težine i promene kvaliteta života odraslih, te program za prevenciju, lečenje i rehabilitaciju gojaznosti kod dece i adolescenata.\nKako je objasnio Zoran Dragojević iz Zavoda za intelektualnu svojinu, da bi jedan proizvod ili usluga dobili oznaku geografskog porekla, neophodno je da postoji veza između prirodnih i ljudskih faktora na određenom području, što je u slučaju Čigote i potvrđeno.\nPo rečima direkora ove specijalne bolnice, dr Željka Stakića, Čigota je svojim višedecenijskim angažovanjem na unapređenju zdravlja ljudi i vizionarskim opredeljenjem i uslugama svog medicinskog i nemedicinskog kadra, postala jedna od vodećih ustanova na polju medicine i turizma u Srbiji i okruženju. Stakić je istakao i da Čigota beleži sve značajniji porast gostiju iz inostranstva.\nOn je otkrio i da ova ustanova uskoro treba da dobije najsavremeniji dijagnostički uređaj i najavio gradnju modernog wellness centra, kao i adaptaciju postojećih i izgradnju novih smeštajnih kapaciteta.


Zaštita podataka u GO4YU\nVaši podaci su sigurni sa nama, ovo je naš najveći prioritet!\nKontrola je u vašim rukama!\nKako bismo vam obezbedili kvalitetne usluge, ponekad vaše podatke možemo da podelimo sa kompanijama koje smo angažovali u navedene svrhe. Podatke ćemo deliti isključivo sa onim partnerima za koje smo sigurni da sprovode neophodne mere za zaštitu vaših podataka na isti način kao što to i mi činimo. Svako ko dobije informacije o vama sa naše strane ima zakonsku obavezu da ih čuva poverljivim.\nNikada nećemo deliti vaše informacije u marketinške svrhe.\nPrigovor, ograničenje ili zabrana upotrebe podataka.


Sarajevo 0°C Subota 29.01.\n30.11.2021 / 20:14 Politika - Nakon cjelodnevnog zasjedanja\nNarednim zaključkom predloženim iz Odbora za energetiku je preduzeću Eelektroprivredi BiH i Vladi Federacije naloženo da utvrde plan uplate 430 miliona KM na ime dugovanja rudnika za doprinose zaposlenima. Od tog iznosa je potrebno da Vlada osigura 30 miliona KM, a ostalo Elektroprivreda BiH i uprave rudnika.\nEvropska komisija odgovorila bh. građanima: BiH pripada EU\nDešavanja u Neumu tumače oni koji su Mostar predali HDZ-u, tvrdili da treba odustati od NATO-a\n12:06 Politika Evropska komisija odgovorila bh. građanima: BiH pripada EU\n12:05 Politika Dešavanja u Neumu tumače oni koji su Mostar predali HDZ-u, tvrdili da treba odustati od NATO-a


Prvi reket sveta je posle šest poraza na pariskoj šljaci pobedio branioca titule Rafaela Nadala\nĐoković je u možda naisčekivanijem četvrtfinalu u Parizu ikada bio vrlo dominantan, i posle nešto manje od dva i po sata igre naneo devetostrukom šampionu Špancu Rafaelu Nadalu tek drugi poraz na "Frenč openu", prvi u tri seta - 7:5, 6:3 i 6:1.\nBio je to 44. međusobni duel Srbina i Španca, a skor je sada 23-21 za Nadala, koji je izgubio šest od poslednjih sedam duela. Đoković je s druge strane nastavio niz pobeda ove godine koji datira još iz februara i stigao do 27. uzastopnog trijumfa. On je sada jedini teniser koji je pobedio Nadala na sva četiri grand slem turnira.\nĐokovićev naredni rival biće Britanac Endi Mari, koji je pobedio drugog Španca Davida Ferera, u četiri seta - 7:6, 6:2, 5:7 i 6:1. Mari takođe ima seriju pobeda iza sebe, pošto nije izgubio od početka sezone na šljaci, odnosno 15. mečeva zaredom. U konkurenciji teniserki, plasman u polufinale obezbedile su Serena Viliajms i Timea Bačinski.\nNajbolja teniserka sveta pobedila je Italijansku Saru Erani 6:3 i 6:1, dok je Švajcarkinja Bačinski do prvog grand slem polufinala u karijeri stigla trijumfom nad Balgijankom Alison Van Ujtvank - 7:5 i 6:4.\nRafael Nadal pobednik Rolan Garosa


Prema projekcijama i planovima Turističke organizacije destinacija bi ove godine trebala ostvariti prihod na nivou od 85 odsto u odnosu na rekordnu 2019. godinu kazala je Tamara Krstović PR TO Tivat.\nPodnaslov: TO Tivat\nTizer: Prema projekcijama i planovima Turističke organizacije destinacija bi ove godine trebala ostvariti prihod na nivou od 85 odsto u odnosu na rekordnu 2019. godinu kazala je Tamara Krstović PR TO Tivat.\nFOTO: Jadran Boka\nOna ističe da su turistički poslenici zadovoljni predsezonom koja je kada je broj posjeta u pitanju na nivou one iz 2019. godine.\n„Trenutno u Tivtu, u hotelskom i privatnom smještaju, borave 3963 prijavljena gosta što je za oko 33 odsto više u odnosu na predhodnu godinu. Kada je o struktruri gostiju riječ na prvom mjestu su gosti iz Srbije odnosno regiona a zatim slijede gosti iz Velike Britanije i Njemačke.“\nKrstović kaže da su prema njihovim informacijama hotelijeri zadovoljni kako se odvija sezona ove godine dodajući da već imaju jako dobar buking.\nOna je podsjetila da će ove godine izostati gosti sa dva velika tržišta Rusije i Ukrajine ali je zato rađena dobra kampanja i promocija u regionu ali i ostalim tržištima kako bi privukli što veći broj gostiju.\n„Osim digitalnog markentinga i promocija odradili smo i veliki broj direktnih promocija i ugostili brojne grupe novinara. Odradili smo sajamske nastupe u Pragu, Beogradu, Zagrebu, Banjaluci i regionalnu kampanju Road show dok je u Beogradu predstavljen i kalendar dešavanja za ljeto 2022.“\nOna kaže da je ove godine u Tivtu pripremljen jako bogat kalendar dešavanja koji je Turistička organizacija uradila u saradnji sa Porto Montenegrom, Lušticom i Centrom za kulturu.\n„20. juna nas očekuje drugi koncert i nastup Marka Luisa, pripremamo nekoliko ribljih večeri, izložbe suvenira, Lastovsku feštu, Bućarsku olimpijadu i naravno nezaobilaznu gastro manifestaciju Žućenica fest. Bogat program pripremaju i Porto Montenegro, Luštica bay i Centar za kulturu koji i ove godine realizuje pozorišni festival Purgatorije“\nKrstović ističe da ih očekuje još jedna promocija I to u Velikoj Britaniji gdje će predstaviti Solila kao birdwatching destinaciju.


Vesti - Grad Šabac formirao Mrežu za inkluziju Roma SKGO - Vesti detaljno\nGrad Šabac formirao Mrežu za inkluziju Roma\nNa osnovu inicijative Grada Šapca, Ekumenske humanitarne organizacije iz Novog Sada i Visoke škole socijalnog rada iz Beograda i 22 predstavnika/ce različitih institucija i organizacija civilnog društva koji direktno i indirektno rade sa Romima, u sredu, 11. decembra 2019. godine potpisan je Protokol o saradnji za inkluziju pripadnika romske zajednice i formirana Mreža za inkluziju Roma (MIR) koja će funkcionisati na teritoriji Grada Šapca.\nCilj MIR-a je povezivanje i intenziviranje saradnje strana potpisnica, uz objedinjavanje ljudskih i drugih resursa, organizacionih kapaciteta, znanja, iskustava i stručnosti za efikasno praćenje i realizaciju ciljeva definisanih strateškim dokumentima Grada, koja se odnose na inkluziju pripadnika romske zajednice.\nKonkretni ciljevi MIR-a su:\nIzgradnja i funkcionalno osnaživanje MIR-a kao mehanizma horizontalne međusektorske saradnje i partnerstva na nivou Grada;\nUnapređenje komunikacije, razmena informacija i iskustava u oblasti realizacije konkretnih aktivnosti i projekata od interesa za romsku populaciju;\nObjedinjavanje institucionalnih kapaciteta i organizacionih veština članova MIR-a za strateško planiranje, samu realizaciju aktivnosti i projekata koji imaju za cilj inkluziju pripadnika romske zajednice;\nKreiranje lokalne prakse izgradnje i razvijanja međusektorskog partnerstva uz promociju i vidljivost MIR-a u lokalnoj zajednici, na regionalnom, nacionalnom i međunarodnom planu.\nMreža za inkluziju Roma (MIR) je formirana u okviru projekta „Jačanje kapaciteta lokalnih i romskih zajednica na teritoriji Šapca za inkluzivne procese - Ključ za inkluziju“, koji realizuje grad Šabac u sklopu grant šeme programa „Podrška EU inkluziji Roma - Osnaživanje lokalnih zajednica za inkluziju Roma“, koji finansira Evropska unija.


