Bivši direktor BMW-a optužen za proneveru sredstava - AutoExclusive - Auto vesti, Novi, Luksuzni, Polovni automobili...\nOva osoba optužena je po osamnaest tačaka komercijalne korupcije i trideset i tri tačke kršenja poverenja o trošku proizvođača automobila. Prema navodima, bivši direktor je takođe oštetio bavarski brend za ukupan iznos od 2,7 miliona evra.\nIako su pojedini detalji vezani za ovaj slučaj potpuno nejasni, Rojters je preneo da je izvršni direktor navodno dobio sumu od 2,4 miliona evra u razmaku od 2007. do 2015. godine u zamenu za dodeljivanje konsultantskih ugovora.\nU istom slučaju optužene su još četiri osobe, koje su bile u ulogama generalnih direktora, sada već nesolventne konsultantske firme koja se tereti za ucenu, pomaganje i podsticanje pronevere. Svih pet osoba uključenih u optužnicu nemačkog suda poriču bilo kakve navode iz nje.\nOvi izveštaji stigli su nakon što je nemački proizvođač otkrio brojne intrigantne tehnologije tokom ovogodišnjeg Consumer Electronics Show (CES) događaja održanog u Las Vegasu. Prva od ovih inovacija jeste novi potpuno električni iX model sa mogućnošću promene boje uz pomoć tehnologije stimulisanja putem električnih signala.\nBMW je takođe iskoristio CES kako bi predstavio potpuno novi informativno-zabavni sistem za zadnja sedišta sa njegovom Theatre Screen opcijom. Ovaj sistem sastoji se od savitljivog displeja sa dijagonalom od trideset i jednog inča i 8K rezolucijom, koji se može proširiti iz neba pritiskom na dugme. Ovaj displej uključuje 5G konektivnost i opremljen je Amazon Fire TV aplikacijom.\nRadnici Daimlera u Nemačkoj dobili 6.000 evra bonusa


Ministarka Hoxha: Kosovo je spremno da iskoristi iskustava zemalja EU-a na njenom putu evropskih integracija - Vesti - Ministarstvo za Evropske Integracije\nMinistarka Hoxha: Kosovo je spremno da iskoristi iskustava zemalja EU-a na njenom putu evropskih integracija\nSkoplje, 11. novembar 2017 – Ministarka za evropske integracije, Dhurata Hoxha, učestvovala je u Skoplju na godišnjoj regionalnoj konferenciji na temu: Izgradnja kapaciteta i regionalna saradnja u procesu evropskih integracija na zapadnom Balkanu”, gde je naglasila da proces evropskih integracija ostaje jedan od glavnih ciljeva spoljne politike Republike Kosova.\nMinistarka Hoxha je istakla da glavni zadaci kosovskih institucija su nastavak demokratske konsolidacije, unapređenje vladavine prava, poštovanje ljudskih prava i stvaranje funkcionalne tržišne ekonomije.\n“Rešavanje osnovnih kriterijuma za članstvo u EU su zadaci koje je moguće brže ispunjavati doprinosom koji za Kosovo daju zemlje ove organizacije, čije vrednosti Kosovo prihvata kao svoje”, naglasila je Ministarka Hoxha i dodala da su značajna sredstva izdvojena za ovu svrhu.\nPostoji potreba za nastavkom stvaranja zajedničkih projekata između zemalja iz regiona, kao i potreba za razmenom iskustava, istakla je Ministarka, takođe, otvarajući mogućnost da se eksperti sa Kosova angažuju na projektima drugih zemalja, kao bi se postigla komplementarnost iskustava i najbolja sinergija između različitih zemalja sa istim težnjama.\nMinistarka Hoxha je ponovila činjenicu da je Kosovo prva zemlja na Zapadnom Balkanu koja je razvila institucionalizovani okvir za direktno uključivanje civilnog društva u procesu integracija u EU u fazi sprovođenja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Ovaj mehanizam je izrađen u saradnji sa našim kolegama iz Hrvatske, sa stalnim direktnim iskustvima u pregovorima o članstvu u EU na najvišem političkom nivou.\nNa kraju svog govora, Ministarka Hoxha je ponovila da je regionalna saradnja ključna u procesu evropskih integracija.\n“Kosovo je i dalje u ranim fazama sprovođenja SSP-a i mi ćemo pozdraviti svaku pomoć od susednih zemalja u razmeni iskustava, kao najefikasniji način korišćenja iskustava drugih zemalja u ovom složenom procesu”, rekla je Ministarka evropskih integracija, Dhurata Hoxha.


Održano veče Kipra u Beogradu - Cilj povećanje turističke razmene - News - Turistički svet\nOdržano veče Kipra u Beogradu - Cilj povećanje turističke razmene\nOkupivši ugledne zvanice iz sveta privrede, diplomatije i turizma, Turistička organizacija Kipra i Ambasada Republike Kipar u Srbiji organizovale su u četvrtak, 25. maja, gala večeru u beogradskom hotelu "Metropol Palace".\nNakon intoniranja himni Kipra i Srbije, prisutnima se u ime Turističke organizacije Kipra obratio Doros Georgiades, koji je istakao da naše dve zemlje spaja dugogodišnje prijateljstvo. Iz tog razloga, izrazio je nerazumevanje zašto Srbija i Kipar nikako ne uspevaju da uspostave veću turističku razmenu.\nSa ovom konstatacijom se složio i ambasador Kipra u Srbiji, Nj.E. Constantinos Eliades, koji je naveo da je i pored povećanja broja srpskih turista u Kipru poslednjih godina, kao i Kiprana u Srbiji, ta cifra i dalje mala.\n- Iako je broj srpskih turista koji posećuju Kipar povećan pet puta u poslednje četiri godine, sa oko 2.400 u 2013. na oko 12.000 prošle godine, i broj kiparskih turista u Srbiji sa nekih 8.000 u 2014. na oko 10.000 u 2016, ove brojke su i dalje ispod očekivanih - naveo je Eliades, naglasivši da će se ambasada truditi da na različite načine stimuliše interesovanje srpskih turista za Kipar.\nAmbasador je pozvao i turističke profesionalce u Srbiji da pomognu u povezivanju ova dva bratska naroda, koje spaja ista religija i zajednička istorija kroz koju smo, kako je rekao, uvek bili na istoj strani.\nTokom večeri, gosti su imali priliku da degustiraju raznovrsne kiparske specijalitete i da uživaju, ali i učestvuju, u atraktivnom nastupu folklorne grupe "Karoceris" iz Larnake.\nKipar je popularna turistička destinacija u Sredozemnom moru, čiji je direktan doprinos turizma BDP-u u 2016. godini bio 21,4%, a očekivanja su da će do 2027. godine porasti na 26,6%.\nTurizam je u ovoj zemlji tokom prošle godine generisao 26.500 radnih mesta, odnosno, 80.500 ukoliko se računaju širi efekti turizma. U periodu od narednih deset godina očekuje se da će ovaj broj preći 100.000.\nGlavni izvor prihoda u turizmu ove zemlje su inostrani dolasci, koji su obezbedili više od 2,5 milijardi evra tokom prošle godine. U ovoj godini očekuje se dolazak blizu 3,5 miliona gostiju, dok su očekivanja za 2027. godinu više od 4,7 miliona turista sa potrošnjom od 3,8 milijardi evra.


Kolumne: Srbijagas "pojeo" 300 vrtića\nSrbijagas "pojeo" 300 vrtića\nOn je, u intervjuu Magazinu Biznis, rekao da se zato vrlo precizno može izračunati direktna ekonomska cena eventualnog nesprovođenja ekonomskih reformi. Govoreći o reformama, on je podsetio da je u poslednje dve godine Srbija smanjila fiskalni deficit sa 6,6 na 1,4 odsto BDP-a, prvenstveno smanjenjem plata i penzija, suzbijanjem sive ekonomije i povećanjem poreza. Sada je, kako smatra, glavni rizik da sve to bude derogirano ako se ne sprovede reforma javnih i državnih preduzeća.\n"Bez većeg iskoraka u tom pogledu i dalje ostaju rizici prelivanja njihovih gubitaka na državni budžet, što je u prethodnim godinama iznosilo više milijardi evra", navodi Ranđelović. Ako bi se takav scenario ponovio, to bi, kako kaže, moglo da neutrališe veći deo do sada ostvarnih rezultata.\nKao plastičan primer, Ranđelović navodi da je pokriće gubitaka samo jednog državnog preduzeća iz hemijskog kompleksa koštalo onoliko novca koliko je moglo da bude upotrebljeno za potpunu obnovu dva najveća klinička centra u zemlji, dok je za pokriće gubitaka Srbijagasa u prethodnim godinama potrošen novac ekvivalentan ceni izgradnje 200 kilometara autoputa ili 300 vrtića.


asfaltiranje ulica u najvećem kragujevačkom naselju Stanovo! -\nasfaltiranje ulica u najvećem kragujevačkom naselju Stanovo!\nMeštani Stanova kažu da je značaj ove ulice u Stanovu veliki. U njoj živi više od 70 porodica a decenijama se ništa nije radilo i nije ulagalo. Popova šuma je deo Stanova nikada nije dolazio na red i u plan za sređivanje, tako da ne moramo da govorimo koliko nam sve ovo znači, kaže zadovoljni Stanovljanin.\nucentar tekst i foto: IS SGK


Predstavnici političkih stranaka koje će činiti novi saziv republičkog parlamenta imaju različit stav o tome da li Srbija treba da se usaglasi sa politikom EU i uvede sankcije Rusiji - jedni se protive i smatraju da bi takvom odlukom Srbija ugrozila vitalne nacionalne interese, drugi da država treba da se opredeli za takav korak i da ne sme da bude u sukobu sa ostalim evropskim zemljama koje su ekonomski kaznile Rusiju zbog agresije na Ukrajinu.\nArgumente za i protiv su sučelili u emisiji "Oko" na RTS, a predsednica Vlade Srbije i potpredsednica SNS Ana Brnabić primetila je da je polemika o usaglašavanju sa politikom EU i sankcijama Rusiji pogrešno postavljena kada se kreće od stava da Srbija u ovom trenutku mora da se uskladi sa spoljnom politikom EU, i ističe da to mora biti isključivo odluka Srbije.\nBrnabić: "Nije u redu"\nBrnabić kaže da se ne može očekivati da će Srbija samo jednostavno da se uskladi sa spoljnom politikom EU zato što, podseća, Srbija nije članica EU.\n- Da se čitava tema postavi tako da mi treba da imamo samo obaveze, bez da imamo neka prava i neku korist, jednostavno nije u redu - konstatovala je premijerka.\nBajatović: Koja je cena?\nPotpredsednik SPS Dušan Bajatović rekao je da je on lično protiv uvođenja sankcija Rusiji i postavlja pitanje kolika bi u tom slučaju bila ''cena nacionalnog interesa''.\n- Šta ako izgubite zaštitnika na istoku, što nije samo Rusija, nego i Kina i Indija, šta ako vas Zapad ucenjuje jer politika Zapada je "treba da uradite sve, a koliko će da košta to je vaš problem". A šta ako treba da promenimo tržište kapitala, a Kosovo i Metohija, a Republika Srpska? - pita Bajatović.\nTepić: Srbija da ne bude izolovana\nPotpredsednica Stranke slobode i pravde (SSP) Marinika Tepić medjutim smatra da Srbija ne treba da bude izolovana i u sukobu sa celim kontinentom, jer je, kaže, doslovno cela Evropa počela da primenjuje ekonomske sankcije prema Rusiji.\nStav SSP-a je, kaže, da ukoliko bude potrebno primeniti ekonomske sankcije prema Rusiji, Srbija mora da se opredeli za taj korak.\nJeremić: Nema uverljivog argumenta\nS druge strane, predsednik Narodne stranke (NS) Vuk Jeremić kaže da do sada nije čuo dovoljno uverljiv argument za uvođenje sankcija i smatra da o tom pitanju treba da se razgovara argumentovano u Skupštini Srbije.\nJeremić smatra da bi negativne posledice uvodjenja sankcija, bile ekonomski jako teške, a da bi u političkom smislu to dovelo do stupanja Kosova u UN.\n- Kada je reč o moralnim razlozima Srbija, s obzirom na to da imamo to iskustvo, Srbija itekako može da tvrdi da sankcije ne pogadjaju one kojima su namenjene već običan narod. Zato Srbija treba da bude principijelno protiv uvodenja sankcija bilo kojoj zemlji - stav je Jeremića.\nJovanović: Ugrozili bismo spostvene interese\nStavove protiv uvođenja sankcija izneli su i predstavnici desničarski orijentisanih stranaka - Demokratska stranka Srbije (DS S), Dveri i Zavetnici, a predsednik DSS Miloš Jovanović smatra da bi Srbija tako ugrozila sopstvene nacionalne interese.\nKako kaže, Srbija bi izgubila saveznika koji joj pomaže da odbrani svoje interese - od KiM, do Republike Srpske, položaja srpskog naroda u Crnoj Gori i kvalifikacije dogadjaja u Srebrenici.\nObradović: Nema razloga\nLider Dveri Boško Obradović, takođe, ne vidi nijedan razloga da uvede sankcije Rusiji kao, kako ističe, jednoj prijateljskoj i saveznickoj zemlji koja je garant KiM u sastavu Srbije, koja podržava opstanak Republike Srpske i sa kojom Srbija ima ekonomske i energetske aranžmane.\nProroković: EU indukuje veću krizu\nDušan Proroković iz Zavetnika smatra da Srbija ni ekonomnski ni energetski ni politički ne može da profitira ako uvede sankcije Rusiji.\nSRBIJA U PASIVNO-AGRESIVNOM ZAGRLJAJU MOSKVE U istom danu iz Rusije su nam stigle tri "izjave ljubavi", šta se krije iza novog izliva emocija koji se iz Kremlja šalje ka našoj zemlji?\n- EU svojim ponašanjem indukuje sve veću i goru krizu i zašto bismo mi sa njima skakali sa tridesetog sprata i još sa njima pevali i pričali kako je to dobra odluka - kaže Proroković.\nVeselinović: Moramo da se uskladimo\nNa drugoj strani predstavnik pokreta "Ne davimo Beograd" koji je na izborima učestvovao u okviru koalicije "Moramo" koja se zalagala se za "veliki dogovor sa Zapadom" i ubrzano pristupanje Evropskoj unij, insistira na stavu da Srbija mora da uskladi svoju spoljnu politiku sa politikom EU.\n- Koalicija Moramo od početka zagovara da Srbija mora da uskladi svoju spoljnu politiku sa spoljnom politikom EU, a to obuhvata uvodjenje restriktivnih mera koje će opteretiti pre svega Putinov režim, a ne obične gradjane- kaže lider ovog pokreta Dobrica Veselinović.\nPastor: "Rusi ne bi ni osetili"\nPotpredsednik Saveza vojvođanskih Mađara Balint Pastor ocenjuje da "Rusi ne bi ni osetili" kada bismo im uveli sankcije, ali da bismo mi osetili krizu. Vlast, ističe, mora da vodi računa o interesu građana.\n- Naravno da u ovoj situaciji nema crno-bele situacije, zbog toga što je stvarnost mnogo složenija i komplikovanija, ali onda je lako opoziciji da kažu "treba da se odlučite na evropskoj strani", ali ukoliko dođe u zimu do kolapsa za privredu, za građane za to neće opozicija biti kriva, nego vlast -rekao je Pastor.\nNa pitanje koliko povlašćena cena gasa utiče na odluku Srbije o sankcijama, Bjatović je rekao da Srbija ni do sada nije dominantno uvozila rusku naftu i da ne razume zašto bi Srbija bila kažnjena.\n- Što se tiče gasa, u narednih 5-7 godina šta god da bude preduzimala EU, a tim više Srbija, rešenja gasne jednačine bez ruskog gasa nema To nije moguće. Što se tiče gasa, u narednih 5-7 godina šta god da bude preduzimala EU, a tim više Srbija, rešenja gasne jednačine bez ruskog gasa nema To nije moguće - rekao je Bajatović.\nProroković navodi da kada cena gasa na tržištu fluktuira između 1100 i 1600 dolara, Srbija plaća 270 dolara .\nNAJSTROŽI PAKET SANKCIJA DO SADA Embargo na naftu ostavio bi Rusiju bez 22 milijarde evra mesečno, ali i sam predlog mrsi konce Evropi\n"TO JE CRVENA LINIJA" Razdor zbog ključnog paketa sankcija: EU se sprema da zada VELIKI UDARAC PUTINU, ali ove člance joj PODMEĆU NOGU\n"NEMA PROSTORA ZA SUVIŠNO MANEVRISANJE" Bivši ambasador Srbije u Nemačkoj: Ne očekivati skori ulazak Srbije u EU, pojačani ZAHTEVI ZBOG RUSIJE\n- Koji će to strani investitor otići iz Srbije kada je tolika cena energenata, kada je jeftina radna snaga, kada na kraju krajeva imate i dostupnost nekim drugim tržištima, ne samo tržištu EU - rekao je Proroković.\nS druge starane, prema rečima Tepićeve u SSP "imaju problem sa neobjektivnim i strastvenim odnosom prema Rusiji", a da za uzvrat Srbija ima, kako kaže, "sramotu" što se nije svrstala medju države koje žele ekonomski da kazne donosioce odluka.\nDa Srbija treba da gleda sebe i svoju ekonomiju smatra i Obradović i dodaje da nakon ukrajinske krize treba tražiti partnere i na zapadu i na istoku i na severu i na jugu. Ne veruje da bi nas EU kaznila ili nam uvodila sankcije.\nRusija Ana Brnabić Dušan Bajatović Marinika Tepić Boško Obradović Dobrica Veselinović Sankcije Rusiji\nOsnovana još jedna politička partija: Ujedinili se Nova stranka i pokret "Da se struka pita"\n"SRBIJA DA RAZMISLI GDE JE NJENA BUDUĆNOST" Hil: Pozicija SAD je dobro poznata, morate sami da nađete odgovore\n"PRITISAK NA SRBIJU JE TEK POČEO" Nikola Lunić, direktor Saveta za strateške politike o posledicama (ne)uvođenja sankcija Rusiji i priznanju Kosova\n19:25 "IZ DOMA IZLAZE SAMO AUTOM, ONA FRKĆE NA KEMIŠA" Komšije progovorile o Zorici Brunclik - evo šta kažu o njenoj deci iz prethodnih brakova\n19:13 HIMARS UTERUJE RUSIMA STRAH U KOSTI "Da smo ovo imali ranije, RAT BI VEĆ BIO GOTOV": Kako se moćno američko oružje pokazalo na frontu u Ukrajini


