Kurs i obuka - Saznajte sve o osiguranju od lekarske odgovornosti\nSaznajte sve o osiguranju od lekarske odgovornosti - Audio verzija\nDoktori, sestre i ostali medicinski radnici trebalo bi svakako da pohađaju stručni seminar - saznajte sve o osiguranju od lekarske odgovornosti, tokom koga će dobiti mnoge informacije bitne za njihovu profesiju. Ciljnu grupu ovog kursa predstavljaju i oni koji se bave pravom, prvenstveno sudije i advokati, a preporuka je da naznačenim predavanjima prisustvuju i zaposleni u osiguravajućim društvima. Pored pomenutih, u program mogu da se uključe i svi koje ova tema zanima, bilo iz ličnih ili profesionalnih motiva.\nKada su za ovaj obrazovni program zainteresovani radnici određene firme, biće im ponuđena korporativna nastava, koju mogu da prate na klasičan način ili preko interneta. Ako se opredele za prvu varijantu, moći će da na časove dolaze u odgovarajuću poslovnicu Obrazovnog centra Akademije Oxford, ali i da se edukuju u okviru svoje kompanije, te na svakom drugom mestu na kome je moguće kvalitetno sprovesti obrazovni proces. Vreme početka njihovog seminara, termine i učestalost održavanja časova zajedno će odrediti ovlašćeni predstavnik pomenute obrazovne institucije i lice koje je odredila konkretna firma.\nOsobe koje će predavanja da pohađaju pojedinačno takođe imaju na raspolaganju klasičnu nastavu, kada će na časove prema definisanom rasporedu dolaziti u najbližu poslovnicu navedene institucije. Osim toga, njihov izbor može da bude i online obuka i kurs - saznajte sve o osiguranju od lekarske odgovornosti. U takvoj situaciji časove će pohađati preko interneta, a obavezne su da u tom cilju prethodno na svoje računare instaliraju tačno određenu vrstu softvera, bez koga neće moći da se edukuju na ovakav način. U pitanju je jedan jednostavan informatički zadatak koji većina polaznika može da obavi samostalno, bez ikakvih problema, no ukoliko se neko od njih tom prilikom susretne sa nekim teškoćama ili bude želeo nešto da pita, svakako se može obratiti informatičkim stručnjacima u bilo kom predstavništvu navedene institucije.\nBilo za koju od pomenutih opcija da se opredele, pojedinačni polaznici mogu da prate nastavu nezavisno od ostalih, to jest da se odluče za individualni seminar. Tada predavač, iako podučava samo jednog polaznika nije glavni i jedini nosilac obrazovnog procesa, već on sve vreme nastoji da kandidata uključi u komunikaciju, da ga podstakne da postavlja pitanja, osporava ili se saglašava sa iznetim činjenicama i da, uopšteno govoreći iznosi mišljenje o konkretnoj temi. Zahvaljujući takvoj interakciji, profesor može jasno da sagleda kakav je napredak prijavljeni ostvario, te da ako je potrebno nešto izmeni u svom pristupu kako bi mu omogućio da u potpunosti ovlada kreditnom problematikom i stekne znanje koje će moći valjano da primeni u praksi. Svako ko odabere ovaj tip edukacije moći će i da od svog predavača dobija povratne informacije o ispravnosti mišljenja i stavova, pa će ako bude potrebe takođe moći da sprovede neke korekcije u načinu svog rada, kako bi u predviđenom vremenskom intervalu postigao sve što se od njega očekuje. Pored toga, može da istakne kog datuma mu tačno odgovara da počne sa obukom, kao i kojim danima i koliko često bi želeo da ima predavanja. Čitav program će moći da prođe prema rasporedu koji je naveo, ukoliko se sa njim u potpunosti saglasi njegov profesor i koordinator za nastavu u određenom predstavništvu organizatora.\nIzbor polaznika koji ne žele da rade samostalno, ali ni u društvu većeg broja ljudi može da bude poluindividualni kurs i obuka - saznajte sve o osiguranju od lekarske odgovornosti. U toj situaciji ovlašćeni stručnjak radi sa dvoje kandidata i nastoji da oni u nastavi funkcionišu kao partneri, da zajedno usvajaju predviđena znanja i veštine, međusobno se pomažu i upućuju. Takav tandemski tip edukacije značajno povećava motivaciju kod prijavljenih i oni brzo i lako savlađuju sve što je predviđeno ovim seminarom. Dodatnu prednost predstavlja činjenica da mogu da se jedno sa drugim usaglase oko termina i ritma održavanja časova, kao i vremena početka kursa koji bi im najviše odgovarali, a da zatim zajedno sa svojim predavačem i ovlašćenim predstavnikom pomenute obrazovne institucije utvrde finalnu verziju rasporeda kojom će svi učesnici biti zadovoljni.\nGrupna nastava namenjena je licima koja žele da se edukuju u dinamičnoj i vrlo aktivnoj atmosferi. Kod ovakvog pristupa akcenat je stavljen na socijalni element učenja, budući da kandidati putem međusobne interakcije i saradnje postižu predviđene ciljeve. Bitan preduslov kvalitetnog funkcionisanja grupe predstavlja njena veličina, pa tako ona može početi sa radom tek kada se prijavi minimalni broj polaznika. Sa manjim brojem ljudi nema nikakvog smisla organizovati grupnu obuku, pošto ih ne bi bilo dovoljno za razvijanje bogate i kvalitetne interakcije koja predstavlja i osnovu ovog procesa. S obzirom na to da je potrebno sve kandidate svrstati u isti rad, to jest sprečiti da neko od njih bude povlašćen u odnosu na ostale, nikome neće biti dozvoljeno da postavlja određene zahteve vezane za raspored po kome će se raditi. Termine održavanja časova, tempo rada i vreme početka kursa odrediće koordinator za nastavu u određenoj poslovnici organizatora, a polaznici će morati da taj raspored prihvate i pridržavaju ga se do kraja sprovođenja programa.\nOsobe koje bi želele da isprate stručni seminar - saznajte sve o osiguranju od lekarske odgovornosti moraju se najpre za to prijaviti. Za to je potrebno da nadležnom službeniku navedu svoje lične podatke, odnosno prezime i ime, datum rođenja i broj kontakt telefona. Pomenuti postupak mogu da obave elektronskim putem, preko telefona ili, jednostavno dolaskom u neku od poslovnica naznačene institucije. Nakon toga biće organizovan upis na kurs, a prijavljenima će biti istaknuto da ovoj proceduri moraju lično da prisustvuju i da donesu i predaju ovlašćenom licu određena dokumenta, koja će im pre toga biti tačno navedena.\nKoje oblasti proučava obuka i kurs - saznajte sve o osiguranju od lekarske odgovornosti?\nJedan od oblika osiguranja od profesionalne odgovornosti, koje nude pojedina osiguravajuća društva, je osiguranje od lekarske greške i lekarske odgovornosti. Svi prisutni na predavanjima koja uključuje kurs i obuka - saznajte sve o osiguranju od lekarske odgovornosti biće obavešteni da je ovakav oblik osiguranja koristan i za medicinare, ali i za korisnike njihovih usluga. Ipak, profesori će istaći da ono u našoj zemlji nije u potpunosti regulisan zakonskim aktima koji uređuju zdravstvenu delatnost, te da se zbog toga ljudi suočavaju sa nizom problema.\nObjasniće, stoga prisutnima da ugovor o osiguranju od odgovornosti nudi osiguraniku osiguravajuću zaštitu za odštetne zahteve koje bi naručioci usluga mogli da podnesu u slučaju stručne greške osiguranika prilikom vršenja delatnosti za koju je registrovan i za koju na osnovu zakona odgovara. Kandidati će saznati da, međutim greška lekara nije strogo definisana i da oko tog pojma postoje sporenja među pravnicima i doktorima, a jedno od opšte prihvaćenih značenja pojma lekarske greške je da je to svako postupanje protivno pravilima medicinske struke i nepoštovanje zakonitosti koje su usvojene kao medicinski standard. No, nadležni stručnjaci će ovde ukazati na još jedan problem, odnosno na činjenicu da ni medicinski standardi nisu jedinstveno utvrđeni, tako da greške mogu da se tretiraju kao prave i neoprostive, to jest one koje su posledica nepridržavanja opšteutvrđenih načela medicine ili da budu definisane kao oprostive omaške, nastale usled nesavršenosti nauke i čoveka.\nOsobe koje budu pratile specijalizovani seminar - saznajte sve o osiguranju od lekarske odgovornosti biće informisane da, u slučajevima sudskih sporova i tužbi na osnovu odštetnog zahteva sudovi odluku o tome šta su medicinski standardi donose na osnovu mišljenja veštaka, stručnih za medicinu i procenjuju ne samo da li se lekar pridržavao standarda, nego i da li je postupao sa dužnom pažnjom. Predavači će napomenuti da greška lekara može da se načini i u domenima dijagnostike, tehnike izvođenja intervencije ili operacije, taktici lečenja, u organizaciji, vođenju medicinske dokumentacije, kao i u ponašanju medicinskog osoblja.\nObavestiće prisutne da osiguranje od lekarske odgovornosti, ponuđeno od strane domaćih i inostranih osiguravajućih društava, u svojim opštim uslovima podrazumeva osiguranje od grešaka koje su učinili medicinski radnici na poliklinikama, u privatnoj praksi, prilikom pružanja prve pomoći i na neki drugi način koji je u skladu sa zakonom. Opšti uslovi posebnog pisanog ugovora o osiguranju mogu da predvide pokrivanje štete od odgovornosti direktora i rukovodilaca bolnica i odeljenja, nastalih zbog izdavanja radnih naloga lekarima i nelekarskom osoblju. Polaznici će saznati i da se osiguranje ugovara sa gornjom granicom naknade štete koja pokriva troškove lečenja, sahrane, izgubljenu zaradu, uništene stvari, te naknadu troškova postupka. S druge strane, isključenje iz osiguranja podrazumeva slučajeve prilikom kojih osiguranik ne ostvaruje svoja prava po ugovoru o osigurnju, recimo ako je štetu učinio namerno ili je delovala viša sila, a konkretni slučajevi isključenja iz osiguranja se određuju elementima ugovora o osiguranju od profesionalne odgovornosti.\nPre no što se završi obuka i kurs - saznajte sve o osiguranju od lekarske odgovornosti, kandidatima će biti naznačeno da se u drugim zemljama pribegava različitim modelima navedenog tipa osiguranja. Klasični sistem, sa modelom osiguranja lekara od profesionalne odgovornosti, podrazumeva dokazivanje subjektivne odgovornosti lekara i definisanje stepena krivice, kroz duge i skupe sudske procese. Profesori će se osvrnuti i na skandinavski model, koji je usmeren na osiguranje pacijenata od medicinskih grešaka kroz sistem obaveznog zdravstvenog osiguranja, kojim se pokrivaju i štete nastale prilikom korišćenja medicinskih usluga. Po ovom modelu se odgovornost lekara ne utvrđuje u postupku isplate odštete pacijentu, već je to drugi, nezavistan postupak. Upoznaće prisutne i sa kombinovanim sistemom, koji se primenjuje u Francuskoj i u nekim slučajevima utvrđuje krivicu lekara, a šteta se uglavnom isplaćuje na osnovu odgovornosti lekara bez krivice (non - fault).\nNa predavanjima će biti reči i o praksi u SAD - ma, koja se u vezi sa osiguranjem od lekarske odgovornosti razlukuje u određenim državama, ali je u većini obavezna i premije osiguranja zavise od vrste lekarske greške, specijalnosti lekara, što znači da neurohirurzi, ortopedi, akušeri i ginekolozi plaćaju najviše, ali su uslovljene i iskustvom i lokacijom bolnice u kojoj rade ovi medicinski stručnjaci.\nPred kraj seminara, polaznici će biti pozvani da se uključe u diskusiju i iznesu svoje predloge vezane za najbolji sistem konkretne vrste osiguranja.\nGde i u koje vreme se odvija kurs i obuka - saznajte sve o osiguranju od lekarske odgovornosti?\nKandidati koji su zaposleni u nekoj firmi i žele da isprate ovi obrazovni program pohađaće korporativnu seminar - saznajte sve o osiguranju od lekarske odgovornosti. Mesto sa koga će pratiti nastavu zavisiće od toga da li se odluče za klasične ili časove preko interneta. U prvom slučaju dolaziće na predavanja u najbliže predstavništvo organizatora, a imaće mogućnost i da se edukuju u određenom prostoru svoje kompanije, kao i svuda gde postoje tehničke mogućnosti za kvalitetno odvijanje i praćenje nastave. Termine njihovih časova, vreme početka kursa i generalni tempo delovanja zajedno će odrediti ovlašćeni predstavnik naznačene institucije i osoba koja istupa u ime konkretnog preduzeća.\nOsobe koje su na nastavu prijavljene kao pojedinci takođe će moći da prate klasična predavanja, ali isključivo u određenoj poslovnici organizatora. Imaju mogućnost i da odaberu online edukaciju, za koju će međutim biti obavezne da se unapred pripreme, tačnije da na svoje računare instaliraju namenski softver. Nadležni stručnjaci će im za ovaj postupak dati potrebna uputstva i smernice, a ako ne budu uspeli samostalno da ga obave, mogu bilo kog dana tokom radnog vremena da se obrate za pomoć IT stručnjacima u svakom predstavništvu naznačene institucije.\nPolaznici za koje se bude sprovodila individualna obuka i kurs - saznajte sve o osiguranju od lekarske odgovornosti dolaziće na klasične časove u najbližu poslovnicu organizatora ili će se edukovati online, u prostoru koji im bude za to najviše odgovarao. U oba slučaja biće slobodni da navedu datum za početak seminara, termine i ritam održavanja časova koji će se najbolje uklopiti u njihov način života i ispunjavanje ostalih obaveza. Ako za to dobiju saglasnost svog predavača i ovlašćenog predstavnika navedene obrazovne institucije, moći će da čitav program prođu prema rasporedu koji su sami napravili.\nOba polaznika koji budu pohađali poluindividualnu nastavu takođe će imati mogućnost da uživo prate predavanja u određenom predstavništvu organizatora, ali i da se obučavaju online, na mestu koje smatraju da je za to najpogodnije. Biće i u prilici da raspored po kome će raditi maksimalno prilagode svojim potrebama, odnosno da naznače vreme početka kursa, termine održavanja časova i tempo delovanja koji će najmanje poremetiti njihovu ustaljenu rutinu. Da bi međutim taj raspored počeo zvanično da se primenjuje, mora biti odobren od strane nadležnog predavača i koordinatora za nastavu u instituciji organizatora.\nIzbor polaznika koji žele da rade u društvu više ljudi svakako će biti grupni kurs i obuka - saznajte sve o osiguranju od lekarske odgovornosti. Tada predavanja zajedno pohađa minimum četvoro, a najviše osmoro prijavljenih koji će svi zajedno na klasične časove dolaziti u najbližu poslovnicu organizatora ili će nastavu pratiti online, na mestu koje sami odaberu. Ni u jednoj opciji, međutim neće im biti omogućeno da utiču na formiranje rasporeda po kome će se odvijati nastava. Taj posao će odraditi koordinator za nastavu u konkretnom predstavništvu naznačene institucije i definisati datum početka edukacije, vreme i učestalost održavanja časova.\nKako je organizovan stručni seminar - saznajte sve o osiguranju od lekarske odgovornosti?\nOsobe koje su na nastavu prijavljene kao fizička lica mogu da prate predavanja preko interneta, a za njih takođe može da se sprovede i klasična obuka i kurs - saznajte sve o osiguranju od lekarske odgovornosti. U prvoj varijanti nastavu će pratiti preko interneta, koristeći svoje kompjutere i upravo su iz tog razloga obavezne da na njih blagovremeno instaliraju specijalni tip softvera. Ako ovaj postupak ne budu mogli da obave samostalno, mogu da svakako računaju na pomoć i tehničku podršku koju će im pružiti informatičari u svakoj poslovnici organizatora. S druge strane, na standardna predavanja dolaziće u određeno vreme u najbližu poslovnicu organizatora.\nKako na klasičan način, tako i preko interneta predavanja mogu da prate polaznici koji se odluče za individualnu edukaciju. Oni će biti u prilici da željene rezultate postižu tempom koji im odgovara, budući da tokom obrazovnog procesa neće imati kome da se prilagođavaju. Ovde, zapravo nadležni predavač izlaze predviđeno gradivo, a zatim ga zajedno sa dotičnim kandidatom tumači i komentariše, te se tako razvija aktivna komunikacija tokom koje se takođe proširuju znanja i stiču nove veštine. Nakon svake etape u radu, profesor komentariše postignuća polaznika, daje mu savete i ohrabruje ga da nastavi sa usavršavanjem. Svi koji se opredele za ovaj pristup moći će da maksimalno utiču na pravljenje rasporeda po kome će se odvijati edukacija. Naznačiće vreme početka kursa, termine održavanja časova i ritam rada koji će se najbolje uklopiti u način života koji vode i dužnosti koje moraju da ispunjavaju. Da bi zaista mogli da rade prema ovom planu, moraće da dobiju pristanak stručnjaka koji vodi edukaciju i koordinatora za nastavu u instituciji organizatora.\nRaznovrsna ponuda navedene obrazovne institucije uključuje i mogućnost da se za pojedinačne polaznike sprovede poluindividualni kurs i obuka - saznajte sve o osiguranju od lekarske odgovornosti. Tada, dakle kandidati po dvoje pohađaju časove i funkcionišu kao tandem tokom nastave, a takođe kroz međusobnu i interakciju sa svojim profesorom mogu da razmenjuju ideje, iskustva i informacije, te da i na taj način proširuju svoje kompetencije vezane za datu oblast. Uz to im je pružena prilika da se prvo jedno sa drugim, a zatim i sa svojim predavačem i koordinatorom za nastavu u određenoj poslovnici organizatora dogovore oko svih pojedinosti koje se odnose na obrazovni proces. Tako će napraviti raspored koji će svim učesnicima u obrazovnom procesu odgovarati i bez velikih stresova i opterećenja proći ovaj program.\nGrupna nastava organizovana je malo drugačije nego prethodna dva pristupa, a to se najpre odnosi na način pravljenja rasporeda časova. Ovde je, naime predviđeno da vreme sprovođenja predavanja i njihovu učestalost, kao i termin početka edukacije odredi isključivo koordinator za nastavu u određenoj poslovnici organizatora, a da članovi grupe moraju da ga prihvate i prilagode mu se, uz manje ili veće ustupke. Na taj način svi kandidati će biti stavljeni u isti položaj i niko od njih neće moći da raspored rada prilagođava svojim potrebama. Da bi ih grupa mogla valjano da funkcioniše mora biti određene veličine, tako da u vezi sa tim postoje stroga pravila koja se moraju poštovati. Dakle, predviđeno je da grupna nastava može biti sprovedena za najmanje četvoro, a maksimalno osmoro prijavljenih.\nKada se organizatoru nastave obrati rukovodstvo neke firme i izrazi želju da tamošnji radnici isprate ovaj obrazovni program, biće im ponuđen korporativni seminar - saznajte sve o osiguranju od lekarske odgovornosti. Dotični polaznici mogu da predavanja prate preko interneta, ali i uživo, kada će moći da biraju između nekoliko mesta za pohađanje ovakvih časova. Dakle, biće u mogućnosti da dolaze u najbližu poslovnicu organizatora, da se obučavaju u okviru svoje kompanije, kao i na svakom drugom mestu gde je moguće kvalitetno održati i pratiti predavanja. Raspored po kome će oni raditi, to jest termine i ritam održavanja časova i vreme početka kursa zajedno će definisati koordinator za nastavu u određenom predstavništvu organizatora i lice koje istupa u ime konkretnog preduzeća.\nKoliko će da traje obuka i kurs - saznajte sve o osiguranju od lekarske odgovornosti?\nPolaznici za koje se bude organizovao korporativni kurs i obuka - saznajte sve o osiguranju od lekarske odgovornosti, ali neće imati obavezno raditi po takvom rasporedu. Vreme i učestalost održavanja njihovih predavanja zajedno će da odrede ovlašćeni predstavnik institucije organizatora i zvanični reprezent firme za koju rade.\nIndividualna i poluindividualna nastava takođe će trajati isti fond časova, ali će tada kandidati moći da vreme održavanja časova i tempo njihovog sprovođenja odrede zajedno sa svojim profesorom i ovlašćenim koordinatorom za nastavu u datoj obrazovnoj instituciji. Tako će napraviti raspored kojim će svi učesnici u obrazovnom procesu biti zadovoljni.\nNaznačeni raspored rada validan je zapravo jedino kada je u pitanju grupni seminar - saznajte sve o osiguranju od lekarske odgovornosti, pošto tada sve pojedinosti vezane za obrazovni proces utvrđuje jedino koordinator za nastavu u instituciji organizatora, a članovi grupe na to ne mogu da utiču svojim zahtevima.\nSpisak gradova za kurs i obuku "Saznajte sve o osiguranju od lekarske odgovornosti"