U toku radovi na postavljanju solarnog osvetljenja duž biciklističke staze | Ami Naxi Radio 89.7Mhz\nU toku radovi na postavljanju solarnog osvetljenja duž biciklističke staze\nDuž biciklističke staze, koja u deonici od 8 kilometara spaja Kikindu sa graničnim prelazom Nakovo – Lunga, u toku su radovi na postavljanju solarne rasvete, što će doprineti komforu svih onih koji će je korisiti i za vožnju biciklom i kao šetalište od grada prema Nakovu. Staza je izgrađena u sklopu prekograničnog IPA projekta Srbije i Rumunije „Unapređenje povezanosti Banata „.\nČlan Gradskog veća za privredu i investicije, Saša Tanackov kaže da je predviđeno postavljanje 280 stubova, čime će bezbednost staze biti podignuta na viši nivo. Takođe, biće postavljen i video nadzor, kako bi sigurnost na ovoj trasi bila maksimalna:\n–Izgradnjom ove biciklističke staze smanjen je broj saobraćajnih nezgoda, jer su najčešće i stradali biciklisti. Sada je situacija potpuno drugačija jer se saobraćaj za bicikliste odvija mimo trase državnog puta. Mnogi građani voze ovim putem, među kojima su i deca – rekao je Tanackov i dodao da je u planu izgradnja još biciklističkih staza, u dužini od 6,1 kilometar.\nJedan od partnera na projektu je i Javno preduzeće „Putevi Srbije“, koje će uraditi rekonstrukciju dela puta, od Kikinde do Nakova. Deo sredstava obezbeđen je iz ovog prekograničnog projekta, dok će se za ostatak obezbediti novac iz domaćih izvora. To je izvesno da će se desiti do 31. jula, do kada treba i da bude završen projekat:\n– Planirana je rekonstrukcija državnog puta, prema granici sa Rumunijom, u dužini od 1,8 kilometara. Vode se i razgovori sa „Putevima Srbije“ da i ostatak trase od oko 6 kilometara bude urađen, tako da ćemo imati daleko bezbedniji i kvalitetniji put nego što je on sada – kaže Tanackov.\nUkupna vrednost drugog dela projekta, koji obuhvata postavljanje solarne rasvete i predstojeću rekonstrukciju saobraćajnice, je 645 hiljada evra.\nCilj projekta „Unapređenje povezanosti Banata“, koji se realizuje treću godinu u više etapa, je da, kroz poboljšanje standarda kvaliteta u javnom transportu i u uslugama mobilnosti, doprinese boljoj povezanosti u prekograničnoj oblasti. Loš kapacitet saobraćajne infrastrukture u pograničnom regionu predstavljao je prepreku poboljšanju kvaliteta transporta robe i ljudi, zbog čega su se partneri na ovom projektu okupili oko zajedničke ideje da se uloži u standard kvaliteta javnog prevoza. Projekat realizuju Javno preduzeće “Putevi Srbije”, Grad Kikinda, Opština Žombolj i Regionalni centar za društveno-ekonomski razvoj – Banat.\nINFO GRAD KIKINDA, 8. januar\nUvođenje u vojnu evidenciju od 18. januara do 28. februara\nNa Svetog Jovana u Kikindi rođene dve bebe\nPolovina Velikog Sela u četvrtak bez struje\nDragan Pecarski gost emisije „Ami vas pita“\nVlažnost vazduha: 99%


Ajkule ponovo u bazenu, sledi turnir u Šibeniku - Sportklub\nAjkule ponovo u bazenu, sledi turnir u Šibeniku\nVesti vaterpolo Autor:Ivana Salapura11. avg. 202011:47\nVaterpolo reprezentacija Crne Gore nastavila je sa radom. Pripreme će biti usmerene za turnir u Šibeniku krajem avgusta, gde će pored domaćina, učestovati Italija i još jedna reprezentacija, jer su Grčka i Španija odustale zbog problema sa virusom.\n“Nastavljamo rad, planiramo put u Šibenik, a pre toga ćemo obaviti testove i nastaviti da se pridržavamo svih mera koje su propisale nadležne institucije. Nismo sigurni da li će Aleksandar Ivović moći da nam se pridruži na turniru u Šibeniku, jer ga čekaju pripreme sa Pro Rekom. Još ne znamo u kome sastavu ćemo igrati, ali to i nije toliko bitno u ovom trenutku, jer imamo dovoljan broj kvalitenih igrača. Radićemo još tri nedelje, završno sa turnirom u Šibeniku i završavamo pripreme”, rekao je selektor Vladimir Gojković i nastavio:\n“Leto smo uspeli da iskoristimo maksimalno i pored svih problema. Igrači maksimalno spremni idu u svoje klubove, a verujem da će intenzivan rad i posvećenost uroditi plodom, te da ćemo primarni cilj ove generacije ostvariti. Naravno govorim o kvalifikacionom turniru u Roterdamu i plasmanu na Olimpijske igre u Japanu”.\nPodsećanja radi, mlada i seniorska reprezentacija Crne Gore već dva meseca treniraju u Herceg Novom. Popularne “ajkule” su u ovom periodu odigrale prijateljski meč sa Hrvatskom u Dubrovniku, tri kontrolna meča sa ekipom Juga iz Dubrovnika i jedan međusobni duel.\nKvalifikacija za Olimpijske igre su na programu u februaru naredne godine u Roterdamu. Mesto na Igrama u Tokiju obezbediće tri prvoplasirane selekcije u konkurenciji 12 reprezentacija. Kao glavni favoriti slove Hrvatska, Crna Gora i Grčka.\nŠta nije u redu s Rafom, Zverev i dve strane titule 9:59\nNovo isključenje za Slovenca: Luka udario rivala u stomak 9:11


Predsjedništvo sa Palmerom i o Kosovu: To je pitanje koje se ne tiče BiH\nObnovljeno: septembar 09, 2020\nBosnia and Herzegovina -- US ambassador to Bosnia Eric Nelson and Matthew A. Palmer, Deputy Assistant Secretary Bureau of European and Eurasian Affairs, with members of Bosnian Presidency, in Sarajevo, September 9, 2020.\nZamjenik pomoćnika državnog sekretara SAD-a i specijalni predstavnik za Zapadni Balkan Matthew Palmer sa članovima Predsjedništva BiH u Sarajevu je u srijedu (9. septembra) razgovarao, uz ostalo, trgovini ljudima, oporavku od COVID-a, te odnosu BiH prema procesu dijaloga Beograda i Prištine.\nŠefik Džaferović, predsjedavajući Predsjedništva BiH, izjavio je nakon sastanka kako je jedna od tema razgovora bio i odnos BiH prema procesu dijaloga Beograda i Prištine.\n"Jasno je kazano da taj proces nema nikakve veze ni sa jednom državom u regionu, te da se on tiče samo Beograda i Prištine", kazao je Džaferović.\nKada je u pitanju borba protiv trgovine ljudima, kazao je Džaferović, ukoliko BiH bude nazadovala u tom području, Sjedinjene Američke Države (SAD) će uskratiti svaku vrstu pomoći BiH, dao je do znanja Palmer.\nPalmer je susretom s članovima Predsjedništva Bosne i Hercegovine Šefikom Džaferovićem, Željkom Komšićem i Miloradom Dodikom započeo dvodnevnu posjetu Bosni i Hercegovini.\nAmerički ambasador u BiH Eric Nelson, koji prisustvuje susretima Palmera sa zvaničnicima BiH, na Twitteru je napisao kako je razgovarano o potrebi osiguranja evroatlantske budućnosti BiH, kao i o značaju jedinstva u oporavku od COVID-a i ekonomskom oporavku, te hitnosti provedbe Nacionalne strategije borbe protiv trgovine ljudima.\nPalmer je sa trojicom članova Predsjedništva BiH razgovarao i o učešću BiH u vojnim vježbama sa NATO snagama i njegovim saveznicima. Teme razgovora bile su i reforma pravosuđa u BiH, borba protiv ilegalnih migracija, kao i obilježavanje 25. godišnjice od potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma.\nMilorad Dodik je novinarima kazao kako je Palmer tokom susreta sa trojicom članova Predsjedništva BiH ukazao na to da se sva pitanja trebaju donositi konsenzusom, te da je to jedini način na koji se BiH može graditi u budućnosti.\n„Što se tiče NATO-a, na dnevnom redu je bilo osnivanje Komisije za integracije BiH u NATO, ali može biti samo Komisija za saradnju sa NATO savezom“, rekao je Dodik.\nDodik je prokomentarisao i izjavu predsjedavajućeg Predsjedništva BiH, Šefika Džaferovića, kako je na sastanku sa Matthew Pamerom o procesu dijaloga Beograda i Prištine 'jasno kazano da taj proces nema nikakve veze ni sa jednom državom u regionu, te da se on tiče samo Beograda i Prištine'.\n„Amerikanci su priznali Kosovo. Ja razumijem stav SAD, ali neću da prestanem da se pitam kako je moguće da jedna pravila važe za jedne, a druga za druge“, rekao je Dodik.\nAmerički diplomata nakon susreta s članovima Predsjedništva BiH sastao se i sa članovima kolegija oba doma Parlamenta BiH, te predsjedavajućim Vijeća ministara BiH Zoranom Tegeltijom i premijerima dva bh. eniteta Federacije BiH i Republike Srpske, Fadilom Novalićem i Radovanom Viškovićem.\nTegeltija je ranije izjavio kako će u fokusu razgovora biti i ekonomske teme, te problemi s kojima se susreće ekonomija BiH kao posljedica pandemije COVID-19.\nPalmer bi se u četvrtak, 10. septembra, trebao sastati u Mostaru sa liderima političkih partija BiH.\nAmerički državni sekretar Mike Pompeo imenovao je Palmera za svog specijalnog predstavnika za Zapadni Balkan, saopćio je State Department krajem augusta 2019. godine.\n"U toj ulozi, Palmer će predvoditi napore da se ojača američko diplomatsko angažiranje u pružanju podrške miru, stabilnosti i prosperitetu u regionu i fokusu na integraciju Zapadnog Balkana u zapadne institucije", dodaje se u saopćenju State Departmenta.\nPalmer je prethodno bio direktor Kancelarije za južnu i centralnu Evropu.