Simić: I Trepča primer nasilja nad srpskim narodom | N1 Srbija 2\nSimić: I Trepča primer nasilja nad srpskim narodom\nSrbi nisu učestvovali u izradi Statuta "Trepče", u nadzornom odboru ih nema, a nisu bili ni konstatovani prilikom donošenja Predloga zakona, izjavio je danas predstavnik Srpske liste Igor Simić i ocenio da je razočaravajuće ćutanje međunarodne zajednice.\n"Ovo je primer kako Priština vrši fizičko i pravno nasilje nad srpskim narodom. Razočarava ćutanje međunarodne zajednice", rekao je Simić za RTS i dodao da je "Trepča" jedan od dokaza da je neophodno da pitanje imovine bude predmet dijaloga u Briselu.\nPrema njegovim rečima, pitanje "Trepče" najvažnije je pitanje za Srbe, jer kombinat zapošljava više od 3.000 radnika.Kada je vlada usvajala predlog zakona rekli su da su ga dobili od nadzornog odbora u kojem, kako Simić ukazuje, nema Srba.\nVlada u Prištini usvojila je Predlog statuta "Trepče", kojim taj kombinat treba da postane akcionarsko društvo, transformacijom poslovnih jedinica Rudnici sa flotacijom "Trepča" Stari trg, zatim rudnici sa flotacijom Kišnica i Novo Brdo, kao i Rudnici sa flotacijom Kopaonik–Leposavić.\nGovoreći o formiranju Zajednice srpskih opština, Simić je rekao da je izmena kosovskog ustava moguća i neophodna."Neophodno je promeniti Ustav Kosova, u Briselu je donet implementacioni plan za formiranje ZSO, kuću gradite od temelja a to znači izmenu propisa kako bi statut bio usklađen sa tim", rekao je Simić i podsetio da je Priština pokušala da izvrgne ruglu taj sporazum.\nDodao je da veruje da će upravljački tim uraditi sve kvalitetno i u roku.\nSimić je rekao da je poslednjih nedelja povećan broj slučajeva u kojem su Srbi podvrgnuti fizičkom i pravnom nasilju, pri čemu se krše i kosovski zakoni.\n"Povratnici se kamenuju, hapse se bez dokaza i maltretiraju, napdnuta je ambulanta u Suvom Dolu gde se leče i Srbi i Albanci, zabeleženi su napadi na povratnike naročito u Metohiji. To je sinhronizovana akcija sa ciljem zastrašnjivanja Srba", rekao je Simić.\nMali broj Srba se vratio na Kosovo a to je, kako je dodao i očekivano zbog situacije.\n"Kako bilo kome reći da se vrati? Ako hoće u Peć, đakovicu i Prizren mogu biti kamenovani... Ako ne mogu da dođu u posed imovine? Čak i zakon o zaštićenim zonama se ne poštuje, preti se igumanu Savi, bez osude međunarodne zajednice", kazao je Simić.\n"Međunarodna zajednica u ovo mora da se uključi. Kada su oni došli 1999. dobili su mandat kako bi štitili sve stanovnike, a naročito Srbe", rekao je Simić.\nTagovi: trepča , Igor Simić , Kosovo\nTrepca se nalazi na teritorij Kosova prema tome nemamo koga da pitamo šta će bit sa trepcom Kosovo je neovisna republika\nSvi smo mi prolazni, samo je politika vecna .\nDa li Srbija moze da uputi protesnu notu ili tuzbu povodom navedenog nekoj medjunarodnoj instituciji?


Zvezda najavila novu žalbu Evroligi – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nZvezda najavila novu žalbu Evroligi\nEvroliga je uvažila argumente koje su čelnici Zvezde i njihov pravni tim iznijeli tokom saslušanja u Milanu 20. januara i prvobitnu kaznu od 50.000 evra smanjila na 30.001 evro, što je minimalna kazna u slučaju sukoba navijača.\n“Iako je delimično usvojena žalba, KK Crvena zvezda izražava svoje nezadovoljstvo i ovako smanjenom novčanom kaznom, jer iz svih dokaza koji su predočeni potpuno je jasno da Crvena zvezda ne snosi bilo kakvu odgovornost za tragičan događaj u Istanbulu. Iz tog razloga klub će se u narednom periodu žaliti sledećoj instanci na ovakvu odluku koju ne smatra pravednom”, navodi se u saopštenju.\nZa razliku od Zvezde, Galatasaraju je potvrđena kazna po kojoj je turski klub osim igranja tri utakmice bez prisustva publike u obavezi da plati i 100.000 evra.\n“Rukovodstvo Crvene zvezde ostalo je pri predlogu koji je predočen čelnicima Evrolige, da sav prihod od kazni koje su u obavezi da plate Galatasaraj i Crvena zvezda bude prosleđen porodici Marka Ivkovića. Evroliga je načelno prihvatila ovaj predlog, ali se tek ocekuje zvanicna potvrda Borda Evrolige”.\nIz Zvezde su poručili da je žalbeno veće konstatovalo da disciplinski sudija Evrolige Patrik Grandžan nije dobro analizirao sve okolnosti na osnovu kojih je doneo svoju odluku.\nGalatasaraj i Crvena zvezda kažnjeni su zbog slabe organizacije meča u Istanbulu i učešća navijaca oba kluba u neredima, u kojima je 21. novembra ubijen navijač crveno-bijelih Marko Ivković, javlja Tanjug.\nGrčki premijer smijenio savjetnike i zaposlio 600 čistačica


Blumberg - Sputnjik Srbija\n09:52 18 Januar 2021\n„Blumbergova“ lista najuticajnijih ljudi: Na spisku Putin, Mask, Bili Ajliš ...\nAgencija „Blumberg“ sastavila je listu 50 najuticajnih ljudi u 2020. godini, među kojima je i predsednik Rusije Vladimir Putin.\nPosle kritike Zaharove, „Blumberg“ promenio naslov članka na temu virusa korona u Rusiji\nAmerička agencija „Blumberg“ promenila je naslov članka u kojem se govori o stopi smrtnosti od virusa korona u Rusiji, nakon što je reagovala portparolka ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova.\nBlumberg: Ankara tražila od Vašingtona raketne sisteme „Patriot“\nAgencija Blumberg saopštila je da je Turska od Sjedinjenih Američkih Država tražila protivvazdušne raketne sisteme „Patriot“.\nPeskov demantovao „Blumberg“ oko isporuke S-400 Iranu\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov demantovao je navode „Blumberga“ da je Rusija navodno odbila da isporuči Iranu protivvazdušne raketne sisteme S-400.\nVašington pravi spisak, Rusija opet na njemu\nAdministracija predsednika Sjedinjenih Američkih Država Donalda Trampa priprema se da proširi spisak zemalja koje Vašington sumnjiči za valutne manipulacije, saopštila je agencija „Blumberg“ pozivajući se na izvore.\nObjavljena lista najzdravijih zemalja\nAgencija „Blumberg“ je napravila rang-listu zemalja na nivou zdravlja stanovništva.\nNajavljenim formiranjem kosovske vojske bavi se i američka agencija Blumberg, koja podseća da kosovski ustav to ne dozvoljava.\nBlumberg: Da bi pokorile Rusiju, SAD će morati da izazovu svetsku krizu\nPojačavanje sankcija Rusiji moglo bi da ima negativne posledice za sam Vašington, piše analitičar Blumberga Leonid Beršidski. Ako SAD uvedu maksimalne sankcije, rizikuju da izazovu međunarodnu energetsku krizu i da ostanu bez saveznika, navodi novinar.\nFinski premijer dva puta čestitao Putinu\nPredsednik Finske Sauli Niniste dva puta je u toku tri dana čestitao ruskom kolegi Vladimiru Putinu na pobedi na predsedničkim izborima, saopštio je „Blumberg“.\nLondon namerava da ubedi evropske partnere da proteraju ruske diplomate, saopštio je Blumberg pozivajući se na izvore.\nRuski oligarsi bogatiji za 22 milijarde dolara\nUkupno bogatstvo 25 ruskih milijardera za 11 meseci 2017. godine poraslo je za 21,6 milijardi dolara, saopštio je „Blumberg“.\n„Neprijatelji Amerike” shvatili: Tramp je strašan samo na jeziku\nPred kraj 2017. godine mnogi vašingtonski činovnici zamislili su se nad onim što je nekada bilo nezamislivo, odnosno nad pitanjem o tome šta bi bilo kada bi predsednik SAD Donald Tramp s istom bezobzirnošću s kojom obično objavljuje tvitove naredio da se upotrebi nuklearno oružje, piše kolimnista „Blumberg vjua“ Ilaj Lejk.\n„Blumberg“: Rusija nije glavni igrač u dvorištu Kine\nKina ne želi da bude uvučena u severnokorejsku krizu, ali što se više pogoršava situacija, teže je Pekingu da se drži po strani, piše agencija „Blumberg“.\nMakedonija: Rusija neprijatelj, NATO nas štiti\nVlada u Skoplju pojačava nastojanja da Makedonija uđe u NATO, tvrdeći da će članstvo u toj vojnoj alijansi zaštititi zemlju od ruskog mešanja u njene unutrašnje poslove.\nBogatstvo ruskih milijardera u 2017. poraslo za 26,9 odsto\nUkupno bogatstvo ruskih milijardera je za prva dva meseca ove godine poraslo za 26,9 odsto, saopštio je Blumberg na osnovu sopstvenog indeksa milijardera.\nEU preti Britaniji „nuklearnom opcijom“\nZvaničnici Evropske unije razmatraju mogućnost da pred novu britansku premijerku Terezu Mej iznesu ono što nazivaju „nuklearnom opcijom“, koja nikada ranije nije primenjena, a reč je o ukidanju glasačkih prava Britanije u institucijama EU, objavila je danas agencija „Blumberg“.\nSkok funte zbog povlačenja Džonsona (video)\nBritanska funta je danas uzletela, odmah nakon izjave bivšeg gradonačelnika Londona i zagovornika „bregzita“ Borisa Džonsona da se neće kandidovati za mesto premijera i lidera Konzervativne partije.\nUkusno crno zlato: Raste izvoz ruskog kavijara\nNedavna poboljšanja u uzgajanju jesetre izazvala su značajno povećanje izvoza ruskog kavijara.\n„Blumberg“: Cena nafte će u 2016. porasti za 50 odsto\nCena nafte bi krajem 2016. godine mogla da poraste za 50 odsto i da dostigne nivo od 48 dolara za barel, prognozira „Blumberg“.