Premijer Crne Gore Milo Đukanović ocijenio je da nema sumnje da će region Zapadnog Balkana nastaviti putem pune integracije u evropske i evroatlantske strukture.\nOn je, na Bečkom ekonomskom forumu koji se održava u Tirani, rekao da je to važno "za sve naše zemlje, ali i Evropu i njen budući prestiž i stabilnost evroatlantskog regiona".\n"Time odgovaram na dileme koje se još i te kako prepoznaju u političkom dijalogu na evropskom tlu, u vezi sa zamorom od proširenja. Ta dilema ne smije biti aktuelna tema. Da bi Evropa bila globalno konkurentna mora postići prije svega punu stabilnost, punu fokusiranost na razvoj i iskoristiti sve potencijale", rekao je Đukanović, prenosi portal RTCG.\nĐukanović kao ključno pitanje regiona vidi stabilnost. S tim u vezi je kazao da je nedavni incident u Makedoniji pokazao da se tom pitanju treba posvetiti veća pažnja.\n"Trebalo je dugo vremena da se napravi prvi korak između Beograda i Prištine, a zahvaljujući hrabrosti i vizionarstvu premijera Ivice Dačića i Aleksandra Vučića, i Hašima Tačija i Ise Mustafe taj proces je otpočeo i ide u dobrom smjeru. Jako je važno obezbijediti dalju dinamiku tog procesa", dodao je on.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić poručio je da zemlje regiona od Evropske unije očekuju bolju i veću pomoć, a ako to nije moguće onda Evropa to treba da kaže kako bismo se snalazili sami.\nDomaćin skupa, u organizaciji Bečkog ekonomskog foruma (VEF), albanski premijer Edi Rama istakao je da je nastupila nova era za Balkan, koja predviđa da zemlje regiona zajedno rade na prevazilaženju izazova.\nGlobalna kriza je, kaže, pokazala da niko nije pošteđen i da su čak i najveće ekonomije bile pogođene posljedicama, te stoga treba podsticati svijest "zajedništva i saradnje".\nPredsjednik Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić istakao je da su zemlje regiona spremne na saradnju u svim poljima, a posebno u ekonomskoj oblasti u cilju stvaranja zajedničkog tržišta.\nBiH je, istakao je, promijenila prioritete, što znači da nekonstruktivni prioriteti nijesu više na stolu predsjedništva, niti vlade, niti bilo kojih vlasti u BiH.