Tim za škole doneo je odluku da i od ponedeljka, 28. februara, u svim osnovnim i srednjim školama u Srbiji učenici pohađaju nastavu neposredno, odnosno, po prvom modelu.\nPrema podacima iz nadzora preuzetim iz elektronskog sistema „Servis javnog zdravlja“ koje je Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja dostavio Institut za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“ od 18. do 23. februara 2022. godine broj obolele dece školskog uzrasta od 6 do 18 godina je bio 1348 (0.18 odsto) obolelih.\nUčešće dece školskog uzrasta u ukupnom broju potvrđenih slučajeva kovida-19 u istom periodu iznosio je 4.7 odsto.\nU osnovnim i srednjim školama na teritoriji Republike Srbije, nije bilo odeljenja (16 i manje učenika), koja su zbog najmanje tri slučaja infekcije učenika u odeljenju promenila način organizacije rada sa neposrednog rada na onlajn nastavu u poslednjih pet kalendarskih dana. Ukupno je 13 (0.03 odsto) odeljenja (17 i više učenika) koja su zbog najmanje dva slučaja infekcije učenika u odeljenju promenila način organizacije rada sa neposrednog na kombinovani model u poslednjih pet kalendarskih dana i 2 (0.005 odsto) grupe u kojima se iz kombinovanog modela nastave prešlo na onlajn (pojava tri slučaja infekcije učenika) u poslednjih pet kalendarskih dana.\nIz Ministarstva prosvete poručuju da će Tim za škole nastaviti da prati situaciju i donosi odluke na nedeljnom nivou.\n29.06.2022 Kancelarija za KiM: Načelniku Kosovsko-pomoravskog okruga oštećen automobil (326)


Maršalska ostrva: Najotrovnije mesto na Zemlji\nAko ovo primetite u kozmetičkom salonu, ISTOG MOMENTA GA NAPUSTITE\nIza nas bio je jedan od vikenda za uživanje, jer nas već od danas očekuju tropske temperature. Čemu leto, ako ćemo vreme provoditi uz klimu u zatvorenom prostoru. Zato se potrudite da u pravom letu uživate pod suncem i pod mesečinom sa sniženom temperaturom za bar 10 stepeni. Upravo ta razlika u temperaturi je idealna za naše telo, a možete je postići zahvaljujući potpuno prirodnom sistemu hlađenja vodenom maglom koje danas možete dobiti za samo 699 dinara na gruppi.rs Na vama je da birate da li ćete ga instalirati u dvorištu, u vrtu, na terasama ili baštama.\nBlagotvorno dejstvo termalne vode koja se nalazi u bazenima hotela "Premier Aqua" poznato je više vekova, još iz vremena kada je Vrdnik bio samo rudarsko mesto na Fruškoj gori. Radeći u oknu u koje je termalna voda često prodirala radili su u vodi i primećivali da im se ublažavaju simptomi kostobolje i brže zarastanje rana na nogama. Termalna voda iz istog podzemnog jezera danas se nalazi u bazenima hotela "Premier Aqua" i ima medicinsku primenu u ordinaciji za rehabilitaciju i fizikalnu medicinu "Aqua Medica" koja se nalazi u sklopu hotela.


Dan online - Drustvo: Nijesmo u blokadi - 2019-09-11\nDrustvo IZ INSTITUCIJE OMBUDSMANA SAOPŠTILI Nijesmo u blokadi\nInstitucija Zaštitnika ljudskih prava i sloboda Crne Gore nije u finansijskoj blokadi, a informacija koju ste objavili nije aktuelna, saopšteno je iz te institucije.\n– Naime, kao što smo vam odgovorili prethodne sedmice, postojalo je neslaganje između Ministarstva finansija i Skupštine Crne Gore koji to subjekt i na koji način treba da utvrdi ko je vršilac dužnosti ombudsmana, zbog čega je kasnila plata za zaposlene u Instituciji.\nKao što je najavljeno, ta situacija je prevaziđena u petak, kada je isplaćena plata i od kada se vrše sva ostala plaćanja – što možete provjeriti i kod Ministarstva finansija – navode iz te institucije.\nPodsjetimo da poslove ombudsamana sada obavlja Zdenka Perović, nakon što je Šućko Baković po sili zakona penzionisan.\nKo će biti novi ombudsman još se ne zna, a nedavno je predsjednik Crne Gore objavio poziv za predlaganje kandidata za zaštitnika ljudskih prava i sloboda.


S investitorima preko granice - Franchising.rs - franšiza, preduzetništvo\nČeški lanac barova za prodaju sveže ceđenih sokova Fruitisimo otvoriće poslovnicu u Budimpešti 1. aprila 2016. U narednim godinama, Fruitisimo bi mogle dobiti i druge zemlje u Evropi\nČeški franšizni koncept Fruitisimo otvoriće prvi bar u Mađarskoj. Zainteresovani su i za druga tržišta u Evropi.\nDa je „mala pomoć prijatelja“ velika stvar, potvrđuje i primer češkog lanca barova za prodaju sveže ceđenih sokova Fruitisimo, koji je prihvatio ponudu dva svoja investitora i najavio da će ove godine poslovnicu otvoriti i u Mađarskoj. Naime, osnivači Jan Hummel i Tomáš Lichtenberg ocenili su da će se uz pomoć investitiora lakše fokusirati na rast mreže, ne samo u Češkoj, već i na drugim tržištima u Evropi. – Radi se o iskusnim poslovnim ljudima koji žele da pomognu u ekspanziji. Oni, međutim, neće biti uključeni u svakodnevni rad kompanije, već će svoje iskustvo i znanje usmeriti na finansijsku stranu razvoja i pregovore s bankama – objašnjava Jan Hummel.\nMađarska, ipak, nije jedino strano tržište na kojem će češka kompanija ponuditi svoj gastronomski koncept – Fruitisimo već ima pet poslovnica u Slovačkoj. – Verujemo takođe da ćemo u narednim godinama uspeti da osvojimo još nekoliko novih tržišta – potvrđuje Hummel da su zainteresovani za širenje van granica Češke.\nNa matičnom tržištu, pod brendom Fruitisimo posluje više od 40 barova koji nude sveže ceđene sokove, smutije, voćne salate, sladolede, kafu. Više od trećine barova (16) nalazi se u rukama primalaca franšize.\nKompanija je prošle godine predstavila novi koncept iz oblasti brze usluge – Home Office Bistro & Coffee, koji se takođe širi kroz franšizu.


31. oktobar: Svetski dan štednje\nPrva nedelja novembra se obeležava kao Nedelja štednje\nU svetu se obeležava Dan štednje, koji je ustanovljen 31. oktobra 1925. godina na skupu bankara iz 25 zemalja u Milanu, a u Srbiji će biti u znaku i dalje prisutnog nepoverenja u nacionalnu valutu.\nTo nepoverenje pokazuje i nizak nivo dinarske štednje - oko 350 miliona evra (oko 42 milijarde dinara), u odnosu na ukupnu deviznu štednju u bankama koja iznosi oko 8,6 milijardi evra.\nŠtednja je u nacionalnoj valuti, u prvih devet meseci ove godine, povećana za četiri milijarde dinara ili 10,5 odsto u odnosu na isti period lane.\nU prvih devet meseci ove godine devizna štednja uvećana je za oko 64,9 miliona evra, a poredeci stanja na kraju septembra ove i prethodne godine devizna štednja je povecana za 100,1 milion evra.\nU ukupnoj štednji u bankama u Srbiji devizna štednja ucestvuje sa 96,1odsto, a dinarska sa 3,9 odsto, sa tendencijom rasta.\nNajveće učešće u deviznoj štednji u bankama u Srbiji imaju depoziti u evrima (91,5 odsto), zatim štednja u americkim dolarima (četiri odsto), u švajcarskim francima (3,7 odsto), dok su depoziti u ostalim valutama u zanemarljivom procentu.\nU NBS kažu da dinarska štednja u proteklih nekoliko godina beleži kontinuiran rast, što ukazuje da su su kamatne stope na dinarsku štednju i dalje relativno atraktivne.\nNedelja štednje u Srbiji traje od 31. oktobra do 7. novembra i do sada je bila ustaljena prarksa da banke nude atraktivne kamata na štednju, ali će to prema pisanju nekih domaćih medija, ove godine izostati.\nNa početku 2001.godine bankarski sistem u Srbiji obuhvatao je 86 banaka (67 banaka na teritoriji centralne Srbije, 17 banaka na teritoriji Vojvodine i dve banke na teritoriji severnog dela Kosova i Metohije), a danas u našoj zemlji posluje posluje tačno 30 banaka.