VestiAustrijaAerodrom u Beču: Parking je ponekad skuplji od avionske karte\nAerodrom u Beču, ima najskuplju garažu za parkiranje, u odnosu na ostale austrijske aerodrome, pokazalo je istraživanje AirHelp-a.\nUkoliko se vozite sopstvenim automobilom do bečkog aerodroma, a zatim letite do željene destinacije i želite da vas za 7 dana u povratku sačeka auto, dobro razmislite o ovoj ideji.\nU garažama austrijskih aerodroma, posebno u garaži koju ima aerodrom u Beču, morate platiti velike troškove parkiranja koji mogu biti i skuplji od avionske karte, pokazalo je istraživanje AirHelp-a.\nNaknade za parkiranje su profitabilan posao za aerodrome, a cene parkinga se kreću između 50 i 100 evra nedeljno u zavisnosti od vrste parkinga i udaljenosti od terminala. Zapravo, putnicima se više isplati da plate usluge taksija u oba pravca.\nU Beču postoji redovna linija brzog voza (S-Bahn) koja će znatno uštedeti budžet za odmor, jer sa ÖBB karticom (Vorteilscard) put vozom iz grada do aerodroma košta samo 1,20 evra.\nŠvehat: Aerodrom u Beču najskuplji\nIstraživanje AirHelp je uporedilo troškove parkiranja na šest austrijskih aerodroma. Na aerodromu u Beču je parking najskuplji: za nedelju dana na najjeftinijem mestu trebate platiti 99,90 evra, a slede aerodromi u Insbruku i Gracu, gde su troškovi parkiranja oko 55 evra. Najjeftiniju parking putnici dobijaju na aerodromu u Klagenfurtu, jer parking mesto za nedelju dana košta oko 35 evra.\nU Beču, ukoliko želite da parkirate u blizini terminala, morate platiti čak 173,90 evra za nedelju dana, a na aerodromu u Gracu cene ove vrste parkinga su takođe relativno visoke, i kreću se od 117,60 evra. Na aerodromu u Lincu parking pored terminala košta oko 83 evra.\nJeftiniji parkinzi u blizini terminala su na aerodromima Insbruk, Salzburg i Klagenfurt i koštaju oko 55 evra nedeljno. Jedan sat parkiranja na aerodromu u Beču košta 5 evra, a oko 2,5 evra u Lincu, Gracu, Salzburgu, Klagenfurtu i Insbruku.\nUkoliko uzmete u obzir da su avionske karte niskobudžetnih avio kompanija veoma pristupačne i nekad ih možete kupiti po ceni već od 19€, onda je parking mesto na austrijskim aerodromima veliki trošak.\nBečki aerodrom ima i jeftiniju ponudu parkiranja, a to su tarife sa posebnom karticom “ispod predviđenih cena” i počinju od 56,16 evra za nedelju dana. Postoji i onlajn popust, bonus od 20 odsto i letnji bonus od 25 odsto.\nAerodrom Beč ima i atrakciju „Svet za posetioce“ (Besucherwelt) koji pruža deci i porodicama uzbudljiv uvid u dešavanja na jednom velikom međunarodnom aerodromu, kao što je ovaj nadomak Beča.\nAustrija Beč bečki aerodrom putovanje turistička atrakcija život u beču


Nemački trgovinski lanac Lidl najavio je da će do 2025. godine da otvori još 220 prodavnica u Velikoj Britaniji, i na taj način će se njihov broj povećati sa 880, na 1.100.\nOvaj potez će otvoriti 4.000 novih radnih mesta, saopštiili su iz Lidla.\nKako pokazuju podaci, prihodi ove kompanije u Velikoj Britaniji porasli su za 12 odsto na 7,7 milijatde funti u poslednjih godinu dana.\nKako se navodi, poboljšani rezultati “mogu da se pripišu ambicioznim planovima za proširenje poslovanja i opreznim investicijama u Velikoj Britaniji“.\n“Ostvarili smo impresivne trgovinske rezultate u periodu koji je bio podržan našim stalnim ulaganjem u nove i postojeće prodavnice, inovacijama proizvoda i našim ljudima,“ rekao je menadžer Lidla u Velikoj Britaniji.\nLidl ima 6,2 odsto udela na tržištu prehrambenih proizvoda u Velikoj Britaniji i trenutno ima više od 880 prodavnica, više od 26.000 zaposlenih i 13 distributivnih centara u Engleskoj, Škotskoj i Velsu.\nNajavljena i povećanja plata\nOvaj lanac je najavio i povećanje plata od marta sledeće godine, što bi moglo da ga učini supermarketom sa najvećim platama u ovoj državi.\nNaime, Lidl planira da poveća minimalnu platu za zaposlene izvan Londona na 10,1 funti (12 evra) po satu, sa stopama do 11,4 funti (14 evra) za iskusnije radnike. U glavnom gradu važiće više stope, saopštili su iz ove kompanije.\nDodaje se da je povećanje priznanje za “naporan rad i posvećenost kolega na prvoj liniji tokom poslednjih 18 meseci pandemije”.\n“Početne plate će se povećati sa 9,5 na 10,1 funti po satu izvan Londona i 10,85 na 11,3 funti u glavnom gradu od marta 2022. godine, a kolege će zarađivati do 11,4 i 12,25 funti, u zavisnosti od dužine radnog staža”, kazali su iz Lidla.\nMilioneri se udružili da sklone beskućnika jer im KVARI POGLED


Poslanik u Srbiji mjesečno košta 1.782 evra\n28.10.2012. / 10:56\nBEOGRAD, Jedan narodni poslanik košta poreske obveznike u Srbiji u prosjeku 203.100 dinara /1.782 evra/ mjesečno, neto.\nTaj iznos dobije se kada se saberu sve poslaničke plate i naknade na koje imaju pravo i podijele sa brojem poslanika na stalnom radu u parlamentu, piše beogradski “Blic”. U aktuelnom skupštinskom sazivu platu u parlamentu podiže 175 od ukupno 250 poslanika, ali oni koji su odlučili da platu dobijaju van parlamenta ne odriču se drugih nadoknada, kao što su dnevnice ili naknada za odvojen život.\nJedini poslanik koji se odrekao svih materijalnih prava koje mu kao poslaniku pripadaju je Nenad Popović iz Demokratske stranke Srbije.\nOsnovna plata poslanika je od 75.900 /665 evra/ do 105.900 dinara /928 evra/, koliko dobija predsjednik parlamenta.\nAko se na to doda 35.000 dinara /307 evra/, koliko iznosi paušal za rad na terenu, poslanička primanja se kreću od 110.900 /972 evra/ do 140.900 dinara /1.235 evra/, i to bez dnevnica i dodataka.\nPoslanicima koji ne žive u Beogradu, Skupština obezbjeđuje zakup stana u prijestonici u maksimalnoj vrijednosti od 35.000 dinara /307 evra/, a naknada za odvojeni život od porodice iznosi oko 17.000 dinara /149 evra/ za mjesec dana.\nPutni troškovi su, po pravilu, najveća stavka u skupštinskom budžetu. Ako se zna da jedan dan zasjedanja parlamenta košta oko milion dinara, na troškove prevoza u prosjeku odlazi oko 800.000 dinara /7.017 evra/.\nOd konstituisanja parlamenta u junu do 22. oktobra poslanicima je podijeljeno 15,5 miliona dinara /135.964 evra/ naknade za korišćenje sopstvenog vozila.


Pred večerašnji meč Dubočica dobila dva nova pojačanja - JuGmedia\nPred večerašnji meč Dubočica dobila dva nova pojačanja\nFoto: Youtube SEHA Gazprom Legaue\nRukometni klub Dubočica 54 Leskovac dobio je pred večerašnji komšijski derbi, dva nova pojačanja, Pavla Pavlovića i Janju Vojvodića, potvrđeno je iz leskovačkog kluba, koji će danas od 18.30 sati pomoći svojim novim saigračima da dođu do pobede u prvom kolu plej of-a ARKUS liga protiv Železničara iz Niša.\nZanimljivo je da je Pavlović bivši igrač Železničara koji će mu večeras biti protivnik, igra na poziciji levog beka, a u Dubočicu dolazi kao superligaš iz ekipe Edese iz Grčke.\nJanja Vojvodić (26), dvostruki je osvajač SEHA Lige šampiona sa Vardarom, vraća se u srpski rukomet nakon afirmacije u ekipi Vrbasa, iz koje je otišao u poljski SLASK, zatim u španski Puente Henil, pre nego što je otišao u Makedoniju. Dve sezone nosio je dres Metalurga, pa Vardara, a na poziciji srednjeg beka u Dubočicu dolazi iz rumunske Beira Mare.\nPodsetimo, i ovaj meč će, zbog epidemioloških mera, proći bez publike, ali se leskovački prvoligaši nadaju da će ih njihova publika bodriti preko lajv prenosa na jutjub kanalu ARKUS lige.\nU Vranju se povećava broj zaraženih od korone\nI Nišlije se večeras okupljaju da odaju poslednju počast Balaševiću\nPriča o jednom gospodinu iz Leskovca i golubovima\nTrebalo je da ova priča bude samo kratka beleška o onome što sam videla usput. To će uostalom, moje fotografije potvrditi. Međutim, kao što po pravilu…\nPreplavljeni smo svakoga dana fotografijama deponija, bukvalno iz svih krajeva Jablaničkog okruga i jedno vreme se pretvorili u ukazivače na deponije,…


Vaclavski trg u Pragu\nSpecijalici češke policije za rasturanje demonstracija morali su da intervenišu danas na Vaclavskom trgu u Pragu da omoguće održavanje mitinga evropskih nacionalističkih partija protiv Evropske unije jer je skandiranjem "fašisti" i "nosite se" uz zviždanje pištaljkama i nesnosnu buku čegrtaljki taj skup pokušala da omete grupa od oko 100 demonstranata, javlja agencija Beta.\nLideri evropskih nacionalističkih partija, na čelu sa Marin le Pen i Gertom Vildersom, okupili su se danas u Pragu na poziv lidera ovdašnjih radikalnih nacionalista iz stranke Sloboda direktna demokratija Tomija Okamure da se dogovore kako da oslabe EU, ili još bolje, ako može, okončaju projekt evropske integracije a nakon sastanka organizovali su miting u centru Praga.\nPraćena skandiranjem "Gestapo", policija je uspela da izgura demonstrante na donji deo trga, gde buka više nije ometala govornike.\nBurnim aplauzom dočekan je na bini lider holandskih nacionalista Gert Vilders kada je izjavio da bez jakih nacionalnih država nema demokratije i poručio da islam i sloboda nisu kompatibilni.\nLider češke stranke SDP Tomio Okamura ovim mitingom u Pragu započeo je kampanju pred izbore za Evropski parlament, u kojima se prema dosadašnjim anketama raspoloženja birača ta antiislamska i antiizbeglička stranka kreće jedva oko cenzusa od pet odsto.\n"Masivno doseljavanje iz Afrike nije slučajno. Nećemo popustiti i pobedićemo. Briselska diktatura će se promeniti u saradnju ravnopravnih država", kazao je na mitingu Okamura.\nPrema najnovijoj anketi agencije Medijan za češki javni radio servis nakon 15 godina od ulaska u Evropsku uniju samo 30 odsto Čeha smatra da se nije isplatilo ulaziti u Uniju, dok većina, 60 odsto smatra da je korak bio ispravan i zadovoljni su članstvom.


Od sutra bez direktnih informacija iz opštinskog Štaba za vanredne situacije o COVID-19 – GMinfo\nOd sutra bez direktnih informacija iz opštinskog Štaba za vanredne situacije o COVID-19\nPodela informacija sa novinarima i građanima u vezi sa korona virusom na teritoriji opštine Gornji Milanovac, više nije u domenu nadležnosti lokalne samouprave i Štaba za vanredne situacije. Naime, danas je komandant Štaba i predsednik opštine, Dejan Kovačević, saopštio da će se informisanje stanovništva o stanju i posledicama zarazne bolesti COVID-19, vršiti isključivo preko Vlade republike Srbije ili lica koje ovlasti njen Krizni štab.\n– Od sutra je predviđen novi način informisanja i to tako što će Opštinski štab za vanredne situacije sve što se tiče zarazne bolesti COVID-19 zajedno sa Opštom bolnicom i Domom zdravlja slati na jedinstvenu adresu Vlade Republike Srbije, odnosno na Krizni štab epidemiologa, koji će takve informacije u narednim danima prenositi javnosti, a mi ćemo organizovati konferencije za medije po potrebi o tome šta je sve preduzela opštinska vlast u novonastaloj situaciji, i šta mi radimo kako bi ublažili sve posledice širenja korona virusa kako bi olakšali život naših sugrađana – istakao je Kovačević.\nU zaključku Vlade se za ovakvu odluku navode sledeći razlozi i obrazloženja:\nU uslovima proglašenog vanrednog stanja, apsolutni imperativ je da građani dobiju isključivo proverene i tačne informacije u vezi stanja i posledica zarazne bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2.\nZa obaveštavanje javnosti zadužen je Krizni štab za suzbijanje bolesti, na čijem je čelu predsednica Vlade. Sva obaveštenja daje predsednica Vlade ili lica koja ovlasti Krizni štab.\nGradonačelnici, odnosno predsednici opština i Štabovi za vanredne situacije jedinica lokalne samouprave, zadužuju se da sve informacije (u vezi stanja i posledica zarazne bolesti COVID-19) u jedinicama lokalne samouprave, usmeravaju isključivo Kriznom šatabu, koji će obezbediti da se izvrše neophodne provere i preduzmu odgovarajuće mere na pravovremenom i tačnom informisanju javnosti.\nZdravstvene ustanove, zdravstveni radnici ili pravna lica, koje obavljaju zdravstvenu delatnost, medicinske informacije isključivo u delu mera koje sami sprovode, dostavljaju nadležnom zavodu, odnosno institutu za javno zdravlje, koje te informacije dalje usmeravaju ka Kriznom štabu.\nObaveštenja o preduzetim zdravstvenim merama i drugim informacijama koje se odnose na lečenje bolesti COVID-19, data javnosti od strane neovlašćenih lica, ne mogu se smatrati tačnim i proverenim, uz mogućnost primene propisa koji se odnose na odgovornost i pravne posledice za širenje dezinformacija u periodu vanrednog stanja\nDo danas, od uvođenja vanrednog stanja, opštinski Štab za vanredne situacije bio je svako jutro posle sastanka dostupan svim zainteresovanim novinarima za informacije iz prethodna 24 sata, dodatna pitanja i razjašnjenja. GMInfo je uredno do sada prenosio najvažnije podatke koje su nam davali komandant Štaba Dejan Kovačević, direktor bolnice Predrag Šutić, direktor Doma zdravlja Aleksandar Čivović i načelnik Štaba Milorad Dimitrijević.\nDodatni kapaciteti za smeštaj obolelih od COVID-19 sa lakšim simptomima\nO milanovačkim zanatskim radnjama – Opančar Želimir\nČivović: Poslednjih 10 dana bez registrovanih novoobolelih na koronavirus\nNova vodovodna mreža za Svračkovce i Majdan\nStiže vrtoglavi skok temperature, promena će smetati svima\nNovi Kolektivni ugovor za zaposlene u JKP Gornji Milanovac