Savršeni sto za moderne radne prostore - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nSavršeni sto za moderne radne prostore\nKao što i sami znate, u današnje vreme kancelarijski prostori i kancelarijski nameštaj nisu ono što su nekada bili…\nSa sve većim brojem start-up kompanija koje žele da neguju neki sasvim drugačiji princip svog postojanja, proizvođači nameštaja i dizajneri moraju odgovoriti na njihove potrebe i želje. Radno mesto više ne predstavlja najobičniji sto, zaposleni nisu tu samo da rade i odgovaraju na pitanja kada im se postave, već predstavljaju veoma važan deo kreativne zajednice, koja mora raditi kao sat da bi se kompanija razvijala onako kako treba.\nNovo doba donelo nam je nova pravila, a stara otpratilo u zaborav, gde su otišle i kockaste particije za individualni rad, sivilo radnih mesta i uopšte nedostatak bilo kakvih boja i ličnih detalja.\nU današnje vreme, sve veći broj kompanija, kako onih koje će tek biti poznate, tako i onih koje su odavno uspostavile svoju reputaciju na tržištu, okreće se radnim prostorima otvorenog koncepta, stolovi i radni stolovi sa dodatnim funkcionalnim osobinama imaju mnogo više smisla kada se radi o kreiranj prostora za rad zaposlenih i odgovoru na njihove potrebe. Offset sto, koji je Tomas Alonso dizajnirao za Macdesign, je fleksibilni i prilagodivi komad nameštaja, sa deljivom radnom površinom koja nam daje priliku da uredno složimo sve kablove, ali i aksesoare poput stonih lampi i particija.\nDodatni aksesoari koji su ključni deo ovog radnog stola pomažu nam da ga konfigurišemo tako da on predstavlja jedan deljeni sto za individualni rad, te on tako postaje radni prostor, a ne običan komad nameštaja.\nOvaj sto dostupan je u nekoliko veličina, dok svi aksesoari koji ga prate mogu biti u potpunosti personalizovani kako bi odgovorili na potrebe jedne kompanije. Estetski gledano, ovaj sto dolazi sa promenljivim nogarima tako da se vrlo lako može uklopiti u svaki radni ambijent.\nideje za dizajn kancelarije\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Moderna kancelarija kreirana u starom skladištu


EKSPERIMENT Ode Marčelo u džezere – Nadlanu.com\nObjavljeno 9. apr 2015. / 16:11:25\nMarčelov džez bend Napeti Quintet predstaviće se javnosti po prvi put povodom obeležavanja Svetskog dana džeza.\nOvaj ekskluzivan koncert održaće se 30. aprila na sceni Doma omladine,\nEksperimentisanje u okviru hip-hopa, Marčelu nikada nije bilo strano. Još pre jedne decenije od strane tvrdokornih poklonika ovog muzičkog pravca bio je optužen za jeres, kad je uveo živo odsvirane instrumente na svom drugom albumu “Puzzle Shock”. U pesmi “Uskurativna”, sa te ploče na kojoj je i postavio nove standarde žanra na ovoj teritoriji, mogu se pronaći prvi tragovi njegove fascinacije slobodnom formom džeza.\nMarčelo nikada i nije krio da u slobodno vreme najviše sluša muziku koja nema mnogo veze sa hip-hopom. Njegovo poslednje izdanje “Napet šou”, koje je u prvih šest meseci prodato u više od 10.000 primeraka, pod uticajem glavnog kompozitora i Markovog dugogodišnjeg saborca Radeta Sklopića Raid-a, iznedrilo je daleko više džez obojenih numera, nego njegovih prethodnih nekoliko albuma. Među muzičkim saradnicima na albumu “Napet šou”, najbrojniji su pripadnici domaće džez scene, predvođeni Aleksandrom Jovanovićem Šljukom i Filipom Krumesom. Učešće Miše Blama na albumu i, nažalost, verovatno jedan od poslednjih zabeleženih snimaka ovog velikana džez scene, samo dodatno potvrđuje ovu činjenicu.\nUpravo objavljen izvrsni Raid-ov solo album “Little Box”, nagoveštava da će se u budućnosti džez elementi biti osnova daljeg Marčelovog muzičkog stvaralaštva. Zato je i logično da za ovogodišnji Svetski dan džeza, Marčelo sa svojim Filterima u društvu probranih džez umetnika (okupljenih za ovu priliku pod nazivom Napeti Quintet), predstavi koncert sa džez varijantama svojih omiljenih pesama.