Na konferenciji za novinare Centar za razvoj Jablaničkog i Pčinjskog okruga predstavio je projekat ’’Budućnost za sve II’’ koji će se ove i sledeće godine realizovati u Srbiji, Hrvatskoj i Sloveniji.\nReč je o projektu koji finansira Evropska unija u okviru Programa za zapošljavanje i socijalnu solidarnost Evropske zajednice PROGRESS 2007-2013. sa ciljem ustanovljavanja mogućnosti za prevenciju i smanjenje siromaštva i socijalne isključenosti u ovim zemljama. EU PROGRESS program ima više komponenti, a koordinacijom učešća Republike Srbije rukovode Ministarstvo rada i socijalne politike i Ministarstvo ekonomije i regionalnog razvoja.\nProjekat će se baviti istraživanjem mogućnosti za prevazilaženje problema siromaštva i socijalne ekskluzije ugroženih grupa građana u sve tri zemlje, kroz prikupljanje podataka sa terena i pripremom relevantnih analiza i preporuka kako bi se ovaj problem efikasnije prevazišao u narednom periodu.\nU dosadašnjoj realizaciji projekta urađena je analiza stanja u sve tri zemlje, a prve aktivnosti vezane na prikupljanje informacija na lokalnom nivou započeće u Srbiji diskusijama na terenu i to na jugu Srbije, u Trgovištu, Vladičinom Hanu i Merošini, nakon čega će se održati još 12 diskusija širom Srbije.\nU prikupljanju informacija sarađivaće se sa neposredno ugroženim grupama, predstavnicima lokalnih samouprava, nevladinim sektorom, Nacionalnom službom za zapošljavanje, Centrima za socijalni rad i ostalim institucijama zaduženim za ovu oblast.\nU oktobru i novembru, po istom principu započeće se sa lokalnim radionicama u Hrvatskoj i Sloveniji. Osim prikupljanja informacija sa terena, naredne aktivnosti će biti usmerene na međusobnu razmenu iskustava i pripremu preporuka za svaku zemlju odnosno komparativne analize za ove tri zemlje.\nProjekat zajednički realizuju Centar za razvoj Jablaničkog i Pčinjskog okruga (Srbija), Miran dol (Hrvatska), dok je nosilac projekta Zavod ’’Moja Soseska’’ iz Ljubljane sa partnerima Iksiv, Emines i Ministarstvo za rad, porodicu i socijalna pitanja iz Slovenije.


ZDRAV, ALI NE SVAKI Više od polovine analiziranih uzoraka meda u BiH nisu odgovarajućeg kvaliteta\nFoto: zemun.rs / Promo\nAgencija za bezbednost hrane analizom kvaliteta meda na tržištu BiH utvrdila je da od 100 uzoraka više od polovine, odnosno 53 nisu odgovarajućeg kvaliteta.\nOd 100 analiziranih uzoraka, uzetih u poslednja tri meseca prošle godine, po 45 je sa području Federacije BiH i Republike Srpske, a 10 sa područja Brčko distrikta.\n- Posmatrano prema poreklu uzoraka, od 63 uzorka domaćeg meda neodgovarajućih je bilo 36 uzoraka, a od 37 uzoraka iz uvoza neodgovarajućih je bilo 17 - saopšteno je iz Agencije za bezbednost hrane BiH.\nAnalizom je bilo obuhvaćeno 14 vrsta meda, a najčešće nepravilnosti utvrđene su za mešani med, med s komadima saća i med s dodacima.\nRazlozi neusklađenosti bili su povećan sadržaj HMF, aktivnosti dijastaze, smanjen sadržaj redukovanih šećera, električna provodljivost, sadržaj saharoze, sadržaj mineralnih materija i sadržaj materija nerastvorivih u vodi.\n- Nadležni inspekcijski organi raspolažu svim rezultatima fizičko-hemijskih analiza meda dobijenim putem monitoringa kvaliteta meda na tržištu BiH za 2017. godinu, što omogućava preduzimanje odgovarajućih mera s ciljem zaštite interesa potrošača u BiH - istakli su iz Agencije za bezbednost hrane BiH.\nAgencija na osnovu detaljne analize rezultata utvrđenih ovim monitoringom sprovodi dodatne konsultacije s nadležnim organima i ekspertima iz ove oblasti kako bi se utvrdilo da li su rezultati ovog monitoringa posledica patvorenja i/ili nepravilnog postupanja subjekata u poslovanju s hranom, te kako bi se ove nepravilnosti u predstojećem periodu znatno smanjile.\nLoša godina za semberske duvanare: Kiša pomogla u popravljanju kvaliteta duvana\nMarko Panić o novom početku rukometne reprezentacije BiH: Imamo kvalitet da izborimo plasman u baraž za Svetsko prvenstvo


Aviokarta.net | SMATSA\nUpravljanje vazdušnim saobraćajem (ATM-Air Traffic Mangment) podrazumeva čitav niz delovanja u cilju bezbednosti saobraćaja:\nOdređivanje i kontrola procedura i izrada navigacionih postupaka\nIzrada vazduhoplovnih (navigacionih) karata\nKalibraža uređaja i sistema iz vazduha\nVazduhoplovne meteorološke usluge\nObuka kadrova, obrazovanje i usavršavanje\nKontrola letenja je samo jedna od aktivnosti Agencije. To je ujedno i najspecifičnija delatnost po kojoj je agencija i prepoznatljiva širokom krugu ljudi.\nOblasna kontrola letenja\nObavlja komunikaciju sa vazduhoplovima i navigaciju u zoni nadležnosti. Za SMATSA to je Srbija (bez Kosova i Metohije), Crna Gora, južni deo Jadranskog mora, istočna Bosna i Hercegovina). Ona je smeštena u zgradi u okviru kompleksa beogradskog aerodroma "Nikola Tesla". Oblasna kontrola letenja nadzire najviše nebo, počev od 14500 stopa (4420m)\nPrilazna kontrola letenja\nKomunikacija sa vazduhoplovima i navigacija u zoni aerodroma: do 80 km vertikalne udaljenosti i do 14500 stopa u visinu. SMATSA poseduje nekoliko aerodromskih kontrola letenja u svojoj zoni nadležnosti: u Beogradu, na aerodromu "Nikola Tesla" i na aerodromu Batajnica, u Podgorici, Tivtu, Kraljevu (aerodrom "Morava"), Nišu (aerodrom "Konstantin Veliki"), Vršcu, Užicu (aerodrom "Ponikve"). Ove službe se nalaze na samim aerodromima.\nAerodromska kontrola letenja (toranj)\nKominikacija sa vazduhoplovima prilikom sletanja, poletanja i kretanja po aerodromskim saobraćajnicama.\nOva služba se nalazi na aerodromima i smeštena je u kontrolni toranj odakle može i instrumentalno i vizuelno da prati kretanje vazduhoplova u zoni aerodromskog kompleksa.\nAerodromska kontrola letenja kontroliše neposrednu zonu aerodroma (od 9 do 18km)\nPosao kontrole letenja\nPosao kontrole letenja je jedan od najodgovornijih poslova na svetu. Ovaj posao zahteva besprekorno psihofizičko zdravlje kontrolora kao i apsolutno poštovanje svih propisanih procedura. U ovom poslu ne smeju da postoje nepažnja, zabušavanje, odsutnost, neznanje i nesigurnost.\nOsnovni posao kontrole letenja je održavanje radarskog i radio kontakta sa vazduhoplovom, kontrola njegovog kretanja i navigacija prema propisanim vazdušnim koridorima kao i u zoni aerodroma.\nKontrolori letenja su u stalnoj vezi sa posadom vazduhoplova i dostupni su joj za razne instrukcije tokom različitih faza leta.\nOni pomažu međusobnom razdvajanju vazduhoplova na bezbednu udaljenost, primenom propisanih radarskih i neradarskih normi razdvajanja.\nInformativna funkcija kontrolora letenja se zasniva na pružanju raznih informacija posadi, uključujući i one o vremenskim uslovima, a sve u cilju bezbednog leta vazduhoplova.\nKontrolori letenja su obučeni da uoče i prepoznaju vanredne situacije koje bi mogle da ugroze bezbednost vazdušnog saobraćaja, kao i da pomažu i prate primenu procedura u vanrednim situacijama.\nOsim komunikacije sa vazduhoplovima, kontrolori letenja intenzivno komuniciraju i sa susednim kontrolama letenja bilo da se radi o susedima po vertikali ili po horizontali).\nZgrada kontrole letenja u Beogradu\nNa aerodromu "Nikola Tesla" u Beogradu se nalazi nova zgrada kontrole letenja. Ona je smeštena u zatvorenom dvorištu iza javne garaže, desno od prilazne saobraćajnice.\nUnutar ove zgrade se nalazi uprava SMATSA, školski centar, simulator, tehnička sala i ogromna kontrolna sala u kojoj su smeštene oblasna kontrola letenja i aerodromska kontrola letenja beogradskog aerodroma "Nikola Tesla".\nU starom kontrolnom tornju pored upravne zgrade aerodroma i pored Terminala 1 nalazi se terminalna kontrola letenja aerodroma "Nikola Tesla".