<img align=left border=1 width=60 hspace=8 src="http://www.cbc.ca/gfx/photos/ghadafi_cp_5861871.jpg">Gadafi napustio Samit zemalja èlanica Arapske lige - 2004-05-22\nSamit zemalja èlanica Arapske lige najavljivan je kao manifestacija arapskog jedinstva. Medjutim, znaci podela pokazali su se ubrzo posle današnjeg otvaranja samita kada je libijski lider Moamar Gadafi napustio sastanak.\nSamo nekoliko trenutaka pošto je Generalni sekretar Arapske lige Amr Musa otvorio samit, libijski lider Moamar Gadafi napustio je sastanak, u znak, kako se èini, neslaganja sa dnevnim redom. Libijski lider je zatim održao konferenciju za novinare, ali tom prilikom nije naveo svoje razloge za napuštanje sastanka. Umesto toga, Gadafi je kritikovao mirovne predloge za rešenje bliskoistoènog sukoba, koje su podržali drugi arapskli lideri, predloživši svoje rešenje zasnovano na postojanju samo jedne države koja bi obuhvatila i Izrael i Palestinu. Generalni sekretar lige Amr Musa priznao je da ta organizacija nije delovala efikasno u rešavanju problema regiona. Medjutim on je rekao da je Arapska liga došla u fazu u kojoj je sposobna da podstakne reforme, kako unutar zemalja èlanica, tako i u njihovim medjusobnim odnosima. Portparol lige, Hosam Zaki, kaže da je usvajanje Arapske povelje o ljudskim pravima, koje se oèekuje na ovom samitu, dobar znak.\n”Povelja je važna etapa u oblasti zaštite ljudskih prava u regionu jer ukljuèuje jedan broj odredbi koje nikad ranije nisu postojale. U osnovi ovog dokumenta su medjunarodni pravni mehanizmi za zaštitu ljudskih prava i medjunarodno humanitarno pravo. Prema tome, veoma nam je stalo do ovog dokumenta i nadam se da æe ga države èlanice ubrzo ratifikovati.«\nArapska liga je takodje pokrenula pitanje unutrašnjih reformi u zemljama èlanicama u pokušaju da ostvari veæi socijalni i ekonomski uticaj i istovemeno stekne autoritet u primeni rezolucija koje budu usvojene pod njenim okriljem. Obrativši se uèesnicima samita putem video linka, iz svog sedišta u Ramali, na Zapadnoj obali, palestinski lider Jaser Arafat, zatražio je medjunarodnu zaštitu od izraelskih vojnih napada u Pojasu Gaze. On je rekao da su Palestinci, sa svoje strane, i dalje predani mirnom rešenju sukoba sa Izraelom putem pregovora. Samit Arapske lige koji je trebalo da bude održan još u martu bio je odložen za danas zbog nesuglasica medju èlanicama. Najveæi deo rasprava na samitu biæe održan bez prisustva javnosti.


RTS :: Bosilegrad, nazivi ulica i institucija i na srpskom i na bugarskom jeziku\nDruštvo Bosilegrad, nazivi ulica i institucija i na srpskom i na bugarskom jeziku\nsubota, 05. dec 2020, 13:30 -> 13:42\nNacionalni savet bugarske nacionalne manjine do marta iduće godine predsedava Koordinaciji svih nacionalnih saveta u našoj zemlji. U Bosilegradu, gde ima najviše pripadnika bugarske nacionalne manjine, osim dvojezične nastave za osnovce, postavljeni su i javni natpisi na bugarskom i srpskom jeziku.\nI na srpskom i na bugarskom jeziku – nazivi ulica, saobraćajnih putokaza, ustanova. Ulice koje nisu bile obeležene dobile su imena po znamenitim ličnostima, događajima koji su važni u istoriji Srbije i Bugarske.\n"Postoji i Maršala Tita, postoji i Georgi Dimitrov i Emanuel Pop Dimitrov i Vuk Karadžić, tako su ljudi hteli. Naša komisija, tj. komisija koja je pri opštini, išla je iz ulice u ulicu i kako su sami meštani želeli da se zovu njihove ulice opština je to ispoštovala", objašnjava predsednik Nacionalnog saveta bugarske nacionalne manjine Stefan Stojkov.\n"Ako bismo uzeli za primer recimo Pančevo ili neki drugi grad u Vojvodini, tamo nije samo dvojezično već malo više jezično. Opština, odnosno Nacionalni savet, je to dobro uradio zato što nikad nije kasno", kaže Ljuben Gligorov iz Centra kulture u Bosilegradu.\nDvojezična nastava primenjuje se u Osnovnoj školi "Georgi Dimitrov" u Bosilegradu. Od 58 odeljenja u devet je nastava na bugarskom jeziku.\n"To nije samo prilika da se deca izjasne da uče na maternjem bugarskom jeziku, već i prilika da puno profesora dobije posao, što je i meni isto veoma bitno", ističe predsednik Opštine Bosilegrad Vladimir Zaharijev.\nMeđu nadležnostima Nacionalnih saveta su obrazovanje, kultura, informisanje, službena upotreba jezika i pisma. O unapređenju tih oblasti, Nacionalni savet Bugara kao predsedavajući Koordinacijom svih nacionalnih saveta, tokom epidemije koronavirusa komunicira sa predstavnicima drugih manjina putem interneta.


Kada je u školi bezbednije nego kod kuće : Inkluzija\nKada je u školi bezbednije nego kod kuće\nPiše: Aleksandar Dimishkovski\nSvako dete se ponekad razboli i mora da odsustvuje iz škole. Ali, Eldina Atić, učiteljica iz Brčkog u Bosni i Hercegovini je primetila da učenici Romi odsustvuju mnogo češće od ostalih đaka.\nRedovno, dugotrajno odsustvovanje iz škole obično rezultira lošijim ocenama, a gubici u učenju mogu ograničiti šanse za zapošljavanje kasnije u životu.\nZabrinuta za dobrobit svojih učenika, Atić je odlučila da sazna zbog čega romska deca tako često propuštaju nastavu. Zabrinula se kada je otkrila da su netoleranicja i diskriminacija neki od razloga koje su romski đaci naveli.\nAtić je čvrsto rešila da se suoči sa problemom i osmislila je pristup: prošle godine, odsustvovanje romskih učenika iz škole opalo je za 60 %.\nKaže da je njen prvi korak bio da stekne poverenje svojih đaka romske nacionalnosti.\n“Poverenje dece je mnogo teže zadobiti nego poverenje odraslih, tako da sam prvo počela time da se bavim, pokušavajući da učinim da se osećaju bolje i bezbednije u školi – čak bolje i bezbednije nego u sopstvenom domu,” objašnjava učiteljica.\nAktivnim slušanjem i rešavanjem njihovih problema, pomaganjem deci da se bolje uključe u igru, obezbeđenjem dodatne pomoći u nastavi i ukidanjem bilo kakve tolerancije za bilo kakav vid uznemiravanja, Atić je učenicima pomogla da se bolje integrišu u razred i steknu motivaciju za školu.\n“Situacija se promenila na bolje kada su počeli više da mi veruju i kada su shvatili da sam tu da im pomognem,” kaže ona. “Mislim da upravo u tome leži ključ ovog uspeha.”\nKroz eksperimentalno učenje ka boljem razumevanju\nAtić svoj novi pristup pripisuje obuci za učitelje u osnovnim školama koja je organizovana u okviru projekta “Dobra praksa u integraciji Roma” (BPRI) koji je finansirala EU a koja je održana u Tirani, u Albaniji u avgustu 2012. godine.\nOna je bila jedna od 26 učitelja koji su učestvovali u obuci namenjenoj da nauči učitelje u osnovnim školama o tome kako da pobede diskriminaciju romske dece u razredu. Učitelje su odabrala ministartstva obrazovanja širom Zapadnog Balkana, a svi rade sa velikim brojem romskih učenika.\nGlavni predavač Ruth Friedman vodila je inovativni kurs zasnovan na učenju iz iskustva i ohrabrila je učitelje da razviju veštine i razumevanje koje momentalno mogu da primene u učionici. Aktivnostima je uveden direktan pristup rešavanju situacija diskriminacije i stvaranju klime poštovanja u školama.\n“Jedno od predavanja odnosilo se na to kako učitelji mogu da pomognu učenicima da prevaziđu osećanje izolovanosti ili isključenosti,” objašnjava gospođa Friedman. “Učitelji moraju pažljivo da slušaju i da pokažu razumevanje za posebna osećanja dece. Uključivanje se može pospešiti tako što učitelj uveri decu da je tu da pomogne i što ih podseti da mogu da računaju jedni na druge.”\nFriedman kaže da su povratne informacije učitelja o tome kako su u učionici primenili ono što su naučili na obuci bile zaista pozitivne.\nVeronika Kapelari Horvat, učiteljica u osnovnoj školi u Hrvatskoj kaže da je najvažnija veština koju je stekla ta da pokaže deci da su cenjena i da su njihova osećanja bitna, tako da postanju voljni da učestvuju u školskim aktivnostima.\n“Igre poput ‘porodičnog zida’, gde učenici donose slike, uspomene, igračke od kuće pomažu im da govore o svojoj svakodnevnici, o tome šta vole, a šta ne vole i pomaže im da shvate da iako smo pojedinici, imamo puno toga zajedničkog,” kaže Horvat. “A u tome je tajna– raditi sa decom od najranijeg uzrasta, naučiti ih da je različitost isto nešto što treba slaviti, a ne čega se treba stideti.”\nZa Friedman, postoje brojni primeri dobre prakse sa ove obuke koje bi trebalo širiti dalje.\n“Na narednoj obuci koju smo godinu dana kasnije organizovali u Peći na istu temu, učitelji su izvestili da su veće međusobno poštovanje, manji broj izostanaka i više ocene kako romskih tako i ostalih učenika bili važni faktori motivacije za kontinuitet u njihovom radu u borbi protiv diskriminacije u razredu“ kaže ona. “Sada su voljni i spremni da obučavaju druge i to bi trebalo ohrabrivati i podržavati i u budućnosti.”\nUčitelji takođe kažu da je za rešavanje ovog problema od ključnog značaja i podrška ministarstava obrazovanja, posebno pri organizaciji obuka za nastavnike u budućnosti da bi efikasno mogli da se bore protiv diskriminacije u školama, kao i za izradu programa razmene tako da im se omogući aktivna razmena veština i iskustava.\n“Izuzetno važan korak u eliminaciji diskriminacije iz učionica je obezbeđenje delotvornih alata i metoda učiteljima,” kaže Judith Kiers, Menadžerka projekta BPRI. “Pretvaranje škola u tolerantnije i bezbednije sredine ne samo da će doprineti eliminaciji diskriminacije već će takođe poboljšati rezultate i postignuća dece.”\nAtić opisuje svoja osećanja kada vidi radost i entuzijazam đaka da pravaziđu međusobne razlike kao “moćna”.\n“Čak i u očima kolega vidim više poštovanja nego ranije. Tako da zaista mogu da kažem da sam porasla kao osoba i ja a ne samo moji đaci,” kaže Atić. “ Nema sumnje, još puno toga je potrebno uraditi da bi se ovaj problem rešio. Ali, za mene je pravo zadovoljstvo to što vidim svakodnevni napredak u eliminaciji diskriminacije.”\nBPRI je regionalni projekat koji se finansira sredstvima Evropske unije a koji podržavaju zemlje članice OEBSa i koji sprovodi Kancelarija za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR). Projekat podržava inovativne programe čiji je cilj podsticanje većegh uključivanja Roma u politički i javni život i odlučivanje, radi eliminacije diskriminacije i doprinošenja uspostavljanju boljih životnih uslova.


Građani će i dalje moći primati pošiljke iz inozemstva bez angažiranja špeditera\nNakon promjene načina carinjenja došlo je do velikog nezadovoljstva građana, čije su pošiljke iz inozemstva, prvenstveno narudžbe preko Interneta, stavljene u istu ravan kao komercijalne narudžbe. To je značilo da građani moraju angažirati špeditera kako bi se okončao proces carinjenja za robu iz inozemstva, vrijednosti preko 50 KM, što bi često iznosilo više nego sama vrijednost paketa.\nS tim u vezi, Mirsad Mujić, generalni direktor BH Pošte, je reagirao promptno, inicirajući hitan sastanak predstavnika Uprave za indirektno oporezivanje BiH i poštanskih operatera.\nNakon sastanka izjavio je sljedeće:\n- BH Pošta je državna i društveno odgovorna kompanija, kojoj je prvi cilj da građani budu zadovoljni njenom uslugom te da bude jedan od stubova na koji se država oslanja. Nakon opravdanog nezadovoljstva korisnika činjenicom da bi trebali plaćati špediterske usluge za robu iz inozemstva, čija cijena prelazi često vrijednost same pošiljke, urgentno smo inicirali sastanak predstavnika Uprave za indirektno oporezivanje i poštanskih operatera u BiH. Na svu sreću, naišli smo na veliko razumijevanje direktora Uprave za indirektno oporezivanje dr. Mire Džakule i njegovih saradnika.\nU najkraćem, ovaj problem će biti riješen na način da će Uprava za indirektno oporezivanje BiH u hitnom roku, maksimalno desetak dana, doraditi svoj software ASYCUDA na način da će se tačno razdvojiti komercijalne robe od narudžbi/paketa koji primaju građani – fizička lica. Na taj način proces carinjenja će se odvijati pojednostavljeno i za građane povoljno, bez angažiranja posrednika u carinskom postupku - špeditera i podnošenja carinskih deklaracija. Cijeli postupak će i dalje pokretati nadležni poštanski uredi. Dakle, građani neće biti u obavezi korištenja špediterskih usluga nego će te poslove za njih preuzimati BH Pošta. Iako to podrazumijeva da će naši radnici imati daleko više posla, odgovornosti i obaveza, mi smo zadovoljni što su usvojeni naši prijedlozi jer je zadovoljstvo korisnika prvi imperativ BH Pošte.