Afere,skandali,mito,korupcija... • Forum Srbija\nDanas je 12 Avg 2020, 04:17\n[ 512 Posta ] Idi na stranicu 1, 2, 3, 4, 5 ... 52 Sledeća\nTema posta: Afere,skandali,mito,korupcija...\nPoslato: 15 Avg 2012, 10:55\nŠoškić: A zašto Dinkić nije ugasio Agrobanku?\nBivši guverner NBS pita ministra finansija a nekadašnjeg guvernera, zašto Agrobanku kao lošu nije ugasio kada i četiri velike banke. Nedeljnik NIN najavljuje istrge i protiv biznismena Vojina Lazarevića, Dragana Đurića i Miroslava Bogićevića.\nBivši guverner Nardone banke Srbije (NBS) Dejan Šoškić demantovao je da su čelnici NBS krivi za "pljačku Agrobanke".\nU saopštenju naslovljenom "Tri neistine, tri istine i tri pitanja" Šoškić pita zašto tadašnji guverner Mlađan Dinkić 2002. godine nije oduzeo dozvolu za rad lošoj banci kakva je bila Agrobanka koja je i tada imala gubitke?\nZašto predstavnici države i privatnih vlasnika u skupštini akcionara i upravnom odboru Agrobanke nisu sprečili loše poslovanje banke i smenili rukovodstvo tokom poslednjih dvanaest godina?\nKako to da je Antonić (Dušan) opstajao kao direktor banke sve dok ga odlukom guvernera NBS nije razrešila uvođenjem prinudne uprave 29.12.2011.?\nKako to da se guverner, za čijeg mandata u poslednje dve godine su upravo postupanjem NBS otkriveni gubici Agrobanke stvarani godinama unazad, i koji je oduzeo dozvolu za rad lošoj banci kakva je Agrobanka, u javnosti prikazuje kao odgovoran za te gubitke, stoji u saopštenju.\nU saopštenju dostavljenom Tanjugu, Šoškić je istakao da je rukovodstvo centralne banke u prethodne dve godine otkrilo skrivane gubitke Agrobanke i sprečilo nastajanje još većih.\nKao neistine on je naveo da su za "pljačku Agrobanke“ odgovorni čelnici NBS iz prethodne dve godine u vreme kada je bio na funkciji guvernera i da je rukovodstvo centralne banke u tom periodu oštetilo državu za 300 miliona evra.\nKao neistinu Šoškić je naveo i to da je rukovodstvo NBS prošle i ove godine opstruiralo istragu i ignorisalo zahteve policije za dobijanje podataka o Agrobanci.\nNasuprot ovome, bivši guverner centrane banke tvrdi da su gubici u "Agrobanci" stvarani godinama.\nNBS je samo 10 meseci od stupanja na dužnost prethodnog guvernera, uprkos friziranim izveštajima iz Agrobanke, donela odluku o odlasku u vanrednu neposrednu kontrolu te banke i naknadno nametnula privremene mere, uvela prinudnu upravu i, konačno, bez uočenog popravljanja finansijskog stanja banke, oduzela dozvolu za rad toj lošoj banci.\nRukovodstvo NBS u prethodne dve godine je otkrilo skrivane gubitke Agrobanke, sprečilo je nastajanje još većih gubitaka, i sprovelo je u delo rešenje koje je zaštitilo depozite građana, privrede i finansijsku stabilnost u zemlji, piše u saopštenju Šoskića.\nKako je navedeno, NBS i Uprava kriminalističke policije i Tužilaštvo za organizovani kriminal imaju dobru profesionalnu saradnju po pitanju slučaja Agrobanke.\nRadi ubrzanja istražnih radnji, guverner je svojim rešenjem bio odredio i dve osobe iz Sektora za kontrolu poslovanja banaka koja su dobila nalog da se potpuno stave u funkciju prikupljanja i dostavljanja podataka o Agrobanci Upravi kriminalističke policije i drugim državnim organima uključenim u istragu.\nPrema navodima beogradskih medija i aferi Agrobanka uskoro će se pojaviti i prvi svedok-saradnik.\nIstragom o aferi Agrobanka narednih dana biće obuhvaćene i kompanije koje su navodno bez odgovarajućeg obezbeđenja dobile kredit, a još nisu vratile pozajmljeni novac, među kojima su i Rudnap grupa Vojina Lazarevića, Farmakom Miroslava Bogićevića, Zekstra Dragana Đurića, najavljuje "Blic" otkriće nedeljnika NIN u sledećem broju.\nBanka oko 10 miliona evra potražuje od Rudnap grupe, čiji je vlasnik Vojin Lazarević, a pet miliona evra banci duguje još jedna njegova firma, Minel Kotlogradnja.\nNa listi kompanija koje je Agrobanka kreditirala nalaze se i dve firme iz sastava Koncerna Farmakom, šabačkog biznismena bliskog DS-u Miroslava Bogićevića. On je nedavno dospeo u žižu interesovanja javnosti zbog sumnji da je od nemačkog koncerna VAC kupio 50 odsto kapitala "Politike", iako je u nekoliko navrata to negirao. Agrobanka od Farmakoma MB potražuje oko 10 miliona evra, a skoro istu sumu i od Fabrike akumulatora Sombor, koja je deo Bogićevićeve poslovne imperije.\nIzmeđu sedam i 10 miliona evra Agrobanci duguju Zekstra, vlasništvo Dragana Đurića, koji je ujedno i predsednik FK Partizan. U toj dužničkoj grupi su, pored ranije navođenih, i firme Nikolas, Lutra, Planum, Vino Župa, Prokupac Beograd, Prima Kikinda, Navip Zemun, HIP Azotara Pančevo, BDO Agro i PKB Imes, čiji je direktor Rajko Latinović bio i predsednik UO Agrobanke.\nTema posta: Re: Afere,afere,afere...\nPoslato: 15 Avg 2012, 10:56\nKo je svedok saradnik u slučaju "Agrobanka"\nIzvor dnevnog lista "Blic" blizak istrazi tvrdi da je jedan od osumnjičenih u slučaju "Agrobanka" kandidat za svedoka saradnika.\nU slučaju Agrobanke očekuje se da jedan od osumnjičenih postane svedok saradnik i da tako otkrije koji su ljudi izdavali direktive da ova banka odobri nezakonite kredite pojedinim biznismenima, piše Blic.\nZaplenjena je dokumentacija iz koje se vidi kako su odobravani nezakoniti krediti i kako je novac prebacivan, navodi list.\nMeđutim, svedok saradnik, ukoliko bude postignut konačan dogovor sa tužilaštvom i to odobri sud, otkriće kako su sklapani dogovori, ko je na koga uticao, i ko je sve učestvovao u tome.\nOn može da otkrije identitet važnih ljudi, čija se imena ne vide u dokumentaciji, a koji su u stvari kontrolisali ceo posao i izdavali direktive.\nPostoji kandidat za svedoka saradnika, ali još niko nije prihvaćen, rekao je izvor lista blizak istrazi.\nIstraga će sada biti nastavljena tako što će se kompletirati slučajevi otkriveni u zaplenjenoj dokumentaciji.\nKako se bude širio krug osumnjičenih biće sve veća konkurencija za svedoka saradnika, koji će morati da otkrije imena i dogovore, rekao je isti izvor.\nPretkrivični postupak u slučaju Agrobanke pokrenut je u februaru ove godine, a prvi osumnjičeni su uhapšeni 8. avgusta.\nIstraga se za sada vodi protiv desetoro osumnjičenih zbog sumnje da su preko nezakonitih kredita, koji nisu vraćeni, oštetili Agrobanku za 4.140.000 evra.\nTužilaštvo za organizovani kriminal i policija sumnjaju, na osnovu zaplenjene dokumentacije, da je ukupan iznos nezakonitih kredita koji nisu vraćeni veći od 200 miliona evra.\nPoslato: 15 Avg 2012, 11:05\nPostupak i protiv gradonačelnika Kruševca\nAgencija za borbu protiv korupcije pokrenula je postupak protiv gradonačelnika Kruševca Bratislava Gašića koji je istovremeno i poslanik u Skupštini Srbije, jer je stupio na drugu funkciju bez saglasnosti Agencije.\nKako je objavljeno danas na sajtu agencije, Gašić je imao zakonsku obavezu da u roku od tri dana od stupanja na funkciju gradonačelnika Agenciji podnese zahtev za davanje saglasnosti za vršenje druge funkcije - što on nije uradio.\nZakonom o Agenciji je propisano da javnim funkcionerima koji prekrše zakon druga javna funkcija prestaje po sili zakona.\nNa sajtu je objavljeno da agencija nastavlja da proverava narodne poslanike, gradonačelnike, predsednike opštine i njihove zamenike, kao i da će pokrenuti isti postupak protiv svih za koje postoji sumnja da nisu poštovali Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije.\nAgencija je pre dva dana pokrenula postupak i protiv gradonačelnika Zaječara Boška Ničića, Pirota Vidoja Petrovića i Loznice Vladana Vasića. Njih trojica su poslanici izabrani na listi Ujedinjenih regiona Srbije.\nPoslato: 15 Avg 2012, 12:35\nPod istragom Lazarević, Bogićević i Đurić u aferi "Agrobanka"\nIstragom o aferi Agrobanka narednih dana biće obuhvaćene i kompanije koje su navodno bez odgovarajućeg obezbeđenja dobile kredit, a još nisu vratile pozajmljeni novac, među kojima su i „Rudnap grupa“ Vojina Lazarevića, „Farmakom“ Miroslava Bogićevića, „Zekstra“ Dragana Đurića, otkriva nedeljnik NIN u sledećem broju.\nVojin Lazarević, Miroslav Bogićević i Dragan Đurić\nBanka oko 10 miliona evra potražuje od „Rudnap grupe“, čiji je vlasnik Vojin Lazarević, a pet miliona evra banci duguje još jedna njegova firma, „Minel Kotlogradnja“. Na listi kompanija koje je Agrobanka kreditirala nalaze se i dve firme iz sastava „Koncerna Farmakom“, šabačkog biznismena Miroslava Bogićevića. On je nedavno dospeo u žižu interesovanja javnosti zbog sumnji da je od nemačkog koncerna VAC kupio 50 odsto kapitala „Politike“, iako je u nekoliko navrata to negirao. Agrobanka od „Farmakoma MB“ potražuje oko 10 miliona evra, a skoro istu sumu i od Fabrike akumulatora Sombor, koja je deo Bogićevićeve poslovne imperije.\nIzmeđu sedam i 10 miliona evra Agrobanci duguju „Zekstra“, vlasništvo Dragana Đurića, koji je ujedno i predsednik FK Partizan. U toj grupi su i firme „Nikolas“, „Lutra“, „Planum“, „Vino Župa“, „Prokupac Beograd“, „Prima Kikinda“, „Navip Zemun“, HIP Azotara Pančevo, BDO Agro i PKB Imes, čiji je direktor Rajko Latinović bio i predsednik UO Agrobanke.\nBivša uprava bila je, po svemu sudeći, bolećiva i prema firmama u stečaju. Zato sada više od 10 miliona evra banka potražuje od Velefarma VFB, jedne od zavisnih firmi ćerki nekada jedne od najmoćnijih veledrogerija na Balkanu, nad kojom je proletos pokrenut postupak stečaja. Banci koja je pre nekoliko meseci ostala bez dozvole za rad tri firme iz Valjeva duguju oko 22 miliona evra, „Srbijanka“ oko 10, a po šest miliona kompanije „Vujić“ i „Sloga“.\nŠoškićeva molba Radosavljeviću\nBivši guverner Dejan Šoškić tvrdi za NIN da niko u NBS izveštaj o vanrednoj kontroli Agrobanke nije tretirao kao službenu tajnu. Ako neko iz policije to tvrdi, molio bih da se onda pokaže dopis NBS iz koga proističe takav stav, kaže Šoškić i podseća da je izveštaj o vanrednoj kontroli iz jula i avgusta prosleđen Upravi kriminalističke policije MUP-a čim je završen, 5. oktobra 2011.\nOn navodi i da je 3. aprila 2012. ovlastio dva lica iz Sektora za kontrolu poslovanja banaka NBS da u Agrobanci prikupljaju informacije i da ih dostavljaju Upravi i drugim državnim organima i institucijama na njihov zahtev i za potrebe njihovog postupka.\nŠoškić podseća i da je 27. juna pismeno zamolio specijalnog tužioca za organizovani kriminal Miljka Radosavljevića „da se pojačaju aktivnosti na identifikovanju počinjenih krivičnih dela i utvrđivanju odgovornosti pojedinih lica“.\nPoslato: 15 Avg 2012, 14:43\nUhapšen direktor "Šuma Srpske"\nDirektor "Šuma Srpske" Srđan LJubojević lišen je danas slobode zbog sumnje da je počinio krivično delo primanja mita, javlja dopisnik Srne iz Banjaluke.\nŠef Ođelenja za istrage Specijalnog tužilaštva Republike Srpske Darko Ilić potvrdio je da su u prpodnevnim časovima po nalogu ovog tužilaštva pripadnici MUP-a Srpske LJubojevića lišili slobode.\n"LJubojević je lišen slobode zbog sumnje u krivično delo primanja mita", rekao je Ilić Srni.\nPoslato: 15 Avg 2012, 19:42\nCvetković: Nemam veze s aferom "Agrobanka"\nBivši premijer Mirko Cvetković negirao je bilo kakvu umešanost u aferu oko Agrobanke i poručio da ga ne može ugroziti hajka koju protiv njega vode pojedini mediji, ali da je to "jako loša slika o našoj državi".\n"Imajući u vidu da svi želimo da budemo demokratska država u tom kontekstu imam tri apela, a prvi upućujem intelektualcima i nevladinim organizacijama da dignu glas protiv takvog ponašanja, potpuno neargumentovanih napada i kritika da sam prvooptuženi u aferi Agrobanka", rekao je Cvetković za Tanjug.\nDrugi apel bivši premijer je uputio izvršnoj vlasti ukazujući da ne sme da dozvoli, ne zbog njega kao pojedinca već zbog institucije koju je predstavljao, da se bez agrumenata vodi hajka, a treći inspiratorima hajke, preporučivši im "da je bolje da se bave onim poslom za koji su rekli da će ga dobro obavljati, a ne destrukcijom".\nCvetković je rekao da su optužbe na njegov račun potpuno besmislene i da se svode na to da je prijatelj sa Zvonimirom NIkezićem koji je bio u Upravnom odboru Agrobanke i dao ostavku.\nOn je izrazio spremnost, odgovarajući na pitanje novinara Tanjuga, da se odazove istražnim organima i razjasni sve kontroverze u javnosti oko njegove uloge u Agrobanci.\nCvetković je ukazao na dugodišnji prijateljski odnos sa Nikezićem, uz opasku "nigde nije našao propis koji zabranjuje prijateljstvo".\nBivši predsednik Vlade Srbije je istakao da je problem u Agrobanci "ozbiljan i dubok i da ne datira od skoro, a da je u septembru prošle godine Narodna banka Srbije (NBS) nakon vanredne kontrole došla do informacije da su ogromni gubici u toj banci i da situacija nije ni blizu one kakva se do tada prikazivala".\nU narednih šest meseci mi smo obavili veliki posao da spasimo deponente i ogroman broj klijenata, jer je Agrobanka pretila da ozbiljno poremeti finansijske tokove, naglasio je Cvetković.\nPrema njegovim rečima, od kada su na videlo izašli probemi sa Agrobankom NBS, Agencija za osiguranje depozita i Ministarstvo finansija su izuzetno brzo reagovali i u roku od tri meseca uvedene su prinudne mere.\n"Sve tri institucije zaslužuju pohvale za to što su uradile u proteklih šest meseci, imajući u vidu da je Agrobanka bila u katastrofalnom stanju", ocenio je Cvetković.\nOsvrnuvši se na činjenicu da je Zvonimir Nikezeić izašao iz Agrobanke nekoliko meseci pre uvođenja prinudne uprave, Cvetković je rekao da je to učinio jer je bio protiv odluka koje su se donosile u toj banci.\nNa pitanje kako vidi prve korake nove Vlade Srbije u ekonomiji, on je rekao da prve ocene treba davati nakon sto dana rada.\n"Mogu da komentarišem nešto što nije iz oblasti ekonomije, a to su zakoni koji su doneti i mislim da se nije išlo u pravcu demokratizacije društva. Doneti su zakoni koji omogućavaju masovna otpuštanja ljudi koji su partijski nepodobni", tvrdi bivši premijer.\nZatim, dodao je Cvetković, donet je zakon koji omogućava kontrolu izvršne vlasti nad svima koji imaju upravne ingerencije, a to su, između ostalog i nezavisne institucije.\nCvetković je mišljenja da je Srbiji što pre neophodan novi aranžman sa MMF-om kako bi obezbedila pristup povoljnim izvorima finansiranja, dok će ekonomija Srbije i njen oporavak zavisiti od situacije u okruženju i EU.\nOn je ponovio da napušta politiku, da ide u privatan biznis i da ima u planu nekoliko opcija.\nPoslato: 16 Avg 2012, 16:22\nNeće biti zaštićenih u aferi Agrobanka\nPremijer Srbije i ministar unutrašnjih poslova Ivica Dačić izjavio je danas da u istrazi o zlopoupotrebama u Agrobanci "neće biti ograničenja" i da njegova Socijalistička partija Srbije nema nikakve veze sa tim slučajem.\n"Što se mene tiče istraga može da ide dokle god hoće, nema ograničenja. Mora da odgovara svako ko je kriv, a može da bude blizak kome god hoće", rekao je Dačić novinarima u Palati Srbija u Beogradu posle prijema vatrogasaca koji su učestvovali u gašenju požara na Svetoj Gori u Grčkoj.\nDačić je istakao da zbog istrage o Agrobanci, iz koje je nestalo 300 miliona evra, ne bi trebalo plašiti druge banke, jer, kako je naveo, treba razlikovati kriminal i korupciju od redovnog poslovanja.\n"U medijima su se pojavile informacije da se vode istrage i protiv drugih banaka koje su davale kredite. Šta, da ne daju kredite? Ne bi trebalo stvarati kontraefekat", rekao je Dačić.\nDačić je rekao da u istrazi o Agrobanci "postoje novi detalji koji nisu za javnost" navodeći da je pogrešno da se o informacijama iz istrage javno govori.\n"Istraga će biti obimna i neće biti završena brzo", rekao je Dačić i podsetio da i u Austriji dugo traje istraga o zloupotrebama u Hipo banci.\nPovodom spiska o 27 spornih privatizacija na koji je ukazala Evropska unija, Dačić je rekao da Srbiji ne treba EU da govori o tome, jer se golim okom vidi da su te privatizacije "lopovske".\n"Mene ne zanima spisak jer se golim okom vidi da su od tih privatizacija 90 odsto bile pljačkaške", rekao je Dačić.\nUpitan zašto osumnjičeni nisu uhapšeni tokom njegovog mandata koji je počeo 2008. godine, Dačić je rekao da on nije policajac nego ministar unutrašnjih poslova i da on ne daje naloge policiji koga da uhapsi.\nPovodom navoda o zloupotrebama u Fondu za razvoj, Dačić je pozvao svakoga ko o tome ima saznanja da obavesti tužilaštvo i policiju.\nDačić je rekao i da će o ulozi Razvojne banke i Fonda za razvoj razgovrati sa koalicionim partnerima.\nNBS je u maju oduzela dozvolu za rad Agrobanci zbog minusa od 300 miliona evra. Prethodno je u decembru 2011. uvedena prinudna uprava.Nakon gašenja banke njene obaveze i depozite je preuzela "Nova Agrobanka" koju je osnovala Vlada Srbije.\nTužilaštvo za organizovani kriminal pokrenulo je 10. avgusta istragu protiv predsednika Izvršnog odbora Agrobanke Dušana Antonića i još devetorice osumnjičenih da su oštetili tu banku nezakonitim odobravanjem kredita.\nPoslato: 16 Avg 2012, 23:28\nPredsednik opštine Miroslav Krišan osumnjičen za milionske malverzacije\nPrvi čovek Kovačice potrošio 4,8 miliona evra bez tendera\nMiroslav Krišan, predsednik opštine Kovačica, prema nalazima budžetske inspekcije i policije potrošio je oko 4,8 miliona evra bez tendera, plaćajući dva preduzeća za izgradnju poslovno-rekreativnog centra “Relaks” u Kovačici, saznaje “Blic”.\nSportsko-rekreativni centar u Kovačici\n- Predkrivični postupak je gotov i očekuje se da tužilaštvo uskoro odluči o zahtevu za sprovođenje istrage protiv Krišana. Sumnja se da su cene za izvedene radove bile preuveličane, a potrošeno je skoro duplo više novca od planiranog. Otkriveni su i neki naplaćeni računi za radove koji nikada nisu obavljeni. Time je pribavljena materijalna korist privatnim preduzećima. To je učinjeno na štetu Fonda za kapitalna ulaganja Vojvodine koji je plaćao radove, pa je tako oštećen budžet severne srpske pokrajine - kaže izvor “Blica” upoznat sa istragom.\nSve je počelo 2006, kada je izgradnja “Relaksa” poverena preduzeću “Zlatibor“ iz Beograda. Prema nalazima budžetske inspekcije i policije prekršen je Zakon o javnim nabavkama, jer je ugovorom bilo propisano da se “Zlatiboru” isplati 30 odsto avansa. Ni to nije bilo dovoljno, pa je naknadnim aneksom ugovora utvrđeno da se “Zlatiboru” isplati avansno 60 odsto od ukupne sume. Utvrđeno je da opština Kovačica nije dostavila ove ugovore Upravi za javne nabavke i da nije postojao finansijski plan, iako se njegovo navodno postojanje navodi u ugovorima. Ceo taj posao je tako dogovoren za 110.493.773 dinara.\nU junu 2007. preduzeće “Zlatibor” je prekinulo radove, a opština Kovačica je nastavila radove na “Relaksu” bez sprovođenja postupka javnih nabavki tako što je posao poveren zanatskoj radnji “Građevinar Petrovič” iz Padine. Predsednik opštine Kovačica Miroslav Krišan o poslu je direktno pregovarao sa vlasnikom “Građevinara Petrovič” Ondrejom Petrovičem, inače članom opštinskog veća Kovačice. Dogovoreno je da se za nastavak radova plati 112.338.620 dinara, od čega je 25 odsto uplaćeno avansno. Sa istim preduzećem je naredne godine 2008, takođe bez postupka javnih nabavki, sačinjen još jedan ugovor u vrednosti od 147.200.184 dinara.\nPlanirano i potrošeno\nUkupna cena radova 389.921.456 dinara*\nPlanirana cena radova 209.730.664 dinara\n* evro je od 2006. do 2008. bio oko 80 dinara\nPolicija je utvrdila da je preduzeću “Građevinar Petrovič” plaćeno 3.842.500 dinara sa računa Fonda za kapitalne investicije Vojvodine krajem jula i početkom avgusta 2008. na osnovu opštinskih dokumenta, iako nije bilo opravdanja u radovima.\nKonstatuje se i da je isto preduzeće fakturisalo radove za ugradnju opreme u izgrađenim bungalovima centra “Relaksa” u vrednosti od 17.686.636 dinara, iako ti radovi bisu bili obavljeni. Policija je konstatovala da su nadležni u opštini zavodili da su ovi radovi obavljeni, iako to nije tačno.\nOsim predsednika opštine, ispituje se uloga Vladana Anđelića, zaduženog za nadzor radova, Ivana Babka, rukovodioca Odeljenja za urbanizam i stambeno komunalne poslove opštine Kovačica, kao i Ondreja Petroviča, vlasnika samostalne zanatske radnje “Građevinar Petrovič”.\nPoslato: 17 Avg 2012, 16:20\nMinistarka energetike: Nestale milijarde evra, tražiću istragu o poslovanju javnih preduzeća\n- Naša zemlja još trpi posledice sistemske korupcije zbog koje su nestale milijarde evra. Zbog toga ćemo zatražiti istragu o poslovanjima javnih preduzeća - izjavila ministarka energetike Zorana Mihajlović.\nMinistar energetike, razvoja i zaštite životne sredine Srbije Zorana Mihajlović najavila je da će tražiti pokretanje istraga o poslovanju javnih preduzeća.\n"Srbija još trpi posledice sistemske korupcije zbog koje su nestale milijarde evra. To se i dalje dešava jer sistem nove vlade još nije uspostavljen i nije se ušlo u javna preduzeća da bi se videlo kakvo je tamo stanje", kazala je ona u intervjuu agenciji Beta.\nMihajlović: Insistiraćemo da se istraže afere u Kolubari\nKako je precizirala Mihajlovićeva, Ministarstvo će od nadležnih organa tražiti istragu o poslovanjima javnih preduzeća i investicionim projektima ili najavama projekata koje su mogle da se čuju od direktora ili članova tih preduzeća.\n"Instiraću da dobijem odgovor. Ako je nešto bilo pogrešno izvinićemo se, a ukoliko nije oni koji su nas doveli u tu situaciju moraju da odgovoraju. Ako ništa drugo ne mogu da se bave javnim poslom nikada više", kazala je ona.\nPoslato: 17 Avg 2012, 17:28\nInspektor rada pao na mitu\nInspektor rada Pera N. (44) iz Novog Sada uhapšen je pod sumnjom da je zahtevao i primio mito od 7.000 dinara, saopštila je danas novosadska policija.\nOn je mito primio od vlasnika ugostiteljskog objekta u kojem je prilikom službene kontrole uočio nepravilnosti, piše u saopštenju.\nUz to postoji sumnja da je inspektor tražio od vlasnika lokala mesečnu svotu od 6.000 dinara, da ne bi podneo prekršajnu prijavu i da bi uništio zapisnik o kontroli.