Četvrti sastanak sa predstavnicima Razvojne agencije Bač-Kiškuna – region.vojvodina.gov.rs\nČetvrti sastanak sa predstavnicima Razvojne agencije Bač-Kiškuna\nPomoćnik pokrajinskog sekretara za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu Nebojša Drakulić prisustvovao je 15. decembra 2016. godine, četvrtom radnom sastanku sa predstavnicima Razvojne agencije županije Bač-Kiškun, koji sa predstavnicima pokrajinskih sekretarijata usaglašavaju projekte u vezi prekograničnog programa Mađarska-Srbija.\nKako je ovom prilikom rekao pomoćnik Drakulić sama činjenica da je ovo četvrti radni sastanak, govori u prilog tome da ima pomaka i napredka u saradnji, što ukazuju i informacije od kolega iz pokrajinskih sekretarijata koji su partnerski uključeni u ove projekte.\nSastanci u vezi generisanja projekata u okviru prekogranične saradnje Srbije i Mađarske, treba da doprinesu konkretizaciji projektnih predloga, kao i daljih koraka u njihovoj realizaciji i apliciranju pri evropskim fondovima.\nNa sastanku, koji je održan u Pokrajinskoj vladi, prisustvovao je i zamenik gradonačelnika Kiškunhalaša Daniel Farkaš, a učestvovali su predstavnici Fakulteta tehničkih nauka Univerziteta u Novom Sadu, u vezi sa pilot projektom proizvodnje solarne energije, kao i predstavnici Pokrajinskog sekretarijata za kulturu, javno infomisanje i odnose sa verskim zajednicama, Pokrajinskog sekretarijata za zdravstvo, Razvojne agencije Srem, Železnica Srbije i Agencije Alma-Mons.\nProjekti o kojima se razgovaralo vezani su za turizam, zaštitu životne sredine, kulturno nasleđe, upravljanje vodama, obnovljive izvore energije, kao i projekte vezane za železnički i drumski saobraćaj.\nNovi program prekogranične saradnje između Mađarske i Srbije traje do 31. januara 2017. Godine, a sredstva obezbeđena od strane Evropske Unije iznose oko 65 miliona evra, dok ukupni budžet programa iznosi oko 77 miliona evra.


RTV BIR - U petak počinje drugo regionalno takmičenje u hifzu Časnog Kur'ana (AUDIO)\nU petak počinje drugo regionalno takmičenje u hifzu Časnog Kur'ana (AUDIO) Istaknuto\nU Sarajevu u Gazi Husrev-begovoj biblioteci će od 03. do 05. novembra biti održano Drugo regionalno takmičenje u hifzu Časnog Kur'ana. Prije svečanog otvorenja takmičenja za hafize i muhafize, u petak će biti upriličen edukativni seminar o hifzu.\nOrganizatori ovog takmičenja su Uprava za vjerske poslove Rijaseta Islamske zajednice u BiH i Fondacija „Hifz Časnog Kur'ana“ Sarajevo u saradnji sa Fondacijom „Hamed bin Halid Al-Sani“ iz Qatara.\nPokrovitelj takmičenja na kojem nastupaju hafizi, predstavnici država iz regiona je vrhovni poglavar Islamske zajednice u BiH reisu-l-ulema Husein-ef. Kavazović, čije prisustvo se očekuje na otvaranju.\nSa šefom Odjela za posebne vjerske programe u Upravi za vjerske poslove Rijaseta, razgovarao je Sedin Salić:\nU petak 3. novembra prije svečanog otvorenja takmičenja za hafize i muhafize, bit će upriličen edukativni seminar o hifzu o temama Vrijednosti i potrebe učenja Kur'ana napamet i Metode i iskustva učenja Kur'ana napamet. Održavanje seminara je svojevrsna tradicija u organizaciji velikih takmičenja u hifzu.\nUprava za vjerske poslove Rijaseta islamske zajednice obavještava sve zainteresovane da će cjelokupno takmičenje od 03. do 05. novembra biti otvoreno za javnost.\nViše iz kategorije: « Reisu-l-ulema primio bivšeg reisa Cerića\tDrvar: Godišnjica zatvaranja logora Kamenica »