Izvor: NoviMagazin.rs, 11.Maj.2020, 15:26\nPrema dokumentu u koji imao uvid Frans pres, Dojče ban bi mogao da od vlade, koja je jedini akcionar, dobije između "6,9 i 8,4 milijardi evra" kako bi prevazišao probleme zbog drastičnog smanjenja železničkog saobraćaja.\nNemačka železnica bi mogla da izgubi između 11 i 13,5 milijardi >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << evra u periodu 2020-2024, prema scenariju koji razmatra nemačka vlada. Novac bi mogao da bude brzo odblokiran, sa prvom tranšom od 4,5 milijardi evra već narednih sedmica.\nDojče ban nije želeo da prokomentariše za Frans pres ova saznanja pre sastanka Nadzornog odbora koji se sastaje u petak.\nPutnički saobraćaj je u aprilu smanjen za 80 do 90 odsto, a teretni saobraćaj za 40 odsto.\nOvaj pad saobraćaja je usledio nakon 2019. godine kada je Dojče ban zabeležio rekordan promet.\nVelika nemačka grupa za aviosaobraćaj Lufthanza takođe pregovara sa državom o pomoći od "devet milijardi evra", koji bi obuhvatio i delimičnu nacionalizaciju grupe kako bi se izbegao bankrot kompanije zbog pandemije korona virusa.\nBERLIN - Njemačka planira da ubrizga u kompaniju Dojče Ban do 7,0 milijardi evra, u okviru paketa mjera za spasavanje državnog željezničkog operatera pogođenog korona krizom, pokazuje dokument u koji je uvid imala danas agencija Rojters.


Mali: Dodatno smo smanjili rizik zemlje – SveVesti.net\nSrbija je, naime, na današnjem reotvaranju postojeće emisije evroobveznica, Srbija 2029, izdate 26. juna ove godine, na međunarodnom tržištu kapitala, prodala 550 miliona evra obveznica sa prinosom od 1,25 odsto, što je niže za čak 37 baznih poena u odnosu na inicijalnu stopu prinosa na obveznice koje su emitovane u junu ove godine.\n“To je najniži prinos ikada ostvaren na obveznice Republike Srbije emitovane na međunarodnom finansijskom tržištu. Bolja cena koju smo ostvarili pokazuje da smo dodatno smanjili rizik zemlje u roku od svega pet meseci. To je potvrda poverenja investitora u rezultate koje Vlada Srbije ostvaruje i još jedna potvrda ekonomskih reformi”, rekao je ministar i dodao da je javni dug Srbije u poslednjih nekoliko godina smanjen sa preko 70 odsto BDP-a na sadašnjih 51,9 odsto BDP-a.\nMinistar je podsetio i da je prosečna ponderisana kamatna stopa na ukupan portfolio duga u septembru ove godine iznosila 3,4 odsto, a da je 2016. godine bila 4,5 odsto.\nNovoemitovane obveznice će biti konsolidovane i predstavljaće jednu seriju sa obveznicama koje je Srbija emitovala na međunarodnom finansijskom tržištu u junu ove godine. Kuponska stopa od 1,5 odsto godišnje i datum dospeća 2029, ostaju isti, a nove obveznice će biti takođe listirane na Londonskoj berzi, jednom od najvećih i najreprezentativnijih tržišta na svetu.\nU saopštenju koje je medijima dostavljeno iz Ministarstva finansija navodi se još da se nakon prezentacije ostvarenih rezultata danas pristupilo prikupljanju ponuda za emisiju obveznica u vrednosti od 550 miliona evra. Takođe, da je ostvarena tražnja od preko 1,7 milijardi evra, što je trostruko više od ponuđene vrednosti emisije, a od strane respektabilnih svetskih fondova, osiguravajućih kuća i banaka uz veoma dobru geografsku disperziju. Prikupljanje ponuda započeto je na nivou od 1,45 odsto.\nMinistar Mali kaže da su uspešni rezultati koje Srbija kontinuirano ostvaruje, zajedno sa povoljnim uslovima na međunarodnom finansijskom tržištu kapitala, rezultirali da se nove obveznice prodaju po istorijski najnižoj stopi prinosa od 1,25 odsto.\n“Iz perspektive finansijskog tržišta, ovo je veliki rezultat za našu zemlju. Uspeli smo da se u ovoj godini dva puta pojavimo na međunarodnom finansijskom tržištu i potvrdimo najniže kamatne stope na državne hartije od vrednosti koje je Srbija do sada izdala. Nakon emisije obveznice u iznosu od jedne milijarde evra u junu mesecu ove godine kada je interes investitora takođe bio značajno veći od ponude, odlučili smo da još jednom iskoristimo veoma povoljne uslove na međunarodnom tržištu i proširimo obim emisije za dodatnih 550 miliona evra”, rekao je Mali.\nOn je dodao da će emitovanje ove obveznice, po istorijski najnižoj stopi prinosa od 1,25 odsto, doprineti daljoj fiskalnoj konsolidaciji kroz značajno smanjenje troškova kamata u budžetu Srbije, poboljšanju valutne strukture i javnog duga.\nSredstvima nove emisije Srbija otplaćuje deo obveznice denominovane u dolarima, koja je emitovana 2013. godine po znatno višoj stopi, 4,875 odsto, a koja dospeva u februaru 2020. godine. U postupku otkupa dolarskih obveznica, koji je trajao od 28. oktobra do 4. novembra 2019. godine, prijavljeno je 590 miliona dolara, odnosno 73,7 odsto vrednosti obveznica u odnosu na nedospeli iznos od 800 miliona dolara i koje će biti otkupljene sredstvima nove emisije.\nPrevious Rast finansijskog lizinga u Srbiji 25 odsto za devet meseci\nNext Tabaković: Srbija dokazala da je potpuno ekonomski preporođena


Novi Sad beleži stalan rast broja turista: Sve je više posetilaca iz dalekih zemalja | (Vesti - 13.09.2018) Novi Sad\n13.09.2018 u 18:38h\nNovi Sad beleži stalan rast broja turista: Sve je više posetilaca iz dalekih zemalja\nTokom perioda maj-avgust, Turistička organizacija Novog Sada je sprovela letnju kampanju pod nazivom "Leto u Novom Sadu", sa ciljem da turistima iz zemlje i regiona predstavi sve zanimjlivosti, znamenitosti, manifestacije i događaje u gradu.\nKampanju je za vreme trajanja kako saopštavaju u TONS-u videlo oko milion korisnika društvenih mreža, koji su ostvarili nešto preko četiri miliona interakcija. Najviše pregleda ostvarili su promotivni filmovi "Leto u Novom Sadu" i "Doživi letnji ritam", kao i serijal priča o znamenitim ženama Novog Sada, priče o znamenitostima u okolini Novog Sada i ture razgledanja Novog Sada u organizaciji TONS-a.\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku Srbije na teritoriji Novog Sada od početka godine do jula 2018. godine boravilo je ukupno 118.377 domaćih i stranih turista, što predstavlja porast u odnosu na isti period prethodne godine za 10,2%. Prema istom izvoru u periodu januar – jul 2018. godine ukupno je ostvareno 256.347 noćenja, što predstavlja porast od 25,6%.\nS obzirom na to da Novi Sad ima veoma bogatu turističku ponudu tokom letnjih meseci, kada se održava i veliki broj različitih muzičkih festivala i drugih manifestacija, zabeležen je porast broja turista i u julu mesecu. U julu 2018. godine na teritoriji Novog Sada ukupno je boravilo 22.751 turista, što predstavlja porast u odnosu na jul prethodne godine za 12,9%. Ukupno je ostvareno 52.910 noćenja, što predstavlja rast od 13,2% u odnosu na isti mesec prethodne godine.\nU periodu januar-jul 2018. godine info centre Turističke organizacije Novog Sada posetilo je više od 3.000 turista.\nNajveći broj stranaca, dolazi iz Nemačke, zatim Turske, Kine, Rusije, Francuske, Hrvatske, Španije, Sjedinjenih Američkih Država, Slovenije, Izraela.\nPosetilaca i iz Kolumbije: Da je Novi Sad destinacija koja sve više privlači strane turiste govori i činjenica da su nas u julu mesecu posetili i turisti iz dalekih zemalja, kao što su: Ujedinjeni Arapski Emirati, Tajland, Singapur, Kolumbija, Meksiko, Južnoafrička Republika.\nPovezane teme amerika Evropa hrvatska izrael kolumbija Meksiko Nemačka novi sad novosađani španija TONS turisti Turistička organizacija Novog Sada turska


Drustvo - datum: 2019-07-13 NVO NEZADOVOLJNE ODLUKOM MJU DA NE ODOBRI POKRETANJE E-PETICIJE Vladi važniji privatni interes\nMinistarstvo javne uprave Vlade Crne Gore nije odobrilo ni pokretanje elektronske peticije kojom je 10 nevladinih organizacija (NVO) od Vlade tražilo da konačno objavi informacije o trošenju budžetskih sredstava iz budžetske rezerve i stanovima koje dijeli funkcionerima, saopštili su predstavnici 10 NVO. Podsjećaju da su polovinom juna zajednički podnijele e-peticiju s predlogom promjene politike Vlade u vezi s objavljivanjem informacija o radu Komisije za stambenu politiku i Komisije za raspodjelu sredstava budžetske rezerve.\n– Peticijom smo namjeravali da od Vlade tražimo skidanje oznake tajnosti sa svih akata ovih komisija (nastalih u periodu od 2006. do 2019), i njihovo proaktivno objavljivanje na internet stranici Vlade Crne Gore i donošenje odluke da svi akti ovih komisija ubuduće budu proaktivno objavljeni na internet stranici Vlade Crne Gore – pojasnili su iz Instituta alternativa (IA), CRNVO, CGO, MANS-a, CEMI-ja, Politikon mreže, HRA, CEGAS-a, CIN-a i Medija centra.\n– Zabrana pokretanja naše peticije predstavlja najsnažniju potvrdu opravdanosti njene teme i pokazatelj je neodgovornosti i netransparentnosti ove Vlade prema sopstvenim građanima i EK. Istovremeno, ovakva odluka Vlade predstavlja i suštinsko obeshrabrenje svim drugim građanima da iskoriste mogućnost pokretanja e-peticije i koncept otvorene uprave koji navodno zagovara – upozoravaju iz NVO.


DETALJI POŽARA KOJI JE POTRESAO KRAGUJEVAC: Skinuo nanogicu i otišao da zapali gimnaziju | Ekspres.net\nDETALJI POŽARA KOJI JE POTRESAO KRAGUJEVAC: Skinuo nanogicu i otišao da zapali gimnaziju\nMuškarac koji je 4. januara podmetnuo požar u Prvoj kragujevačkog gimnaziji kako je nezvanično rečeno agenciji Beta je 37-godišnji Nemanja Gavrilović koji je u julu prošle godine bio sa još dvojicom mladića zabarikadiran sa bombama i puškom u podrumu jedne zgrade u naselju Bubanj.\nGavrilović je i tada bio poznat policiji i sudskim organima jer se tereti za krivično delo ubistvo u pokušaju iz 2014.godine zbog kojeg je bio u bekstvu.\nPosle dobrovoljne predaje policiji Gavrilović je u julu 2017. godine uhapšen i stavljen u pritvor koji mu je sud odredio još u januaru 2016.godine zbog bekstva povodom postupka za ubistvo u pokušaju.\nU Višem sudu u Kragujevcu je rečeno agenciji Beta da je taj sud Gavriloviću ukinuo pritvor na predlog odbrane i uz saglasnost tužilaštva, u novembru 2017. godine, ali mu je odredjen elektronski nadzor.\n“Sud je ukinuo pritvor, ali je Gavriloviću odredjena mera zabrane napuštanja stana uz primenu elektronskog nadzora, odnosno popularne nanogice, ali je on tu meru prvi put prekršio u noći kada je podmetnuo požar u gimnaziji”, rekla je portparolka Višeg suda u Kragujevcu Svetlana Simović. Ona je dodala da se postupak protiv Gavrilovića u vezi sa krivičnim delom nedozvoljena proizvodnja, držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih materija koje mu se stavlja na teret iz letošnjeg dogadjaja, nalazi u fazi potvrdjivanja optužnice. U Osnovnom tužilaštvu u Kragujevcu je rečeno Beti da će uhapšeni za podmetanje požara u gimnaziji biti ispitan u tužilaštvu danas posle 15 časova.\nGORELA NAJSTARIJA SRPSKA GIMNAZIJA: Kragujevačka policija uhapsila osumnjičenog za podmetanje požara\nGavrilović je inače u jednom delu škole u kojoj je podmetnuo požar, najpre 2012. godine imao teretanu, a kasnije je tu otvorio djački restoran.\nKako su ranije preneli pojedini kragujevački portali Gavrilović je ugovor sa školom jednostrano raskinuo i optužio direktorku Slavicu Marković za mahinacije koje su ga dovele do poslovnog neuspeha. Sve te optužbe Marković je još tada odbacila u demantiju u kome je objasnila sve uslove ugovora koji nisu ostavljali prostor za drugačije dogovore koje je Gavrilović navodno očekivao.\nPET GODINA ROBIJE ZA PODMETANJE POŽARA U KRAGUJEVAČKOJ GIMNAZIJI: Apelacioni sud povećao kaznu za tri godine Trojica iz Kragujevca uhapšena zbog iznude, zlostavljanja i mučenja, dvoje njih pokušalo da pobegne iz Srbije AUTOMOBIL ULETEO U PEKARU U KRAGUJEVCU: Dvoje povređeno DRUGI OSNOVNI SUD: Dragoljubu Simonoviću još mesec dana pritvora, zbog opasnosti uticaja na svedoke


Beta 20. septembra 2018. 22:10\nMitropolit Crnogorsko primorski Srpske pravoslavne crkve Amfilohije izjavio je da nije bilo Rusije ne bi bilo ni Crne Gore kao i da „satanske sile“ spremaju otimanje crkvene imovine u Crnoj Gori.\n„Uloga ruskog carstva u stvaranju Crne Gore bila je ogromna u svakom pogledu. Tu nije reč samo o materijalnoj pomoći već i političkom pokroviteljstvu. Da nije bilo Rusije ne bi bilo Crne Gore Petrovića i Crne Gore uopšte“, izjavio je Amfilohije.\nOn je u intervjuu za Raša bijond (Russia Beyond) kazao da je zato bezumna politika sankcija Rusiji od strane crnogorskih vlasti u prvom redu izdajnička prema Crnoj Gori.\nOn je dodao da „naš narod Rusiju naziva majkom“, objavljeno je na sajtu mitropolija.me.\n„Ona je bila i ostala jedna od najznačajnijih pravoslavnih zemalja. Nakon pada Istočnoromejskog carstva (Vizantije) Rusija je spasila pravoslavni istok. Rusija je posle ubistva cara Nikolaja i njegove porodice prošla kroz strašno sovjetsko raspeće, ali je ipak uspela da sačuva svoju dušu i svoju pravoslavnu crkvu“, kazao je on.\nKako je dodao, „satanske sile su krenule na pravoslavnu crkvu, jedinu instituciju koju nisu uspeli da razore ni Hitler, ni Musolini, ni boljševici, ni titoisti“. „Sa jedne strane raspiruju raskol u Ukrajini, a u Crnoj Gori spremaju otimanje crkvene imovine“, rekao je on.