Merkel: Još bez osnove za pregovore o novom paketu za Grčku\nNemačka kancelarka Angela Merkel izjavila je danas, po dolasku na samit lidera evrozone u Briselu, da još uvek nema osnove za pregovore o novom paketu finansijske pomoći za Grčku.\n07.07.2015. - 22:46h\nMerkelova je poručila da će sa kolegama iz evrozone razgovarati o mogućim načinima za rešavanje grčkog problema, ali da danas neće biti doneta konačna odluka, prenosi agencija Frans pres.\n"Moram, međutim, da kažem da više ne ostaju nedelje, već dani za rešavanje grčkog pitanja", dodala je ona.\nU Briselu je danas popodne počeo sastanak nemačke kancelarke, predsednika Franscuske Fransoe Olanda, grčkog premijera Aleksisa Ciprasa i predsednika Evropske komisije Žan-Kloda Junkera, nakon kog će uslediti samit 19 lidera evrozone.\nMerkelova i Oland su pozvali Ciprasa da iznese detaljan i verodostojan predlog "reformi za keš" da bi novi pregovori mogli da otpočnu.\nŠef evrogrupe Jerun Dajselbulm izjavio je da će ministri finansija evrozone sutra održati telefonsku konferenciju na kojoj će razgovarati o zahtevu Atine za finansijsku pomoć iz Evropskog stabilizacionog mehanizma (ESM).\n"Sutra ćemo održati telefonsku konferenciju o zvaničnom zahtevu Grčke za pomoć iz ESM. Moguće je da će Grčka predstaviti i predlog reformi", rekao je Dajselblum, potvrdivši da grčka vlada danas nije predstavila pisani predlog reformi evrogrupi, kao što su javili pojedini mediji.