Putin: Kosovo rešavati preko Rezolucije 1244. Vučić: Putin nas je spasao žiga sramote /video/ - Sputnjik Srbija\n09:11 22 Februar 2020\n14:46 04.12.2019 (osveženo 16:29 04.12.2019) Preuzmite kraći link\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić sastao se danas u Sočiju sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom, u rezidenciji „Bočarov ručej“. Na sastanku je poručeno da će Srbija biti obezbeđena gasom, kao i da će ruski predsednik posetiti Srbiju prilikom otvaranja Hrama Svetog Save sledeće godine.\nGlavni zaključci sa sastanka Vladimira Putina i Aleksandra Vučića:\nSrbija će dobiti gas\nPutin sledeće godine dolazi na otvaranje Hrama Svetog Save\nPutin poručio da bi kosovsko pitanje trebalo rešavati preko Rezolucije 1244\nSrbija i Rusija produbljuju vojnu saradnju\nDvojica predsednika razmenili su prigodne poklone\nPuška kralja Milana Obrenovića, dar predsednika Putina. Izvanredna čast, veliko hvala! #Srbija #Rusija @KremlinRussia pic.twitter.com/zMrdpF9kcB\n— Aleksandar Vučić (@avucic) December 4, 2019\nVučić: Putin nas je posavetovao koje oružje da kupimo\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izrazio je u Sočiju, nakon razgovora sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom, zadovoljstvo vojno-tehničkom saradnjom sa Moskvom.\nPutin poklonio Vučiću pušku /foto/\nPredsednici Srbije i Rusije Aleksandar Vučić i Vladimir Putin po završetku razgovora u Sočiju razmenili su poklone.\nPutin i Vučić nisu razgovarali o S-400, ali sve je moguće\nNije isključeno da će Rusija prodati Srbiji sisteme S-400 na kredit, ali lideri Rusije i Srbije nisu razgovarali o tome za vreme sastanka, rekao je potpredsednik Vlade Rusije Jurij Borisov.\nRusija spremna da isporuči avione za „Er Srbiju“\nPredsednik Rusije Vladimir Putin je rekao da je ruska strana spremna da pomogne Srbiji u obnovi avioflote srpskog nacionalnog prevoznika „Er Srbija“.\nPutin na otvaranju Hrama\nVučić je rekao da je na današnjem sastanku dosta razgovarano o gasu.\n„Za nas je najvažnija vest što je predsednik rekao da će Srbija u svakom slučaju dobiti gas“, naveo je srpski predsednik i zahvalio ruskom predsedniku na stalnoj podršci srpskom narodu.\nOn je naglasio da će Putin sledeće godine doći u Srbiju na otvaranje Hrama Svetog Save.\nPutin: Srbija će biti obezbeđena gasom\nNa pitanje može li se smanjiti isporuka gasa ako se prekine tranzit kroz Ukrajinu, Putin je ponovio da je Rusija spremna da očuva taj tranzit.\n„Nije tajna da u Beču razgovaramo o tome“, dodao je ruski predsednik.\n„Nadam se da je to početak pregovora i da ćemo usaglasiti stavove. Što se tiče Srbije, ona će biti obezbeđena gasom“, rekao je on.\n„Razmatrali smo da li ćemo u skorije vreme moći da obezbedimo povećanje isporuka. Što se tiče tranzita preko Turskog toka, mi smo spremni, a srpski deo od granice Bugarske do Mađarske skoro je spreman, 90 odsto je već postavljeno i to je pitanje nekoliko nedelja. Ali ono što mi vidimo, bez obzira na molbe ruske strane da se obezbedi isporuka našeg gasa kroz Tursku i Bugarsku, vidimo da bugarska strana svesno odugovlači realizaciju projekta preko svoje teritorije“, upozorio je Putin.\n„Kako je dodao, verovatno pod pritiskom sa strane. Videćemo kako će se dalje razvijati ta situacija. Ako neće Bugari naći ćemo druge na jugu Evrope“, rekao je Putin.\nVučić: Ne možemo da zaboravimo kada nas je Putin spasao žiga sramote\n„U Srbiji više cenimo Putina nego što smo cenili neke ranije lidere“, rekao je Vučić.\n„Nikada ne možemo da zaboravimo 2015. godinu kad nas je Putin spasao žiga sramote na našem čelu“, dodao je on.\n„Računamo na podršku Rusije u svim međunarodnim organizacijama, ali i Rusija računa na našu podršku. Ne postoji dokument za koji bi Rusija glasala protivno interesima Srbije i obrnuto“, naglasio je Vučić.\nDa je 1999. godine Putin odlučivao, mi nikada ne bismo bili bombardovani, poručio je Vučić.\n„Zahvalni smo na podršci Rusije međunarodnom pravu, kao i po pitanju Kosova“, naveo je srpski predsednik.\nOn je ponovio da nije realno da se dogovor postigne a da Srbija ništa ne dobije. „Zahvalan sam što nam Rusija po tom pitanju pruža stalnu i čvrstu podršku“, rekao je Vučić.\nKad je reč o snabdevanju gasom, Vučić je rekao da je dobio uveravanja Putina i Milera da će Srbija moći da kupi dodatne količine ruskog gasa i da sa izvesnošću može da očekuje prvi i drugi kvartal sledeće godine.\n„Zbog toga se osećam mnogo sigurnije i ne mogu da sakrijem osmeh“, rekao je Vučić.\nBez obzira što se nalazimo na evropskom putu nećemo smanjivati obim saradnje sa Rusijom. Naprotiv, nikome nećemo dozvoliti da se meša u naše odnose sa Ruskom Federacijom. Mi ćemo naše bratstvo da baštinimo bez obzira koliki pritisci bili, poručio je Vučić.\nZa mene je ogromna čast da je takav lider kao što je Putin imao vremena za mene, u Rusiju ćemo da idemo još češće, bez obzira šta će neko da kaže, uveren da će to biti za dobrobit i ruskog i srpskog naroda, dodao je Vučić.\nOdgovarajući na pitanja novinara, Vučić je ponovio da će građani Srbije imati dovoljno gasa. „Gas smo rešili“, poručio je Vučić.\n„Što se tiče vojske, imamo odličnu saradnju, veliki broj zajedničkih aktivnosti, rekao je Vučić. Predsednik Putin me je na paradi devetog maja savetovao šta da kupim i to treba da dođe u Srbiju“, dodao je on.\nVučić je rekao da je vidljivo koliko je Rusija stvari promenila od kako su im uvedene sankcije.\nKao primer naveo je izgradnju gasovoda „Sila Sibira“ za oko 60 milijardi kubika gasa koji ide iz Rusije za Kinu, što je, kaže, bila velika svetska vest.\n„To je gasovod koji provede 30 puta više gasa nego što ide za Srbiju“, naveo je Vučić i dodao da se sada u Rusiji prave drugačiji pravci razvoja, ali da on o tome ne može da govori.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je sa Putinom rezgovarao i o inicijativi „mali Šengen“.\n„Bilo je reči i o incijativi“, potvrdio je predsednik srpskim novinarima.\nRazmenili su, kaže, stavove o svim pitanjima, ali rusku stranu, ističe, posebno interesuje pitanje „NATO/ne NATO“ i za njihov pristup regionalnim pitanjima taj ugao je najvažniji.\nPutin: Kosovsko pitanje rešavati preko rezolucije 1244\n„Osnov za rešavanje kosovskog pitanja treba da bude rezolucija 1244 Saveta bezbednosti UN“, rekao je Putin.\n„Rusija je spremna da podrži moguća kompromisna rešenja ako ona budu postignuta između Beograda i Prištine. Mi ćemo podržati stav Srbije“, rekao je Putin, dodavši da su pregovori bili korisni i sadržajni.\nPutin se takođe osvrnuo na jačanje vojno-tehničke saradnje dve zemlje, a podsetio je da dve vojske održavaju zajedničke vojne vežbe.\nSrbija se uključila u izgradnju Turskog toka i završetak dela preko srpske teritorije biće završen narednih nedelja, rekao je Putin.\nPočelo je obraćanje Aleksandra Vučića i Vladimira Putina\nPredsednik Rusije Vladimir Putin rekao je danas u Sočiju, posle sastanka sa srpskim predsednikom Aleksandrom Vučićem, da su razgovori protekli u konstruktivnoj atmosferi kao i uvek i da je razmotren čitav kompleks pitanja.\nRazgovarali smo o situaciji na Balkanu, pre svega o Kosovu ali i ostalim temama.\nSledeće godine obeležavamo 75. Godišnjicu od kraja drugog svetkog rata i zahvalni smo Srbiji na brižljivom odnosu prema sećanju na junačke podvige ruskih vojnika.\nSastanak Putina i Vučića ušao je i u treći sat\nNovinarske ekipe čekaju obraćanje dvojice predsednika\nZavršen je sastanak delegacija, očekuje se obraćanje javnosti\n„Nezgodan“ snimak sa samita NATO-a u Londonu\n© AP Photo / Host Broadcaster\nMalo da se odmaknemo od sastanka srpskog i ruskog predsednika: U Londonu je u toku NATO samit, a sa prijema u Bakingemskoj palati kod kraljice Elizabete Druge procureo je „nezgodan“ snimak o kojem će se još govoriti...\nObraćanje ruskog i srpskog predsednika moći ćete uskoro da gledate uživo na Sputnjiku\nDobro raspoloženi Putin sa osmehom dočekao predsednika Srbije u Sočiju\nPutin v horošem nastroenii i s ulыbkoй vstretil prezidenta Serbii v Soči pic.twitter.com/b8EYZ8klnr\n— Kremlevskiй pul RIA (@Kremlinpool_RIA) December 4, 2019\nRazgovor Putina i Vučića u četiri oka ulazi u drugi sat\nZanimljivo je da se u rezidenciji „Bočarov ručej“ u Sočiju nalazi i Putinova lična teretana u kojoj ruski predsednik redovno vežba\nPratite vesti radija Sputnjik, u kojima će biti uživo uključenje naše dopisnice iz Sočija Olivere Ikodinović:\nŠta je patrijarh pisao Putinu?\nBiće zanimljivo videti šta stoji u pismu koje je srpski patrijarh Irinej poslao ruskom predsedniku preko Aleksandra Vučića. Pogledajte šta je patrijarh poklonio Putinu tokom prethodne posete ruskog predsednika Beogradu.\nKako Soči čuva Nikolu Teslu (video)\nKoliko znate o Sočiju, gradu u kojem ruski predsednik prima srpskog kolegu? Možda niste znali da je Soči najduži grad u Evropi — prostire se na skoro 150 kilometara duž obale mora — i drugi najduži grad na svetu, posle Meksiko Sitija.\nU srpskoj delegaciji su ministri Aleksandar Vulin, Aleksandar Antić i Zorana Mihajlović\n„Zašto ideš kod Putina?“\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić sastao se sa predsednikom Ruske Federacije Vladimirom Putinom u Sočiju.\nA post shared by Aleksandar Vučić (@buducnostsrbijeav) on Dec 4, 2019 at 3:43am PST\nPredsednik Vučić se ranije danas osvrnuo na izjave nekih evropskih lidera, koji ga pitaju: „Zašto ideš kod Putina?“.\n„Jer vi čekate u redu, nekada čekate i tri sata kada dolazite na sastanak, a ja ne moram da čekam tri sata i zbog toga idem“, rekao je Vučić, dodajući da isto važi i za Kinu koju svi hoće da privuku za sebe.\nO aferi „ruski špijun“ u četiri oka\nVučićeva poseta dolazi nedugo posle otkrivanja afere „ruski špijun“, to će, sigurno je, biti jedna od tema razgovora dvojice predsednika.\nVučić je ovih dana više puta podsećao na prijateljske odnose s Rusijom i njenim predsednikom Putinom, na zahvalnost koju Srbija duguje Rusiji za razumevanje njenih nacionalnih interesa, za aktivnu podršku u očuvanju teritorijalnog integriteta i suvereniteta Srbije, posebno u međunarodnim organizacijama, ali i istakao da on s Putinom uvek razgovara otvoreno o svemu.\nOn je sam rekao da je po izbijanju afere pitao „ruske prijatelje — zašto?“.\nTema obaveštajne afere je, kako je rekao, iz delokruga „razgovora u četiri oka“.\n„Mi smo rekli istinu, savest nam je čista i uvereni smo da ćemo nastaviti sa razvojem najboljih odnosa sa Rusijom. Ako imaju šta da nam zamere, voleo bih to da čujem, nemam problem sa tim“, rekao je Vučić.\nZanimljivo je da je ovo 17. sastanak Vučića s predsednikom Rusije, a treći za godinu dana.\nU toku je sastanak predsednika Srbije i Rusije u četiri oka, a nakon toga očekuje se obraćanje medijima.\nKremlj: Vučićeva poseta je dugoočekivana i značajna\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov izjavio je da je radna poseta predsednika Srbije Rusiji dugoočekivana i da Kremlj računa na veoma sadržajne razgovore.\nVučić je ruskom predsedniku uručio pismo patrijarha Irineja koje mu je poglavar SPC lično uputio\nVučić pozvao Putina da poseti Srbiju\nPredsednik Ruske Federacije Vladimir Putin dočekao predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića ispred rezidencije "Bočarov ručej".\nA post shared by Aleksandar Vučić (@buducnostsrbijeav) on Dec 4, 2019 at 3:35am PST\nVučić je zahvalio Putinu na pomoći u očuvanju teritorijalne celovitosti Srbije. Kada je reč o pregovorima sa Prištinom, predsednik Srbije nije izrazio optimizam. Vučić je pozvao Putina da poseti Srbiju u što skorije vreme.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je, na početku razgovora sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, da nije optimista kada je reč o postizanju konačnog kompromisnog rešenja između Beograda i Prištine.\nVučić je potom, najavljujući teme o kojima on želi da razgovara sa šefom ruske države, informisao Putina da je gasovod kroz Srbiju praktično završen, što je velika šansa za razvoj naše zemlje i što će uticati na bolju budućnost građana.\nObraćajući se Putinu na ruskom jeziku, Vučić je rekao da mu je drago da se ponovo susreću i zahvalio je na vremenu koje je ruski predsednik izdvojio za ovaj susret, što je za njega lično velika čast.\n„Svaki susret sa vama ima veliki značaj za Srbiju“, naglasio je Vučić, u obraćanju na početku sastanka, koji će biti nastavljen u četiri oka.\n„Ali, moram da vam kažem da nisam optimističan po pitanju postizanja konačnog kompromisnog rešenja između Beograda i Prištine, ali o toj temi ćemo zajedno razgovarati", rekao je Vučić.\nVučić je podsetio na Putinovu posetu Beogradu s početka godine, koje se, kaže, sa zadovoljstvom sećaju građani Srbije, i pozvao ruskog predsednika da dođe ponovo u Srbiju.\n„Očekujemo vas u skorije vreme da posetite našu zemlju“, rekao je Vučić.\nPredsednik Vučić je, inače, uoči susreta najavio da će teme razgovora sa šefom ruske države biti sva ključna pitanja — od Kosova i Metohije, situacije u regionu Zapadnog Balkana, do toga kako Putin sagledava političku situaciju u Evropi, Evroaziji i celom svetu.\nRazgovaraće se i o energetici, i ekonomiji uopšte, jer je za Srbiju od ključnog značaja bilateralna saradnja sa Rusijom i unapređenje trgovinske razmene.\nPutin: Odnosi Rusije i Srbije se razvijaju aktivno\nPredsednik Rusije Vladimir Putin poželeo je danas dobrodošlicu predsedniku srbije Aleksandru Vučiću. On je rekao da se odnosi dve zemlje razvijaju aktivno.\n„Hvala vam što ste prihvatili naš poziv, naši odnosi se razvijaju, naše strateško partnerstvo se svakodnevno potvrđuje i ojačava, i u političkim i ekonomskim odnosima, kao i u sferi bezbednosti“, rekao je Putin na početku sastanka, koji je bio otvoren za javnost.\nKako je rekao ruski predsednik, prošle godine je spoljnotrgovinska razmena dve zemlje porasla za dva odsto, a u periodu januar-septembar ove godine još za devet odsto.\nPutin je dodao da na razvijanju odnosa dve zemlje aktivno rade zajedničke komisije, kao i da će o svemu više razgovarati sa srpskim predsednikom tokom posete.\nPutin pozvao Vučića da u maju sledeće godine dođe u Moskvu