Eskobar i Kovačevski: Pristupni pregovori Severne Makedonije i EU pod hitno | Kosova.info\nDom|Najnovije|Eskobar i Kovačevski: Pristupni pregovori Severne Makedonije i EU pod hitno\nVisoki funkcioner Stejt departmenta Gabrijel Eskobar istakao je danas u Ohridu neohoristupnih pregovora Severne Makedonijepomoćnika američkog državnog sekretara za evropska i evroazijska pitanja i specijalni predstavnik za Zapadni Balkan je to rekao na sastanku sa premijerom Severne Makedonije Dimitrom Kovačevskim na marginama Prespa foruma za dijalog.\nKako je saopštila vlada u Skoplju, Eskobar je podvukao podršku SAD za pronalaženje obostrano prihvatljivih rešenja za bilateralna pitanja sa Bugarskom.\nSvako dalje odugovlačenje tog procesa, ocenili su Eskobar i Kovačevski, izaziva ozbiljne regionalne posledice i podstiče rizike povećanja uticaja trećih zemalja.\nPočetak pregovora sa Skopljem u novembru 2020. je blokirao bugarski veto zbog spora oko jezika i istorije i pored bezuslovne preporuke Evropske komisije i ocene da je Skoplje ispunilo sve uslove.\nNa sastanku, kojem je prisustvovao i vicepremijer za evropska pitanja Bojan Maričić, konstatovano je da se odnosi Severne Makedonije i SAD konstantno unapređuju, što je potvrdio i početak procesa strateškog dijaloga u Vašingtonu 2. juna.\nIstaknuto je da je značajno da je Severna Makedonija prva zemlja Zapadnog Balkana koja je pokrenula strateški dijalog sa SAD, kao sledeću naprednu fazu političke i ekonomske saradnje kroz identifikovanje novih projekata i inicijativa od zajedničkog interesa.\n„Kovačevski i Eskobar su na sastanku razgovarali o aktuelnoj situaciji u svetu, krizi izazvanoj vojnom agresijom Rusije na Ukrajinu, koja je još jednom ocenjena kao neopravdana i ničim izazvana i izuzetno ozbiljna po međunarodnu bezbednost i sigurnost“, navodi se u saopštenju Vlade Severne Makedonije.\nVesna Vidović i šta je kvalifikuje za zamenicu gradonačelnika Beograda?


Tenzije između Rijada i Teherana oko Jemena\nDan nakon napada na Rijad, gađan je glavni grad Jemena - Sana (na fotografiji)\nSAD su zatražile od Ujedinjenih nacija (UN) da okrive Iran zbog navodne podrške pobunjenicima u Jemenu sa raketama koje ispaljuju na Saudijsku Arabiju. Zvanični Rijad je ključni saveznik jemenske vlade u trogodišnjem građanskom ratu.\nIran negira optužbe, ističući da su “lažne i provokativne”.\nAmerička ambasadorka u UN Niki Halej (Nikki Haley) je izjavila da su saudijske vlasti pružile informacije koje pokazuju da je na njenu teritoriju u julu ispaljena iranska raketa “Kijam”, što je “tip oružja koje nije postojalo u Jemenu pre sukoba”.\nOna je dodala da je raketa koja je oborena iznad Saudijske Arabije 4. novembra- zbog čega su ove sedmice drastično pojačane tenzije između Rijada i Teherana – “možda iranskog porekla”.\nHalej je istakla da je slanjem oružja šiitskim Hutu pobunjenicima u Jemenu, iranska Revolucionarna garda prekršila dve rezolucije UN: jednu koja zabranuje slanje oružja bez odobrenja Saveta bezbednosti UN i drugu, koja onemogućava dostavljanje oružja Hutu liderima.\nSAD neće žmureti na kršenje međunarodnog prava: Niki Halej\n"Ohrabrujemo UN i međunarodne partnere da preduzmu neophodne mere kako bi Iran snosio odgovornost zbog ovih prekršaja”, istakla je američka ambasadorka.\n“SAD su posvećene obuzdavanju destabilizirajućih akcija Irana i neće zažmureti zbog ovih ozbiljnih kršenja međunarodnog prava”, dodala je Halej.\nIako Teheran otvoreno podržava Hutu pobunjenike, negira da ih snabdeva oružjem. Iransko ministarstvo odbrane i Revolucionarna garda negirali su u utorak američke i saudijske optužbe.\nSaudijski prestolonaslednik Mohamad bin Salman je u nastupu u Savetu bezbednosti pre američke ambasadorke, optužio Iran da snabdeva raketama Hutue u, kako je opisao “direktnoj vojnoj agresiji”, koja se “može smatrati aktom rata”.\nKoalicija predvođena Saudijskom Arabijom – koja podržava jemensku vladu sa razornim vazdušnim udarima po položajima pobunjenika od 2015 – pojačala je blokadu oblasti koje drže Hutu jedinice kao odgovor na njihovo ispaljivanje rakete prošlog vikenda. Cilj ove akcije je, kako ističu u Rijadu, da spreče krijumčarenje oružje ka pobunjenicima.\nU međuvremenu, lideri Hutua su zapretili da će u cilju odmazde napasti luke i aerodrome, ne samo u Saudijskoj Arabiji već i u Ujedinjenim Arapskim Emiratima, koji takođe podržavaju jemensku vladu.\nRohani: Napad Huta, odgovor na saudijsku agresiju\nRaketni napadi jemenskih Hutua, čija je meta bio Rijad, predstavljaju reagovanje na agresiju Saudijske Arabije, izjavio je predsednik Irana Hasan Rohani.\n"Kako bi narod u Jemenu trebalo da reaguje na bombardovanje zemlje? Znači, nije im dozvoljeno da koriste svoje oružje? Obustavite bombardovanje, pa vidite da li će taj narod nastaviti da radi istu stvar", rekao je Rohani.\nPrekinuti bombardovanje Jemena: Hasan Rohani\nOn je napomenuo da je Saudijska Arabija napravila "stratešku grešku" jer smatra da su joj SAD i Izrael prijatelji, a Iran neprijatelj.\nPortparol Ministarstva spoljnih poslova Irana Bahram Kasemi kazao je da su saudijske “insinuacije lažne, destruktivne, neodgovorne i, pre svega, provokativne”.\nUmesto pogoršavanja situacija sa ovakvim “apsudrnim optužbama”, po rečima Kasemija, Saudijska Arabija treba da teži okončanju nasilja u Jemenu koristeći diplomatska sredstva.\nJedan visoki iranski zvaničnik, u razgovoru za Rojters, postavlja pitanje kako su vlasti u Teheranu mogli da prokrijumčare rakete u veoma blokiranu zemlju.\n“Da je sa vojne tačke gledišta moguće poslati veoma duge rakete u Jemen kada su svi brodovi (raspoređeni u njegovim vodama) upozoreni da presretnu bilo kakvu isporuku oružja? Saudijci i oni kojih ih podržavaju znaju da je ovo lažna priča”.\nVisoka predstavnica EU za spoljnu politiku Federika Mogerini okvalifikovala je poslednji rast tenzija između ova dva bliskoistočna suseda i rivala “veoma opasnim”, pozivajući sve strane da ublaže retoriku i potraže “zajednički jezik”.\nOpasna retorika: Federika Mogerini\n“Znam da u današnjem svetu to nije preovlađujući trend. Ali dozvolite mi da unesem malo mudrosti kao evropski glas u svetu, koji ovde izgleda potpuno suludo: to je opasno”, kazala je Mogerinijeva tokom posete Vašingtonu.\nSaudijska Arabija i Iran podrožavaju sukobljene strane ne samo u građanskom ratu u Jemenu već i u Siriji, Iraku, Libanu i drugim mestima.\nZbog rastućih tenzija Rijada i Teherana, koji su i veliki proizvođači nafte, cena ovog energenta je skočila dostigavši najveću vrednost u poslednje dve godine što je uznemirilo svetske berze.\nRaketa, koju su saudijske snage presrele u blizini međunarodnog aerodroma u Rijadu, u prošlu subotu, prva je ispaljena na njenu teritoriju što pokazuje rastuću vojnu moć jemenskih pobunjenika ali i negativne posledice involviranosti Saudijske Arabije u rat u ovoj zemlji.\nUN: Blokada ugrožava jemenske civile\nZvaničnici UN i humanitarnih organizacija upozorili su da blokada Jemena od strane snaga na čelu sa Saudijskom Arabijom, preti da pogorša nevolje sedam miliona stanovnika ove zemlje koji su već na ivici gladi.\n“Ako ovi kanali za spasavanje ne budu otvoreni, to je katastrofalno po ljude koji se već nalaze u najgoroj svetskoj humanitarnoj krizi”, kazao je Džens Lerk, portparol Ureda UN u Ženevi za koordinaciju humanitarne pomoći.\nZvaničnici humanitarnih organizacija kažu da su od vikenda blokirane njihove pošiljke civilima u Jemenu.\nCrveni krst takođre traži da se hitno otvore kanali za dostavljanje humanitarne pomoći.


U Srbiji 201 novi slučaj koronavirusa, preminuo jedan pacijent - PressLider.rs\n9. aprila 2020. 9. aprila 2020. Duško Radišič\t0 Comments oboleli, Srbija koronavirus, zaraženi\nPrema najnovijim podacima, u poslednja 24 časa registrovan je 201 novi slučaj koronavirusa. Borbu je u protekla 24 sata izgubio jedan pacijent – ukupno 66. Policijski čas ovog vikenda biće od petka u 17 sati do ponedeljka u 5 ujutru.\nKatoličke crkve u Srbiji biće zatvorene u vreme policijskog časa\nHramovi Rimokatoličke crkve u Srbiji biće zatvoreni u vreme policijskog časa, najavljeno je iz Međunarodne biskupske konferencije u Srbiji.\nDanas let za Kijev i Bukurešt, sutra za Berlin i Frankfurt\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić rekao je da je Vlada Srbije u dogovoru sa predsednikom Aleksandrom Vučićem danas organizovala let ATR Er Srbije za Kijev i Bukurešt kojim će biti vraćeno 54 putnika.\n„Među njima su bolesnici koji su bili na lečenju kao i našgrađani koji se vraćaju sa udaljenih destinacija – Tajlanda, Šri lanke, Balija, Australije i Katara“, rekao je Dačić za Tanjug.\nDačić je najavio da će sutra biti organizovan let za Berlin i Frankfurt.\n„Uvek se pitam šta bih posavetovao nekom meni bliskom. Ne očekujem da će preko leta biti oboljevanja ili neke posebne situacije. Bolje je biti svoj na svome u ovakvoj situaciji. To je moj lično mišljenje koje nije zasnovano ni na kakvoj epidemiologiji, ni na čemu“, rekao je doktor Kon.\nU sigurnim kućama nema zaraženih\nSigurne kuće primaju žene koje su žrtve porodičnog nasilja uprkos vanrednom stanju, postoje izolacioni prostori za novopridošle i do sada nismo imali nijednu žrtvu zaraženu koronavirusom, rekla je koordinatorka Sigurne kuće Vesna Stanojević.\n„Sve koje dođu mogu da provedu određeno vreme u izolaciji. Bilo nam je sporno pitanje da li one pre dolaska u kuću treba da budu testirane ili ne na koronavirus. Tumačenja su različita i to malo usporava proces. Moramo brže da se dogovaramo. Onaj ko ima problem, taj nema vremena da čeka“, rekla je Stanojevićeva za Tanjug.\nKon: Razmišljamo da li su potrebne još oštrije mere\nKisić Tepavčević: Uz poštovanje mera, epidemiji će kraj biti bliži\n„Ako nastavimo da poštujemo mere, izvesno je da se uskoro bliži kraj ove epidemije“, rekla je doktorka Kisić Tepavčević.\nNa Infektivnoj klinici u Beogradu 39 pacijenata na respiratoru\nNa Infektivnoj klinici u Beogradu nalazi se 39 pacijenta sa potvrđenim koronavirusom, a devet je na veštačkoj ventilaciji, od čega je osam osoba na invazivnoj ventilaciji i jedna na neinvazivnoj, rekao je direktor klinike Goran Stevanvić.\n„Stanje pacijenta na veštačkoj ventilaciji je izuzetno ozbiljno, za neke možemo da kažemo da su kritično“, rekao je Stevanović.\nNovih 201 slučaj, jedan pacijent preminuo\nU poslednja 24 časa na koronavirus testirano je 1586 građana od kojih je 201 bio pozitivan, jedan pacijent je preminuo, rekla je na konferenciji za novinare epidemiolog Darija Kisić Tepavčević.\nPrema poslednjim podacima, u Srbiji je 66 osoba preminulo od posledica koronavirusa, dok je 2.867 zaraženih.\n← Radni tim: 4 novoobolela, ukupno 17 ležećih pacijenata, 2 u težem stanju