Rukometni klub Eks u karantinu, upitan meč prvog kola Lige Evrope\nFoto: Meridiansport Srbija\nFrancuski predstavnik rukometni klub Eks, kao jedan od najboljih timova francuskog prvenstva potencijalno će napraviti pometnju u takmičenju Lige Evrope.\nKlub je na svom zvaničnom profilu saopštio kako su dvojica rukometaša pozitivna na COVID-19, a to za posljedice ima da je cijeli tim Eksa u karantinu narednih 10 dana.\nNameće se pitanje šta će se desiti sa utakmicom prvog kola Lige Evrope u kojem su francuski predstavnici trebali odmjeriti snage sa španskom Bidasoom, a duel je zakazan sa 29. avgust.\nEvropska rukometna federacija još uvijek nije izašla u javnost sa saopštenjem šta planiraju uraditi po tom pitanju i da li će možda ovaj meč biti odgođen.\nRukometni klub Eks\nPrethodni članakSiniša Mihajlović pozitivan na COVID-19\nNaredni članakHaman vjeruje u bivši tim: “4:1 za Bajern”


“Er Srbija” na svetskoj izložbi u Milanu - TU Magazin\n“Er Srbija” na svetskoj izložbi u Milanu\n“Er Srbija” je objavila da je otpočela učešće na svetskoj univerzalnoj izložbi “Ekspo Milano 2015”, jednoj od najznačajnijih i najuticajnijih globalnih manifestacija ove godine, koja se održava između 1. maja i 31. oktobra.\n“Er Srbija” će od 14. do 20. maja držati svakodnevne prezentacije na paviljonu “Alitalije” i “Etihad ervejza”, koji se prostire na 1.150 kvadratnih metara i zauzima centralno mesto u okviru izložbenog prostora, odmah pored paviljona zemlje domaćina “Palaco Italija”.\n“Alitalija” i “Etihad ervejz”, partneri “Er Srbije” u zajedničkoj grupi avio-kompanija, su zvanični globalni prevoznici manifestacije Ekspo Milano 2015.\nGeneralni direktor “Er Srbije” Dane Kondić izjavio je tim povodom da je privilegija učestvovati na svetskoj izložbi zajedno sa njihovim partnerima u grupi i predstaviti dostignuća i inicijative naše avio-kompanije globalnoj publici.\n“Ovo nije samo jedinstvena prilika da se poveća prepoznatljivost Er Srbije, već i još jedna platforma na osnovu koje svetu možemo da predstavimo našu zemlju, u potpunosti u skladu kako sa konceptom paviljona naše grupe ‘Povezivanje sveta’, tako i sa veoma značajnom glavnom temom ovogodišnje svetske izložbe”, naveo je Kondić.\nU skladu sa opštom temom svetske izložbe Ekspo Milano 2015, koja glasi “Hraniti planetu, energija za život”, Er Srbija želi da privuče interesovanje za avio-kompaniju i njenu zemlju ponosno predstavljajući dva područja svoje aktivnosti i inicijative.\nJedan segment multimedijalne prezentacije publici predstavlja vrhunsku ponudu hrane i pića “Er Srbije”, koju će predstaviti glavni kuvar Zoran Mišković i na licu mesta objasniti menije i njihove cikluse rotacije.\nOgranak za ketering “Er Srbije” preduzima sve da u pripremi obroka koristi najsvežije prirodne sastojke domaćeg porekla, kao i organski uzgajanu hranu.\nMedju domaćim jelima, posebno je mesto rezervisano za najtraženiju stavku na meniju, tradicionalnu orasnicu, koja ubrzano postaje zaštitni znak “Er Srbije”.\nKako bi se upotpunili ovi izvrsni ukusi, vinarija Radovanović će preporučiti izbor svojih vrhunskih vina sa šumadijskih brda u srcu Srbije, koja su pažljivo osmišljena spajanjem drevnih tradicija i najsavremenije tehnologije.


„UZMI RAČUN I POBEDI“ STARTUJE DANAS Očekuje vas 60 automobila i 12 stanova, prvo izvlačenje krajem novembra – Kragujevčani – Najposećeniji portal u Šumadiji\nNOVI krug nagradne igre „Uzmi račun i pobedi 2020“ startuje od danas, a prvo izvlačenje se očekuje krajem novembra.\nSvi punoletni građani naše zemlje od danas, 15. oktobra, mogu da šalju fiskalne račune i potvrde o plaćanju karticom, tzv. slipove, kako bi učestvovali u novom krugu nagradne igre „Uzmi račun i pobedi 2020.“ Ovaj zaključak usvojila je Vlada na današnjoj sednici.\nОбјава коју дели Siniša Mali (@mali_sinisa) дана 15. Окт 2020. у 5:27 PDT\n-Prilikom adresiranja koverata, na prednjoj strani potrebno je napisati – UZMI RAČUN I POBEDI 2020 – naglašava se u saopštenju.- Na poleđini pošiljke obavezno je da se čitko upiše ime i prezime, adresa prebivališta, odnosno boravišta iz ličnog dokumenta, kao i kontakt telefon. Slanje koverata je besplatno, a o njihovom čuvanju do formalnog početka nagradne igre stara se „Pošta Srbije“.\nOrganizacija nagradne igre jedna je od aktivnosti predviđenih Nacionalnim programom za suzbijanje sive ekonomije, a na osnovu pozitivnih iskustava iz prethodnih godina. Nagradnu igru organizuje Vlada Srbije uz podršku Nacionalne alijanse za lokalni ekonomski razvoj (NALED).\nPrema istraživanju ove organizacije, u prethodnom krugu nagradne igre „Uzmi račun i pobedi 2018“ učestvovalo je 41 odsto građana Srbije, direktno ili preko članova porodice, koji su poslali više od 107 miliona fiskalnih računa i slipova, minimalne procenjene vrednosti od 37,4 milijardi dinara. Nagradna igra ostvarila je i pozitivan uticaj na poresku kulturu, s obzirom da su građani uputili 55 odsto više prijava Poreskoj upravi za neizdavanje fiskalnih računa u odnosu na isti period pre nagradne igre, dok su bezgotovinska plaćanja povećana za 18,8 odsto. Više od trećine građana istaklo je da ih je nagradna igra podstakla da uzimaju fiskalne račune, a 42 odsto da bi ponovo učestvovalo u takvoj akciji.