Voz i kamion se sudarili u Futogu, obustavljen železnički saobraćaj\nIzvor: Radio 021, 24.Nov.2020, 11:45\nTeretni voz udario je kamion u Futogu, jutros oko osam časova, zbog čega je došlo do prekida železničkog saobraćaja.\nPrema saznanjima 021.rs, vozač šlepera nije poštovao prvenstvo prolaza i krenuo je da prelazi preko pruge. U tom trenutku na njega je naleteo teretni voz koji se kretao na relaciji Novi Sad - Bački Petrovac, udarivši u prikolicu kamiona.\nEkipa Hitne pomoći nije intervenisala, a povređenih u incidentu nije bilo.\nOsim kamiona i voza, >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << materijalna šteta napravljena je i na "pežou" koji je bio parkiran u blizini udesa.\nNovosadska policija je izašla na lice mesta kako bi obavila uviđaj.\nŽeleznički saobraćaj na ovoj deonici je trenutno u prekidu.


Utisci sa testa: u Hondi i Ladi zadovoljni unapređenjima - Serbiaring\n08/01/2014 Aleksandar Babić Vesti, WTCC 0\nPosle test sesije vožene na autodromu Terme Rio Ondo, ekipe koje su tokom šestonedeljne WTCC pauze radile na unapređenjima svojih automobila mogle su da procene efekte uloženog truda. Najviše razvojnih aktivnosti bilo je kod Honde i Lade, a sudeći po zabeleženim vremenima i smanjenim zaostacima za najbržima, pomaka ima.\nProšle sedmice, neposredno uoči argentinskog trkačkog vikenda, fabrički tim Honde sproveo je četvorodnevni test na stazi Rikardo Tormo, koristeći novu, šestu po redu izrađenu šasiju „sivika“, koja će i ubuduće služiti kao test vozilo. Ekipa je tom prilikom isprobala različita poboljšanja na aerodinamici i šasiji i već danas su se neka rešenja našla na trkačkim „hondama“, dok unapređenja motora tek treba da budu primenjena.\nTreće mesto na test sesiji i zaostatak od svega 0,089 sekundi za Lopesom naveli su Tarkvinija da izjavi: „Dobro je videti da se zaostatak smanjio, to dokazuje da mala poboljšanja koja smo primenili posle testa u Valensiji funkcionišu. Tijagov auto imao je konvencionalniju konfiguraciju, to smo uradili namerno, kako bismo uporedili moje i njegove rezultate i sve ukazuje na isto: sad imamo dobru početnu osnovu.“\nKod Lada sporta, slična situacija: puno rada u pauzi, novi delovi i smanjena težina automobila. Na stazi su danas Haf i Tompson zabeležili deveto i deseto vreme, za „sitroenima“ oni zaostaju malo ispod i malo preko dve sekunde, ali su se plasirali ispred četiri „ševrolet RML kruza“.\nPosle testa, WTCC prvak iz 2012 prokomenarisao je: „Bio sam znatiželjan da vidim rezultat sveg truda koji je Lada sport tim uložio u auto tokom pauze. I zadovoljan sam, osećaj u automobilu nikada nije bio tako dobar kao na ovom testu. Mislim da nas je posao obavljen tokom prethodnih šest nedelja odveo korak napred i nadam se da ćemo moći da uđemo u prvih deset.“\nDodajmo i to da su razjašnjeni detalji Mihelisove odiseje na putu do Argentine. Norbi je propustio današnju test sesiju zato što nije na vreme stigao u Terme Rio Ondo, a do odredišta je putovao neverovatna tri dana. Pošao je – u teoriji – na vreme, još u utorak, ali je let iz Budimpešte za Frankfurt kasnio zbog vremenskih nepogoda u glavnom gradu Mađarske.\nPosle noći provedene u Frankfurtu, Mihelisovo putešestvije se nastavilo: odleteo je za Minhen, pa za Rim, odatle za Rio de Žaneiro, Buenos Aires i konačno, danas u 12:30 po lokalnom vremenu, sleteo je na aerodrom u Tukumanu, osamdesetak kilometara udaljen od mesta u kom se vozi osma ovogodišnja WTCC runda.


iAnatomija: Apple tužen zbog iClouda\nApple tužen zbog iClouda\nPre tačno nedelju dana Apple je predstavio svoj novi servis, iCloud. Toliko je bilo potrebno da se u javnosti pojavi informacija o tužbi protiv kompanije Apple.\nNaime, kompanija iz Arizone koja pruža VoIP usluge zove se iCloud Communication. Kompanija pod ovim imenom postoji od 2005. godine i tuži Apple zbog korišćenja termina "iCloud", koje je, kako se navodi u tužbi, imalo negativan uticaj na njeno poslovanje.\n"Roba i usluge za koje Apple namerava da koristi iCloud nazivi identični su ili slični onima koje nudi kompanija iCloud Communications pod iCloud markom od svog osnivanja 2005. godine. Međutim, zbog globalnog medijskog izveštavanja o Apple iCloud servisu i kampanji koja je usledla, mediji i javnost ubrzo su počeli da povezuju termin iCloud sa Appleom, a ne iCloud Communications", navode iz ove kompanije.\nOd Applea se traži novčana nadoknada, ali i prestanak korišćenja ovog naziva.\nKako je Apple jedna od kompanija koja često pokreće postupke protiv kompanija koje koriste nazive slične Appleovim, ali i pokušava da zaštiti ili je već zaštitila neke uobičajene reči kao svoj zaštitni znak, malo je verovatno da nije znala za postojanje kompanije pod ovim imenom, a kakav će epilog sudskog postupka biti, ostaje da se vidi.