USPJEŠNO POSLOVANJE SAVA OSIGURANJA U 2017. GODINI UZ OSTVARENU DOBIT OD 1,23 MILIONA EURA – Pljevaljske novine\nPočetna / Vijesti / Društvo / USPJEŠNO POSLOVANJE SAVA OSIGURANJA U 2017. GODINI UZ OSTVARENU DOBIT OD 1,23 MILIONA EURA\nPljevaljske Novine mart 20, 2018\tDruštvo Ostavite komentar 1,601 Pregledi\nNa I redovnoj sjednici Skupštine akcionara Društva, usvojeni su rezultati poslovanja Sava osiguranja AD Podgorica za 2017. godinu.\nSava osiguranje AD uspješno je završila poslovnu 2017. godinu. Ostvareni profit je 34 odsto veći od planiranog i iznosi 1,23 miliona eura neto. U 2017. godini fakturisano je 12,35 miliona eura premije, što je 6 odsto više u odnosu na 2016. godinu. U isto vrijeme, isplaćeno je 3762 odštetna zahtjeva u ukupnom iznosu od 4,5 miliona eura, što je više za 3,5 odsto od prethodne godine.\nU 2017. godini, po osnovu kasko osiguranja motornih vozila, fakturisano je 1,43 miliona eura premije ili 10,4 odsto više nego u 2016. godini, a fakturisano je i 8 odsto više premije osiguranja pomoći na putovanju u odnosu na 2016. godinu. Ostvaren je značajan rast bruto fakturisne premije po osnovu ostalih osiguranja imovine, od čega se 65,6 odsto odnosi na osiguranje od svih rizika (all risks), a 10,5 odsto na osiguranje objekata u izgradnji. Takođe je zabilježen i rast premije po osnovu osiguranja od posljedica nezgode, i to za 9 odsto više fakturisane premije u odnosu na 2016.\nVlasnik Sava Osiguranja je grupa Sava Re, koja ove godine slavi 10 godina prisustva u Crnoj Gori. Sava Re je 2017. godinu završila sa profitom, koji nakon oporezivanja iznosi 31,1 miliona eura. Grupa je ostvarila i 517,2 miliona eura bruto fakturisane premije, što je 5,5 odsto više nego u 2016. godini i 4,7 odsto više od planiranog.\nuspjesno poslovanje Sava osiguranja\t2018-03-20\nKljučne rečiuspjesno poslovanje Sava osiguranja\nPrethodna Tanjević: Primjeniti modele evropske poljoprivrede\nSledeća Dekoracije Radenke Laović: Romantika od papira\nP(re)okret: Novi građanski protest u subotu ispred zgrade Predsjednika


DO KRAJA 2016. GODINE POTPUNO USKLAĐIVANJE SA EVROPSKIM RADNIM ZAKONODAVSTVOM\nOrganizacijama koje štite radnička prava u Srbiji uskoro bi trebalo i zvanično da se propišu pravila ponašanja kroz zakon, koji bi predstavljao kodeks radnog zakonodavstva. Najavljeno je da će uskoro radne grupe početi da usaglašavaju stavove kako bi se do kraja 2016. godine uskladilo naše zakonodavstvo sa propisima EU i njihovim standardima.\nStav nadležnih je da u Socijalno-ekonomskom savetu, koji čine Vlada i sindikati, treba da sede predstavnici zaista reprezentativnih sindikata i poslodavaca i da oni stvarno predstavljaju one za koje govore da ih predstavljaju.\nPomoćnik ministra za rad Zoran Lazić naglašava da je neophodno da se odredbe koje se odnose na sindikate, izbace iz Zakona o radu, i napravi potpuno nov zakon o sindikalnim i organizacijama poslodavaca.\n- Ovaj akt trebalo bi da bude rezultat socijalnog dijaloga i šireg konsenzusa, a u raspravu bi trebalo da se uključi više radničkih udruženja, poslodavačkih organizacija, kao i šira stručna javnost - rekao je Lazić.\nAsocijacija slobodnih i nezavisnih sindikata ima svoj predlog zakona o sindikatima koji predviđa nov način njihove organizacije i utvrđivanja reprezentativnosti, zatim povećanje broja članova Socijalno-ekonomskog saveta kao i ukidanje novčanih naknada za njegove članove.\nPredstavnici sada reprezentativnih radničkih udruženja - Saveza samostalnih sindikata i UGS Nezavisnost - smatraju da zato što je to bilo dozvoljeno zakonom, u Srbiji je trenutno registrovano više od 20.000 sindikata i svaki od njih ima status pravnog lica, račun u banci i posebno je registrovan u Ministarstvu rada - kaže Ranka Savić, predsednica ASNS.\n- Predlažemo da se smanji cenzus za utvrđivanje reprezentativnosti sindikata, koji sada iznosi 10 odsto od ukupnog broja zaposlenih, a to je oko 170.000 članova, dok je političkim strankama neophodno svega 10.000 potpisa za registraciju.\nZa Zorana Vujovića, predstavnika Asocijacije malih i srednjih preduzeća, država je najveći poslodavac, jer od 1,7 miliona zaposlenih, ona upošljava oko 800.000.\n- Zato bi država trebalo da ukine novčane prinadležnosti za članstva u upravnim i nadzornim odborima, jer za to godišnje troši između 400 i 500 miliona evra - kaže on.\nI Udruženi sindikati Srbije „Sloga“ nedavno su najavili da će podržati donošenje Zakona o sindikatima kojim bi se konačno uredilo pitanje srpske sindikalne scene.\nEvropske zemlje - Italija, Francuska, Španija, Portugalija, Velika Britanija - imaju najviše tri sindikata. Ove organizacije imaju istorijsko opravdanje zašto su nastale, neke su bliže levici, neke desnici, ili centru, a radnici se po tome opredeljuju kome će se prikloniti.


Fudbaleri Čukaričkog su pauzu u prvenstvu zbog reprezentativnih obaveza iskoristili da u prijateljskom meču odmere snage sa Žarkovom i pobede sa 6:1.\n"Brđani" su lako nadigrali beogradskog srpskoligaša, čime su prikupili samopouzdanje pred nastavak sezone. Izabranike Milan Lešnjaka su do pobede vodili Jevtić sa dva gola, te Tomić, Đurović, Jovanović i Matić sa po jednim pogotkom. Utakmicu na Banovom brdu je posmatralo oko 100 gledalaca.\nOvaj meč je bio uvod i u veliko slavlje, pošto se u subotu ženi prvi golman Čukaričkog Nikola Petrić, koji će sudbonosno "da" izgovoriti Tamari Pavlović. Njegova izabranica je fudbalski sudija u Superligi, a njih dvoje će tako ozvaničiti dvoipogodišnju vezu.\nVenčanje će se održati u Čačku, a prisustvovaće i svi fudbaleri, kao i članovi stručnog štaba.


AP: Tramp se utišao na Tviteru uoči govora u Kongresu\nAmerički predsednik Donald Tramp u današnjem govoru o stanju Unije pohvaliće se snažnom privredom i pozvati na saglasnost stranka u Kongresu oko zakona o imigraciji, u nastojanju da prevaziđe podele u američkom društvu, ali i poboljša svoj rejting.\nGovor o Stanju unije u Kongresu, koji je tradicionalno najveća platforma za obraćanje predsednika SAD javnosti, obeležiće početak Trampove druge godine u Beloj kući.\nTramp je dosad redefinsiao komunikaciju predsednika s javnošću žestokim nefiltriranim porukama na Tviteru i nema garancija da će pažljivo pripremljeni govor nadživeti sledeći njegov tvit, ocenjuje agencija Asošijetid pres.\nTramp, koji redovno počinje dan porukama na Tvteru, zasad se danas nije oglašavao na toj društvenoj mreži, dok Bela kuća nastoji da održi pažnju na njegovom velikom govoru u Kongresu koji će pratiti milioni Amerikanaca.\nZvaničnici Bele kuće se nadaju da će predsednik iskoristiti obraćanje da uzme zasluge za rast privrede. Mada je za vreme njegovog prethodnika počeo privredni oporavak kao i smanjenje nezaposlenosti, Tramp tvrdi da je zakon o smanjenju poreza koji je potpisao krajem prošle godine pojačao optimizam kompanija i podstakao veća ulaganja u SAD.\nTramp: SAD neće više zatvarati oči pred nefer trgovinom\nI pored snažne privrede, Tramp danas izlazi pred Kongresmene s izuzetno slabe pozicije. Njegov rejting je ispod 40 odsto, a tek tri od 10 Amerikanac su u istraživanju Asošijetid presa rekla da se SAD kreću u pravom smeru. U istoj anketi je 67 odsto Amerikanaca reklo da je za vreme Trampa zemlja više podeljena nego ranije.\nTramp se takođe ne može pouzdati da će masovnim usvajanjem zakona u Kongresu ove godine uspeti da bitno promeni svoj rejting. Konges je zaglavljen u raspravama o bazičnom finansiranju vlade, zbog čega je federalna Vlada nakratko i bila u blokadi.\nRepublikanci i demokrate se takođe prepirku oko sudbine 700.000 imigranata koji su kao deca došli u SAD. Tramp je rekao da će zaštiti takozvane "sanjare" od deportacije, ali je tražio izmene u zakonu o imigraciji koje su sporne za obe partije.\nMada demokrate žele rešenje za mlade imigrante, Demokratska partija nije preterano raspoložena za kompromise s Trampom uoči novembarskih izbora za Kongres. Demokratski poslanici smatraju da je Trampova nepopularnost ključna za uspeh u novembru i žele da podstaknu entuzijazam glasača prkošenjem predsedniku i njegovoj partiji.\nU okviru strategije za predstojeće izbore, lideri demokrata su odredili poslanika iz Masačusetsa Džoa Kenedija, unuka Roberta Kenedija, da posle Trampa održi govor u kome će demokrate predstaviti kao predstavnike srednje klase.\nNekoliko demokrata planira bojkot Trampovog govora, dok nekoliko poslanica te stanke planira da nosi crnu odeću iz protesta zbog seksualnog uznemiravanja.\nGovoru će prisustvovati prva dama Melanija Tramp koja se uglavnom klonila javnosti posle izveštaja da je predsednikov advokat platio porno zvezdi Stormi Denijel da ne priča o navodnim susretima s Trampom dok još nije bio predsednik.


Američka ruka pomirenja Srbiji | TEME | DW | 20.05.2009\nAmerička ruka pomirenja Srbiji\n"Očekujemo da Srbija pomogne u hapšenju optuženih za ratne zločine", rekao je Džozef Bajden u Beogradu. SAD traže najveću moguću zaštitu za Srbe na Kosovu, ali zauzvrat traže od Beograda da sarađuje sa EU.\nPredsjednik Srbije Boris Tadić i potpredsjednik SAD Džozef Bajden razgovarali su najprije u četiri oka, i taj razgovor je trajao nešto duže nego što je protokol predviđao. Razgovori su nastavljeni u krugu najbližih Tadićevih saradnika i njima su prisustvovali i ministar spoljnih poslova Vuk Jeremić i ministar odbrane Dragan Šutanovac.\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare, na kojoj nije bilo novinarskih pitanja, dvojica državnika su istakla da su razgovori bili otvoreni i produktivni. Predsjednik Tadić smatra da ova posjeta predstavlja priliku za novo poglavlje u međusobnim odnosima.\n„I vjerujem, može da otvori novu etapu u formiranju američke politike prema Srbiji i Zapadnom Balkanu. Politike, koja će više nego do sada, uzimati u obzir interese Srbije, kao centralnog faktora stabilnosti čitavog regiona.“\nLegitimno pravo Srbije da brani svoj integritet\nTadić je naglasio da su razgovori bili prilika i za unaprjeđenje ekonomske saradnje, ali da je neizbježna tema bila i tema Kosova.\n„Želim još jednom da naglasim da Srbija smatra jednostrano proglašenu nezavisnost svoje južne pokrajine kršenjem međunarodnog prava. Srbija ne priznaje nezavisno Kosovo, i to nikada neće učiniti. Legitimno je pravo Srbije da brani svoj integritet mirnim, diplomatskim i pravnim sredstvima.“\nPredsjednik Srbije kaže da se Srbija snažno zalaže za stabilnost čitavog regiona i cjelovitost svih zemalja članica UN. Kao potpisnica Dejtonskog sporazuma, Srbija je i garant teritorijalnog integriteta Bosne i Hercegovine, i zalaže se za rješenja koja su isključivo rezultat demokratskog sporazuma sva tri konstitutivna naroda, rekao je Tadić.\nSrbija treba da pomogne u hapšenju haških optuženika\nPotpredsjednik Bajden je sa svoje strane rekao da ovaj region ne može uspjeti bez pune i konstruktivne uloge Srbije.\n„Razgovarali smo o obnavljanju odnosa“, kaže Bajden, koji je takođe napomenuo „da SAD ne očekuju da Srbija prizna Kosovo, i da to nije nikav uslov za bolje odnose i našu podršku“. SAD traže najveću moguću zaštitu za Srbe na Kosovu, ali zauzvrat traže od Beograda da sarađuje sa EU i drugim međunarodnim partnerima. Bajden je u regionalnom kontekstu pomenuo i Bosnu i Hercegovinu.\n„Na sličan način gledamo i na Bosnu i Hercegovinu, i očekujemo pomoć u tome. Srbija mora imati dobre odnose sa susjedima, i od nje se očekuje da pomogne u hapšenju optuženih za ratne zločine. Bajden je rekao i da SAD snažno podržavaju članstvo Srbije u EU, i dalje jačanje odnosa sa Amerikom. Prostora za saradnju ima u svim oblastima, od vojne, preko ekonomske, do obrazovne i kulturne, zaključio je on.