Raspisan poziv za najviša gradska priznanja - juGmedia\nRaspisan poziv za najviša gradska priznanja\nU Vranju je raspisan javni poziv za dodelu najviših gradskih priznanja povodom 31. januara Dana grada i oslobođenja Vranja od Turaka.\nKako je reč o jubilarnoj 140. godišnjici oslobođenja biće dodeljeni plaketa, specijalno prizanje i javna priznanja ,,31. januar“\nKonkurs je otvoren do 20. januara 2018. godine, a priznanja zalužnim pojedincima i kolektivima biće uručeni na svečanoj akademiji 31. januara, koja će biti organizovana povodom Dana grada.\nPrema propozicijama konkursa, “Plaketa 31. januar“ može se dodeliti fizičkom i pravnom licu za vrhunska dostignuća u svim oblastima rada i stvaralaštva, koja su od izuzetnog značaja za razvoj i afirmaciju grada Vranja.\n“Specijalno javno priznanje 31. januar“ može se dodeliti fizičkom licu za izuzetne dugogodišnje rezultate i dostignuća u oblasti naučnog i umetničkog stvaralaštva, od značaja za afirmaciju grada Vranja. Ovo priznanje dodelju se u vidu diplome sa novčanim iznosom.\n„Javno priznanje 31. januar“ može se dodeliti fizičkom i pravnom licu za izuzetne dugogodišnje ili jednogodišnje rezultate i doprinos u razvoju i unapređenju privrede, privatnog preduzetništva, društvenih delatnosti, odbrane i zaštite, bezbednosti građana, kao i drugim oblastima od značaja za grad Vranje.\nZa razliku od specijalnog ovo javno priznanje mogu poneti šes lica , od koji se tri dodeljuju fizičkim, a tri pravnim licima.\n„Javno priznanje 31. januar“ dodeljuje se u vidu diplome sa novčanim iznosom, a prioritet imaju fizička i pravna lica sa izuzetnim dugogodišnjim rezultatima i ostvarenjima.\nSpasilačke službe pod novim krovom u Vranju\nLESKOVAC - Srpski genetičar i vlasnik Specijalne bolnice za lečenje steriliteta u Leskovcu Miodrg Stojković našao se na petom mestu na listi kandidata…


Popović je ove sezone za Sutjesku u ABA ligi odigrao 11 utakmica sa učinkom od 6,5 poena i 2,7 skokova. Karijeru je počeo u Danilovgradu, a u Lovćenu sa Cetinja je postao poznat široj javnosti. Usledio je prelezak u Budućnost, gde je 2013. godine bio proglašen za najboljeg igrača Crne Gore. Iste godine nastupao je za reprezentaciju svoje zemlje na EP u Sloveniji.\nEventualno angažovanje Popovića predstavljalo bi iznenađenje, obzirom da je na pozicijama 2 i 3 Metalac relativno dobro popunjen, dok je celu sezonu deficitarna pozicija plejmejkera.\nIako je bilo najavljeno, valjevski košarkaši nisu se okupili 16. marta, već je, kako smo saznali od radnika UFK Valis u Hali sportova prvi trening nakon pauze zakazan za ponedeljak 21. mart. Ostaje da se vidi ko će biti pojačanja Metalca za Superligu, odnosno hoće li klub uspeti da reši nagomilane finansijske probleme.\nMihajlovac 1934 - Budućnost Krušik 0:0 Ni treći put za redom fudbaleri Budućnost Krušika nisu uspeli da savladaju Mihajlovac. Tri vezana meča završena su bez golova, a u nedelju, u 7. kolu Srpske lige Zapad, Valjevci su pružili možda i najslabiju partiju u ovoj sezoni. Istina, teren u Mihajlovcu ne zadovoljava kriterijume ni zonskog ranga, ali to ne može biti opravdanje za, većim delom meča, bezidejnu i po protivnički gol bezopasnu igru do ovog kola lidera na tabeli.


Na vezi sa otadžbinom 22 godine - TAMO DALEKO\nNa vezi sa otadžbinom 22 godine\n14. октобра 2017. 17. марта 2018. Zdravko Elez 1350 Views 0 Comments\nMilorad Ravasi, direktor i urednik Srpskog radija Čikago, prvi je predstavnik medija srpske dijaspore kome je učinjena čast i priređeno veče posvećeno njegovom dugogodišnjem radu. U Matici iseljenika, prisustvovao je veliki broj uglednih gostiju, poštovaoca, među kojima i oni koji su i sami doprineli postojanju tog uglednog radija u svetu.\nMilorad Ravasi uručio je dugogodišnjim saradnicima zahvalnice Srpskog radija Čikago. Slavko Vojinović iz Vukove zadužbine dodelio je Miloradu Ravasiju Vukov srebrnjak iz 1987. godine i knjigu „Vukova zadužbina u 20. i 21. veku“.\nDvadesetdvogodišnji samopregorni, svakodnevni rad za mikrofonom ubrojio je Milorada Ravasija u plejadu najzaslužnijih novinara koji povezuju srpsku dijasporu u Americi i maticu, neguju tekovine kulture, jezika, tradicije i identiteta srpskog naroda.\n„Srpski žurnalizam se rodio u dijaspori pre više od dva veka. On i danas živi u dijaspori, u složenim međunarodnim okolnostima. Došlo je vreme da su srpski novinari koji rade u rasejanju, pod tuđim nebom, opet među najdragocenijim poslenicima. U toj grupi, ne tako maloj, gospodin Milorad Ravasi s razlogom prednjači“, kaže za RTS prof.dr Milivoje Pavlović, član Upravnog odbora Matice iseljenika Srbije.\nSrpski radio Čikago jedini je srpski program koji se emituje svakog dana, pokriva širu teritoriju Severne Amerike, a slušaoce ima čak i u delovima Južne Amerike. Ima bogat informativni i kulturni sadržaj, neguje izvornu narodnu muziku, i uključuje relevantne i zanimljive sagovornike.\n„Ravasi to radi vrlo posvećeno svih ovih godina, ne prekidajući kontakte sa svim relevantnim činiocima u Srbiji, što je jako važno. On u svima nama ima prijatelje, saradnike, i na neki način zajednički kreiramo šta je potrebno“, kaže Miodrag Jakšić, predsednik Matice iseljenika Srbije.\nVladimir Božović, savetnik predsednika Srbije za verska pitanja i dijasporu, ocenjujući rad Milorada Ravasija, naglasio je da, uporedo sa srpskom pravoslavnom crkvom, Srpski radio Čikago predstavlja jednu od najznačajnih institucija za Srbe u Americi, informišući ih o zbivanjima u matici i regionu i dajući im mogućnost da interaktivno učestvuju u programu.\n„Srpski Radio Čikago ima tu misionarsku ulogu, da širi srpsku reč, da štiti jezik i kulturu, da govori najlepši jezik na planeti i da se taj jezik čuje širom SAD-a, pre svega u Čikagu i okolini“, kaže za Program za dijasporu RTS-a Milorad Ravasi, direktor i urednik Srpskog radio Čikaga.\nMiloje Popović, doajen novinarstva, publicista, književnik i diplomata, jedan od dobitnika zahvalnice Srpskog radija Čikago, konstatovao je da samim tim što je Ravasi, 22 godine, svakog dana, na vezi sa Srbijom i, kako je rekao, razgovara sa Srbima, već je neprocenjiv doprinos medijskoj sponi dijaspore i matice.\n„U Srbiju dolazim svake godine bar jedanput, ali sam imao pauzu od 5 godina, sa razlogom. Ali, bez obzira što nisam dolazio, moje srce, moja duša su uvek tu“, iskren je Ravasi.\nMilorad Ravasi ostaće upamćen kao prvi novinar iz rasejanja, kome je srpski žurnalizam napravio skromni omaž.\nSvojim radom posvedočio je da se domovina može voleti i na udaljenoj tački planete, a Srpskim radijom Čikago napraviti zlatni most koji spaja Ameriku i Srbiju, Srbe u Americi i Srbe u matici.\n← Popis Nišlija u dijaspori\nEU disciplinuje Balkan: Nove vize na mala vrata! →\nЧаробни звуци флауте и клавира у Требињу


Ministar za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske Srebrenka Golić smatra da je zakazalo reagovanje institucija BiH da osujete namjeru Hrvatske da odlaže radioaktivni otpad uz granicu sa BiH, osnosno Srpskom, iako su, kako je istakla, na to obavezane usvojenim dokumentima u parlamentu BiH i rezolucijama.\n"Ko zna kakav je budući plan Hrvatske, možda odlagalište radioaktivnog otpada na Trgovskoj gori kasnije preraste u odlagalište nuklearnog otpada jer je činjenica da Hrvatska do 2023. godine mora preuzeti polovinu otpada iz Nuklearne elektrane `Krško`", rekla je Golićeva Srni.\nOna je naglasila da Srpska neće odustati od borbe, te dodala da očekuje da će, kada se konstituišu zajedničke institucije BiH, predstavnici SNSD-a imati daleko aktivniju ulogu u prevazilaženju ovog problema.\n"Naš cilj je da se na to stavi tačka i da Hrvatska nađe odlagalište dublje na svojoj teritoriji, a ne na granici sa susjedima jer to nema nigdje u svijetu", naglasila je Golićeva.\nPrema njenim riječima, najviše posljedica imalo bi oko 230.000 ljudi, koliko ih živi u slivu rijeke Une.\n"Razumijem bojazan tih ljudi, ali i svih nas iz Republike Srpske i zaista je nedopustivo da Hrvatska skladišti radioaktivni otpad na granici sa susjednom zemljom", upozorila je Golićeva.\nOna je navela da podaci pokazuju na to da lokacija na Trgovskoj gori uopšte nije bezbjedna za odlaganje otpada jer je to trusno područje, isprepleteno vodenim tokovima, koji se direktno ulivaju u rijeku Unu i to, kako je navela, može imati dalekosežne posljedice.\nGolićeva je dodala da je resorno ministarstvo saznalo iz medija da Hrvatska ponovo nešto radi kada je riječ o odlaganju otpada na lokalitetu Trgovska gora.\n"To se ponavlja kao što je bilo i u novembru prošle godine kada smo sa portala saznali da su usvojili nacionalni plan u kojem je rečeno da je Trgovska gora potencijalna lokacija za odlaganje radioaktivnog otpada, te da će oni pristupiti sprovođenju izrade studije uticaja na životnu sredinu", podsjetila je Golićeva.\nOna je istakla da su BiH i Republika Srpska usvojili i ratifikovali Espo konvenciju koja podrazumijeva da pogođene zemlje moraju biti aktivno uključene u kompletan proces.\n"Nekoliko godina se borimo sa Hrvatskom u vezi sa lokacijom za odlaganje radioaktivnog otpada i već smo uputili zahtjev vlastima te zemlje i tražimo pisanu informaciju upravo o njihovim aktivnostima kada je riječ o ovom pitanju", navela je ona.\nGolićeva je rekla da su se vlastima u Hrvatskoj obraćali mnogo puta, stavljali primjedbe na njihov nacionalni plan, međutim, nikada nisu dobili zvaničan odgovor, što je, kako je naglasila, "čisto ignorantska politika prema našim vlastima".\n"Ono što smo pročitali na njihovim portalima, a to je jedino saznanje, jeste da nijedna primjedba Republike Srpske kada je riječ o nacionalnom planu, nije prihvaćena i da su sve okarakterisne kao neadekvatne", navela je ona.\nGolićeva je za sutra u Banjaluci najavila sastanak sa rukovodstvom opštine Novi Grad u vezi sa ovim pitanjem.\nNačelnik opštine Novi Grad Miroslav Drljača ranije je rekao Srni da ova opština neće prestati da se bori protiv odlaganja radioaktivnog otpada na lokaciji Čerkezovac na području hrvatske opštine Dvor, na samoj granici sa BiH, te naveo da, ukoliko se ne može postići zadovoljavajući dogovor sa Hrvatskom, treba zatražiti međunarodnu arbitražu.\nOn je dodao da su nakon saznanja o posljednjim dešavanjima, uputili pisani zahtjev za sastanak sa ministrom za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Srebrenkom Golić kako bi dogovorili zajedničke postupke.\nHrvatski mediji objavili su da je Vlada Hrvatske počela pripreme za početak odlaganja radioaktivnog otpada iz nuklearne elektrane Krško u napuštenoj kasarni Čerkezovac na Trgovskoj gori, u neposrednoj blizini granice sa BiH, odnosno Republikom Srpskom.\nObjavljeno je da je 24. januara u Ministarstvu odbrane održan sastanak zbog primopredaje vojnog skladišta Čerkezovac Ministarstvu zaštite životne sredine.\nPrijedlog prostornog razvoja\nGolić: Razvoj Aerodroma Banjaluka osnov za privredni razvoj\nSrebrenka Golić na konferenciji UN o klimatskim promjenama