ODRŽAN DEVETI TRADICIONALNI TURNIR „ZABORAVLJENIH ASOVA“ U FUTSALU: Sjajno druženje u Plandištu na međunarodnom nivou, pehar za bratsku opštinu iz Rumunije – Plandište online\nODRŽAN DEVETI TRADICIONALNI TURNIR „ZABORAVLJENIH ASOVA“ U FUTSALU: Sjajno druženje u Plandištu na međunarodnom nivou, pehar za bratsku opštinu iz Rumunije\nu DRUŠTVO, FUDBAL, RAZNO, SPORT, VESTI 06.03.2017\tComments Off on ODRŽAN DEVETI TRADICIONALNI TURNIR „ZABORAVLJENIH ASOVA“ U FUTSALU: Sjajno druženje u Plandištu na međunarodnom nivou, pehar za bratsku opštinu iz Rumunije 630 Pregleda\nFudbalski savez opštine Plandište već devet godina zaredom, uspešno organizuje tradicionalni turnir u futsalu (malom fudbalu) za seniore pod nazivom “Turnir zaboravljenih asova“.\nOvaj trunir se organizuje, kako organizatori kažu, u čast na fudbalske asove koji više nisu aktivni, a svojom igrom i umećem doprineli razvoju fudbala i sporta u opštini Plandište. Na ovogodišnjem Turniru je učestvovalo šest ekipa. Pored domaćina, tu je bila i ekipa iz Kupinika i komšijska ekipa Železničar iz Vršca koja, skoro od samog osnovanja turnira pokušava da dođe do pehara, kao i tri ekipe iz inostranstva, dve iz susedne Rumunje, ekipeBanlok i Anina, kao i ekipa bratske opštine Rosoman iz Makedonije.\nFinale su igrale ekipa domaćina i ekipa Rosoman, a pobedu i veliki pehar ponela je bratske ekipa iz Makedonije.\n-Neizmerno se radujemo peharu, jer u Plandište na ovaj turnir dolazimo već pet godina i uvek smo priželjkivali da se u Rosoman vratimo sa peharom. Ove godine nas se želja i ostvarila – rekao je Risto Jošev, inače savetnik gradonačelnika Rosomana i golman ekipe koji je zadužen i za odžavanje veza u oblasti sporta sa opštinom Plandište.\nŠto se tiče fudbalskih ekipa iz Rumunije, to su predstavnici opština sa kojima opština Plandište ili realizujuje ili je realizovala projekte prekogranične saradnje. Ekipa Banloka je prvi put učestvovala na turniru i već razmišljaju kako da se revanširaju domaćinima za prijem i druženje. Ekipa iz Anine, u čijem satavu je i njihov predsednik Đordje Roman, na fudbalske susrete senioara dolazi treću godinu. Kažu, ovoga puta su došli po sportsko iskustvo, pehar ostavljaju za dogodine.\nNa ovogodišnjem turniru uručeno je priznanje najboljem igraču Branku Latkoviću-Mošulju iz Kupinika i najboljem golmanu, Zoranu Petroviću-Srbinu iz ekipe domaćina.\nSvim učesnicima, domaćini, Fudbalski savez opštine Plandište je ove godine umesto zahvalnca za učešće, uručio plakete, kako je predsednik Fudbalskog saveza, Milorad Stojilkovski rekao, kao simbol druženja i trajnog prijateljstva.\nTurnir su pratili i funkcioneri opštine Plandište, Jovan Repac, predsednik, Endre Sabo, predsednik SO Plandište i Goran Donevski, zamenik predsednika.\nPrethodna: Mesečni horoskop mart 2017\nSledeća: AKTIV ŽENA “GREĐANKA” JOŠ JEDNOM POKAZAO VELIČINU NA DELU: Održan sjajan humanitarni koncert u Velikoj Gredi za bolesne mališane (FOTO)


► Krivične prijave zbog napada na Malog, odbornike i policiju\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović izjavio je danas da će biti podnete odgovarajuće krivične i prekršajne prijave tužilaštvu zbog napada na gradonačelnika Beograda Siniše Malog, odbornika Skupštine grada Beograda i pripadnika policije, na skupu Inicijative "Ne da(vi)mo Beograd".\n"On (policajac) tamo nije bio privatno, obavljao je svoj posao. Kada tužilaštvo bude ocenilo da li se radi o krivičnom delu mi ćemo videti da li ćemo podneti krivičnu prijavu", takođe je rekao Stefanović, na konferenciji za novinare.\nStefanović je kazao da su demonstranti prvobitno pokušali da spreče gradonačelnika Beograda i grupu odbornika da uđu u na sednicu Skupštine grada, a da su zatim, "kada to nije uspelo transparentima i motkama koji su bili zakačeni za transparente" fizički napali.\nOn je dodao da je jednom policajcu pocepana uniforma.\n"Više predmeta je bačeno na policajce koji su bili na obezbeđenju reda i mira ispred samog ulaza. Jedan od učesnika polivao je policajca neidentifikovanom tečnošću", rekao je Stefanović\n"Kada dođete da povredite nekoga, da ga udarite motkom u glavu, to ne može da se uporedi sa rušenjem nekih objekata", rekao je Stefanović.\nOn je dodao da je ljudima u izbornoj noći, tokom rušenja u Savamali, bila ograničena sloboda kretanja, ali da tamo niko nije vezivan.\n"Ti ljudi nisu bili vezivani, ni u jednom trenutku, nijedan od njih. Nije bilo vezivanja, nije bilo batinanja, prema tim ljudima nije bila upotrebljena fizička sila da im se naškodi, njima je ograničena sloboda kretanja, to je krivično delo, biće gonjeni, ali ovde je udaren čovek motkom u glavu", rekao je Stefanović.\n"Nasilje ne rađa ništa dobro u ovoj zemlji", rekao je Stefanović.\nPredstavnik Inicijative Dobrica Veselinović negirao je danas da su učesnici protesta napali Malog već da su mu samo uručili "otkaz" i dodao da nije video povređenog policajca, da će reagovati kada pregledaju snimke.


Savez civilnih invalida rata demantuje da učestvuje u protestu u Pionirskom parku – NovostiDana.rs\nSavez civilnih invalida rata demantuje da učestvuje u protestu u Pionirskom parku\nFotosa portala: vamedia.info\nPredsednik Saveza civilnih invalida rata Slavko Djordjević izjavio je danas da to udruženje nema nikave veze sa protestom grupe ratnih veterana i invalida u Pionirskom parku u Beogradu i naveo da učesnici tog skupa ne govore u ime saveza na čijem je on čelu.\nU izjavi agenciji Beta, Djordjević je rekao da je reč o pojedincima koji ne pripadaju nijednom udruženju i koji svakako ne mogu da govore u ime Saveza civilnih invalida rata jer je to jedinstvena organizacija na teritoriji čitave Srbije, koja okuplja sve opštinske, medjuopštinske i regionalne članice.\n„Oni nemaju nikakav legitimitet da nas zastupaju. Niti su se nama obraćali niti smo mi sa njima o bilo čemu razgovarali“, rekao je on.\nDjordjević je rekao da Savez civilnih invalida rata nije upoznat sa zahtevima koje iznosi grupa ratnih veterana i invalida koji protestuju ali i dodao da ih ti zahtevi i ne interesuju, već da samo žele da se ograde od njihove aktivnosti.\n„Svoja prava i poboljšanje svog statusa mi ostvarujemo isključivo preko institucija sistema. Kako u razgovorima sa predstavnicima resornog ministarstva tako i sa ostalim ljudima iz Vlade Srbije. Mi smo se sastajali sa njima i sastajaćemo se i ubuduće“, rekao je Djordjević.\nOn je naveo da Savez civilnih invalida rata ne namerava da preduzima neke pravne korake protiv učesnika tog skupa već samo da saopšti da sa njima nema nikakve veze i da oni ne mogu da zastupaju interese saveza.\nGrupa ratnih veterana i invalida rata protestuje već više dana u Pionirskom parku, u znak nezadovoljstva svojim društvenim položajem i pravima.\nOrganizator skupa Nenad Stanić ranije je rekao da je država pokazala da ne brine o toj populaciji i da su ratni vojni invalidi i veterani „prepušteni sami sebi“.\nOni zahtevaju povlačenje Predloga zakona o boračko-invalidskoj zaštiti, osnivanje „boračkog ministarstva“ i takozvani „borački dodatak“, a Djordjević navodi da se Savez civilnih invalida rata sa tim ne slaže.