ONA NAJVIŠA ŽENA NA SVETU Turkinja se drugi put upisala u Ginisovu knjigu rekorda (FOTO/VIDEO)\nFoto: guinnessworldrecords.com / Ustupljene fotografije\nRumejsa Gelgi iz Turske, visoka dva metra i 15 centimetara najviša je žena na svetu i time je još jednom ušla u Ginisovu knjigu rekorda, piše Anadolija.\nNEW: Tallest Living Woman - Guinness World Records\nGelgi (24) iz Karabuka, dijagnosticiran je Viverov sindrom, redak genetički poremećaj koji karakteriše prekomeren rast. Ona je u razgovoru za Anadoliju podsetila kako je 2014. godine dobila titulu najviše tinejdžerke na svetu. Kazala je kako je podnela zahtjev za novo merenje i dobijanje titule najviše žene na svetu.\nGelgi je 2014. godine bila visoka dva metra i 13 centimetara, a njena visina na poslednjem merenju iznosila je dva metra i 15 centimetara.\nnajviša žena na svetu\nLekari u neverici, a ona tvrdi da je u pitanju čudo: Žena sa najdužim trepavicama na svetu oborila sopstveni rekord


Dejan Savićević i Dragan Stojković važe za jedne od najtalentovanijih fudbalera koje je iznedrila nekadašnja velika država.\nNjih dvojica svlačionicu su delili kako u reprezentaciji, tako i u Crvenoj zvezdi, sve do 1990. godine, kada je popularni Piksi napustio "Marakanu" i Deju ostavio "desetku".\nGodinu dana kasnije crveno-beli predvođeni Podgoričaninom osvojili su Kup evropskih šampiona, pobedivši u finalu upravo Piksijev Olimpik.\nDejo je naredne godine prešao u Milan, a upravo u ovom italijanskom gradu susreo se sa nekadašnjim saigračem. Njih dvojica su to obeležili fotografijom, na kojoj se vide i kese sa proizvodima iz prodavnice kluba sa "San Sira".\nPLANETA GRCA U STRAŠNOM PLAČU Svetska prvakinja (20) pronađena mrtva u stanu, mesecima prolazila kroz pakao\nPiksi i Dejo zajedno su u crveno-belom dresu osvojili duplu krunu, u sezoni 1989/90.\nVideo: Savicevic o Zvezdi u Evropi


Akreditovan ASTRA-in program "Podrška žrtvama trgovine ljudima u sistemu socijalne zaštite - otkrivanje, procena potreba i planiranje podrške"\nOvaj program je akreditovan u okviru Programa mera i aktivnosti za stalno stručno usavršavanje stručnih radnika zaposlenih u ustanovama socijalne zaštite.\nU Srbiji su u prvih sedam meseci od početka 2010. godine ubijene 24 žene, od kojih su dve maloletnice, pokazuju podaci mreže Žene protiv nasilja. Od njih samo jedna nije poznavala počinioca, a u skoro 80 odsto slučajeva ubice su bili sadašnji i bivši partneri i supružnici, ali i očevi i sinovi žrtava.\nŽena gine jer je ŽENA\nFemicid je rodno zasnovano ubistvo, počinjeno nad ženama, devojkama, devojčicama pa i bebama ženskog pola od strane osoba muškog pola. Mreža Žene protiv nasilja je tokom 2010. godine skupila podatke da su u prvih 7 meseci 2010. godine u Srbiji, prema pisanju medija, ubijene 22 žene i dvoje maloletne ženske dece.\nПредставници више невладиних организација (НВО) посетили су данас ромске породице у селу Јабука код Панчева, апеловајући на државне органе да зауставе расистичко насиље и започну културу личне одговорности.\nPozivamo sve građane i građanke Srbije da se pridruže Romsko-ženskoj mreži Srbije i mreži Žene protiv nasilja koje će, u četvrtak 17. juna u 10.30 časova, orgnizovati posetu romskim porodicama u selu Jabuka kod Pančeva i izraziti solidarnu podršku romskoj populaciji u tom mestu.


Dropbox predstavio najveću promjenu u korisničkoj istoriji | IT mixer\nHome » Software » Dropbox predstavio najveću promjenu u korisničkoj istoriji\nDropbox je predstavio ono što opisuje kao novi integrisani radni prostor i najveću promjenu u korisničkoj istoriji.\nKompanija za skladištenje datoteka ažurirala je iskustvo Dropbox desktopa, dropbox.com i mobilnu aplikaciju, i razvila izvorne integracije sa Slack, Zoom i Atlassian.\nNa strani sadržaja, Dropbox je rekao da je glavni cilj da korisnicima pruži jedan radni prostor gde se spajaju fajlovi, fragmentirani radni alati i timovi.\nKao deo tog napora, Dropbox je rekao da će korisnici sada imati mogućnost da kreiraju i čuvaju prečice za web sadržaj sa linkovima na alatima za produktivnost kao što su Trello ploče, wiki stranice i novinski članci.\nTu je i poboljšana integracija sa sadržajem G Suite, omogućavajući korisnicima da kreiraju, otvaraju, uređuju i dijele Google dokumente, listove i slajdove koji se nalaze u Dropboxu.\nU međuvremenu, nova konsolidovana funkcija pretraživanja omogućava korisnicima da pretražuju datoteke koje su sačuvane bilo gde na Dropbox platformi preko jednog okvira za pretragu.\nU okviru partnerstva, Dropbox je formirao izvorne integracije sa Slack, Zoom i Atlassian, stvarajući integrisane radne procese između Dropbox-a i ovih servisa.\nNa primer, korisnici mogu započeti razgovore i slati datoteke na Slack kanale direktno iz Dropbox-a, kao i deliti Dropbox datoteke u okviru Slack razgovora.\nZa videokonferencije, korisnici imaju mogućnost da pokrenu ili se pridruže Zoom sastanku dok pregledaju i rade na djeljenom sadržaju u Dropboxu.\nPored toga, tokom Zoom sastanka, korisnici će moći da dijele sadržaj kao što su dokumenti, slajdovi i slike iz Dropbox-a i prikazuju ih na ekranu.\nVažno je istaći da su i Dropbox i Atlassian u oktobru donosili strateška finansijska ulaganja u Zoom kao dio prethodnih integracija, te se obavezali na izgradnju diferenciranih iskustava proizvoda na površinama drugih.\nDanas se Dropbox udvostručio na toj obavezi, ističući da Dropbox i Atlassian planiraju da u narednim mjesecima grade duboke integracije na svojim platformama.\nXiaomi Mi 9T i Xiaomi Mi 9T Pro stižu u Evropu


Krstajićeva lekcija Portugalcima: ''Luka Jović je ekstra talenat, a izgubili ste ga!'' - Sportske.net\nKrstajićeva lekcija Portugalcima: ''Luka Jović je ekstra talenat, a izgubili ste ga!''\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije Mladen Krstajić rekao je da danas osvojeni bod protiv Portugala mnogo znači i da su igrači zaslužili poštovanje.\nEngleski mediji u prvi plan stavljaju ''rasističke uvrede'' u Podgorici: ''Prelepa noć postala ružna, UEFA da reaguje!''Navijač Portugala pokušao da napadne sudiju!Ocene - Ko je najzaslužniji za osvojeni bod?Srbiji bod kao kuća!Pepe brutalno startovao na Tadića!\nReprezentacija Srbije je igrala nerešeno 1:1 sa Portugalom u svojoj prvoj utakmici kvalifikacija za Evropsko prvenstvo.\n"Bod nam mnogo znači. Ono što su momci uradili je za svo poštovanje. Momci su izneli kompletan teret ove turneje. Čestitam im od srca, Srbija treba da bude ponosna na ove momke", rekao je Krstajić novinarima posle utakmice u Lisabonu.\n"Momci su na zemlji i u svaku utakmicu ulaze maksimalno odgovorno i angažovano. Neće biti euforije posle ovoga, imamo dva meseca da se spremimo za jun. Tada očekujem da se vrate i sada povredjeni igrači, da budemo spremni i kompletni", kazao je Krstajić.\nSrbija ima bod iz jedne utakmice, Portugal dva iz dve, a vodi Ukrajina sa četiri iz dva susreta.\n"Utakmice su pokazale da će grupa do samog kraja biti neizvesna. Ovo je dobro za naše samopouzdanje pred narednu utakmicu", naveo je selektor srpskog tima.\nPo njegovim rečima, povreda Kristijana Ronalda je poremetila Portugal isto koliko i povreda Mijata Gaćinovića tim Srbije.\n"Kao što je vama bitan Ronaldo, tako je nama svaki igrač. Igrali smo bez Matića, Kolarova, Fejse, Kostića, Prijovića, Gaćinović se povredio... Nismo zemlja koja ima 50 jednako kvalitetnih igrača, svaki je mnogo bitan", rekao je Krstajić.\nUpitan za situaciju kada je Portugalu sudjen penal, pa je poništena odluka, Krstajić je rekao da je bio daleko i da nije video tu situaciju.\nPortugalske medije je zanimalo njegovo mišljenje o Andriji Živkoviću, a Krstajić je naveo da Benfika ne treba sa njim da pogreši kao sa Lukom Jovićem.\n"Živković je zaista veliki talenat. Mogu da apelujem da ne dođete u situaciju kao sa Jovićem, koji je ekstra talenat, a izgubili ste ga. Živković će biti pravi igrač, ali mu treba minutaža", rekao je Krstajić.\nSrbija će drugu utakmicu igrati u junu na gostovanju Ukrajini.


EKV : Južne vesti\nPromocija romana o Magi iz EKV-a u Leskovcu\n12:09, 11. 7. 2018.\nBiografija „Magi – kao da je bilo nekad“ klavijaturistkinje grupe EKV Margite Stefanović Magi, koju je napisao novinar Dušan Vesić, publici će biti predstavljena 16. jula od 19 sati u Leskovačkom kulturnom centru. Ulaz je slobodan.\n”Deca iz vode” nastupaju u Nišu\n09:11, 8. 2. 2018.\nEKV tribjut bend, koji od muzičke i stručne javnosti dobija epitet kao najverniji originalu, održaće koncert u niškom klubu “Feedback” u četvrtak, 15. februara.\n„Deca iz vode“ prvi put nastupaju pred Leskovačkom publikom\n09:00, 12. 12. 2017.\nNajpoznatijih numera kultnog benda EKV poput „Ona se budi“, „Ti si sav moj bol“, „Oči boje meda“, moći će da se podsete i Leskovčani, na koncertu tribjut grupe „Deca iz voda“. Oni će prvi put, kako kažu organizatori, u ovom gradu nastupiti 16. decembra u „Tesla baru“ od 22 sata.\nEKV tribjut bend u petak svira u Nišu\n12:20, 25. 10. 2017.\nBivši članovi kultnog sastava EKV i benda Vampiri , koji su se okupili pre više od 10 godina u tribjut bendu “Krug”, da bi sačuvali uspomenu na Milana Mladenovića i ostale članove grupe, sviraće u niškom klubu “Feedback”, u petak 27. oktobra od 22 sata.\nJesenja turneja grupe “Krug” kreće iz Niša\n12:17, 10. 10. 2017.\nNajoriginalniji tribjut nekadašnjem kultnom bendu EKV i ove jeseni imaće turneju, a ove godine će im prva stanica biti niški klub "Feedback". Grupa “Krug” podsetiće publiku na poznate pesme Milana Mladenovića, u petak 27. oktobra od 22 sata.\n“Deca iz vode” ponovo pred niškom publikom\n14:50, 21. 4. 2017.\nNakon uspešnog koncerta koji su u avgustu prošle godine imali u Nišu, tribjut kultnog benda EKV ponovo će svirati najpoznatije numere, poput "Par godina za nas", "Out", "Ona se budi", "Ljudi iz gradova" pred Nišlijama. “Deca iz vode” nastupiće u klubu “Feedback” u sredu 26. aprila od 22 sata.\nPoznate numere EKV-a na koncertu u Nišu\n16:37, 10. 11. 2016.\nBivši članovi kultnog benda EKV, koji danas čine tribjut sastav Krug , nastupiće u petak 11. novembra u niškom klubu "Feedback", a početak koncerta je u 22 sata.\nU prodaji karte za koncert "EKV" tribjut benda\n13:03, 21. 10. 2016.\nPesme Šarla Akrobate i Ekatarine Velike Nišlije će moći da čuju 11. novembra u “Feedback”-u, za kada je zakazan koncert benda Krug u kome su nekadašnji ćlanovi EKV-a i Vampira .\nKoncert benda “Krug” novembra u Nišu\n14:40, 12. 10. 2016.\nGrupa Krug , oficijelni tribjut bend EKV-a, nastupiće 11. novembra u 22 sata u klubu “Feedback” u Nišu.\n“Deca iz vode“ oživela uspomene na EKV\n09:59, 26. 8. 2016.\nPoštovaoci dela i značaja grupe EKV sinoć su u dvorištu niške Banovine imali priliku da uživaju u multimedijalnom programu posvećenom ovom bendu, gde su osim koncerta tribute sastava “Deca iz vode“, na velikom platnu projektovani film i galerija fotografija.\nNa koncertu "Dece iz vode" i film o EKV-u\n10:33, 25. 8. 2016.\nNakon što je koncert EKV tribjut benda "Deca iz vode" zbog lošeg vremena od 19. odložen za 25. avgust, organizatori iz Studentskog kulturnog centra kažu da je za večerašnju svirku u dvorištu Univerziteta sve spremno.\nOdložen koncert EKV tribjut benda za sledeću nedelju\n08:27, 19. 8. 2016.\nZbog najavljenog lošeg vremena, EKV tribjut bend “Deca iz vode” će, umesto u petak 19. avgusta, pred Nišlijama nastupiti u četvrtak 25. avgusta od 21 sat.\nKoncert "Dece iz vode" i hitovi EKV-a u Nišu\n12:03, 3. 8. 2016.\nEKV tribjut bend "Deca iz vode", za koji muzička javnost kaže da je po zvuku i nastupu najpribližniji originalu, 19. avgusta od 21 sat održaće koncert u dvorištu Univerziteta u Nišu.\nJoš malo ulaznica za koncert "Kruga"\n16:05, 20. 10. 2015.\nOrganizatori koncerta grupe Krug, koji će u petak 23. oktobra biti održan u niškom klubu "Feedback", saopštavaju da je u pretprodaji ostalo još malo karata i da zato nisu sigurni hoće li se prodavati na ulazu u klub.\nU prodaji ulaznice za koncert "Kruga"\n12:15, 6. 10. 2015.\nUlaznice za koncert zvaničnog "tribute to EKV" bend iz Beograda "Krug", koji čine bivši članovi kultnog benda i njihovi prijatelji, biće u prodaji od srede 7. oktobra po ceni od 600 dinara.\nSećanje na nekadašnji EKV na koncertu "Kruga"\n10:43, 29. 9. 2015.\nZvanični tribute to EKV bend "Krug", sačinjen od bivših članova i njihovih prijatelja, 23. oktobra u 22 sata održaće koncert u niškom klubu "Feedback".\nUspomena na “Ekatarinu“ živi među Nišlijama\n10:46, 15. 11. 2014.\nPesmama „Ekatarine Velike“ u izvođenju „tribute“ benda „Krug”, sinoć je u niškom „Feedback-u“ na simboličan način odata pošta preminulim članovima EKV-a.\nMoguća rezervacija karata za koncert “Kruga”\n15:20, 12. 11. 2014.\nLjubitelji muzike EKV-a, koji žele da dođu na nastup “tribut” benda “Krug” u petak 14. novembra od 22 sata u niškom klubu “Feedback”, a nisu iz Niša, mogu rezervisati ulaznicu putem mejla.