Italija i BiH zajedno u grupi, šta kažu o žrebu? - Sportske.net\nItalija i BiH zajedno u grupi, šta kažu o žrebu?\nDanas je obavljen žreb kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2020. godine.\nSelektor fudbalske reprezentacije Italije Roberto Manćini rekao je da je zadovoljan današnjim žrebom za kvalifikacije za Euro 2020. godine.\n"Na papiru izgleda da je dobra grupa, ali moramo da pobedimo na terenu. Želimo da napredujemo i da se vratimo u konkrenciju za trofej, pošto Italija zaslužuje da bude u vrhu. Žreb je dobar. Svi su želeli da izbegnu Nemačku, pa mogu da kažem da je dobar. Ali, Bosna ima odličan tm, sa dobrim igračima koje dobro poznajem", rekao je Manćini.\nItalija će u kvalifikacijama igrati u Grupi J sa Bosnom i Hercegovinom, Finskom, Grčkom, Jermenijom i Lihtenštajnom.\nReprezentativac Bosne i Heregovine Edin Džeko rekao je da je Italija favort.\n"U grupi smo u kojoj možemo da se suprotstavimo svakom protivniku. Italija je favorit na papiru, ponovo smo dobili Grčku, sa kojom smo u dve utakmice (u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo 2018) odigrali nerešeno. Kao i uvek, moramo da pokažemo najbolju igru u svakoj utakmici", naveo je Džeko.


Izborni vodič: Detaljno uputstvo za glasanje u vreme korone - NOVA portal\nPolitika Autor:Nataša Latković17. jun. 202013:18 > 17:42\nGrađani Srbije će na izborima 21. juna glasati u specifičnim uslovima, budući da je epidemija koronavirsua i dalje aktuelna u našoj zemlji. Prema Zaključku Kriznog štaba za suzbijanje epidemije, preporučuje se građanima da prilikom glasanja nose zaštitne maske, a sudeći prema tom dokumentu, onaj birač koji je ne bude imao, dobiće je na glasačkom mestu. Predviđen je i niz drugih preporuka, kako za članove biračkog odbora, tako i za same birače, a definisani su i uslovi koje moraju da ispune prostorije u kojima će se odvijati glasanje.\nRepubličkoj izbornoj komisiji pre dva dana dostavljen je Zaključak Kriznog štaba, a koji se odnosi na mere za suzbijanje i sprečavanje širenja koronavirusa na dan izbora 21. juna. Kompletan dokument na svom sajtu objavila je organizacija CRTA.\nČega moraju da pridržavaju birači?\nUnutar glasačkog mesta preporučuje se nošenje maske za lice. Kako se navodi u Zaključku kriznog štaba, a one će biti obezbeđene za birače.\nOni treba da vode računa o fizičkoj distanci od najmanje jedan metar u odnosu na druge birače tokom „izvođenja radnji koje prethode postupku glasanja“ i to: provere UV lampom da li je birač glasao na drugom biračkom mestu, utvrđivanja identiteta birača, provere da li je birač upisan u izvod u birački spisak, uručivanja glasačkog listića, obeležavanja birača sprejom.\nPreporuke Kriznog štaba: Na izbore sa maskama i rukavicama\n„Možete da istovremeno glasate na izborima i da bojkotujete“\n17. jun. 2020 20\nBirači bi u odnosu na članove biračkog odbora takođe morali da budu udaljeni najmanje jedan metar, a tokom utvrđivanja identiteta birača potrebno je da on kratkotrajno ukloni masku sa lica.\nU Zaključku Kriznog štaba se navodi da se tokom glasanja birač nalazi iza paravana za obezbeđivanje tajnosti glsanja , koji predstavlja „mehaničku barijeru za prenošenje kapljičnih infekcija“. Neophodno je takođe obezbediti udaljenost paravana za glasanje od najmanje jedan metar.\nČega moraju da se pridržavaju članovi biračkog odbora?\nČlanovi biračkih odbora od zaštitne opreme dužni su da nose i maske i rukavice i kad god su u mogućnosti neophodno je da operu ruke sapunom i vodom u trajanju od 20 sekundi ili da koriste dezinfekciona sredstva.\nMeđu članovima biračkog odbora neophodno je osigurati fizičku distancu od najmanje jedan metar, a dužinu kontakta sa birčima treba da smanje na najmanju moguću meru. Prema Zaključku Kriznog štaba, nijedan pojedinačni kontakt birača sa članovima biračkog odbora ne bi smeo da bude duži od 15 minuta.\nUkoliko se tokom izbornog procesa pojavi bilo koji simptom kovida 19 kod člana biračkog odbora, dužan je da o tome obavesti predsednika tog tela. On je, sa druge strane, u obavezi da o tome informiše dežurnog epidemiologa nadležnog instituta, odnosno zavoda za javno zdravlje, a osobu sa simptomima korone neophodno je privremeno smestiti u odvojenu prostoriju za izolaciju do dolaska sanitetskog vozila.\nČišćenje biračkog mesta i provetravanje\nU Zaključku Kriznog štaba se navodi da je najmanje 24 sata pre početka glasanja potrebno očistiti biračko mesto, a 30 minuta posle čišćenja provetriti prostoriju.\nTakođe, potrebno je redovno provetravati prostoriju tokom procesa glasanja a poželjno je da jedan prozor bude uvek otvoren. U dokumentu se navodi da ne treba koristiti veštačku ventilaciju.\nProstor treba da bude organizovan na način da uvek postoji fizička distanca od jednog metra između birača, a u slučaju gužve, treba da se obezbedi prostor za čekanje u redu ispred prostorije.\nFizička distanca između birača u redu treba da bude najmanje jedan metar.\nU Zaključku Kriznog štaba navodi se i da ne izbori ne mogu da se odvijaju u prostorijama u kojima su se lečile osobe obolele od kovida, niti u prostorima gerijatrijskih ustanova i ustanova socijalne zaštite.\nBiračibiračka mestaČlanovi biračkih odboraIzbori 2020koronavirusKrizni štab


Srbija obećava saradnju pred početak suđenja Karaždiću\nOčekuje se da će sutra doći do zastoja na suđenju bivšem lideru bosanskih Srba Radovanu Karadžića pred Haškim tribunalom, jer osumjičeni tvrdi da će bojkotovati početak dugo očekivanog procesa. Ministar inostranih poslova Srbije, Vuk Jeremić, izjavio je za "Glas Amerike" da će njegova zemlja učiniti sve što može kako bi izašla u susret Međunarodnom sudu za ratne zločine u bivšoj Jugoslaviji.\nHaški sud želi da se Karadžić sutra suoči sa optužnicom u 11 tačaka, uključujući umešanost u najgori masakr u Evropi od Drugog svetskog rata u Bosni i Hercegovini, tokom nasilnog raspada Jugoslavije. Međutim, bivši lider bosanskih Srba kaže da neće prisustvovati zvaničnom početku svog suđenja, jer nije imao „dovoljno vremena da pripremi odbranu“. Njegov advokat tvrdi da mu je potrebno još devet meseci.\nSud navodi kako planira da svejedno započne proces. Posmatrači ukazuju da bi sudije mogle da počnu bez Karadžića ilida primoraju optuženika ili njegovog advokata da se pojave na ročištu. Tužioci su takođe izrazili razočarenje što je još jedan osumnjičeni za masakr u Srebrenici, bivši komandant bosanskih Srba Ratko Mladić, i dalje na slobodi, i verovatno u Srbiji.\nU izjavi za "Glas Amerike" u Budimpešti, ministar inostranih poslova Srbije, Vuk Jeremić, rekao je da će Mladić biti izručen čim bude pronađen, mada nije rekao da li bi se to moglo dogoditi ove godine.\n„Da znam odgovor na to pitanje, Mladić ne bi ni bio na slobodi. Ali što se tiče saradnje sa Hagom, vlada Srbije će i dalje davati sve od sebe. To smo činili i do sada“, rekao je Jeremić.\nMinistar Jeremić priznaje da je saradnja sa Haškim tribunalom ključni preduslov za realizaciju ambicije Srbije i drugih balkanskih zemalja da se pridruže Evropskoj uniji:\n„Mislim da postoji široko rasprostranjeno uverenje i razumevanje da je stanje stvari u Srbiji sada zapravo takvo. Veoma se nadam da ovo pitanje neće više biti prepreka za strateški proces integracije Balkana u porodicu evropskih zemalja“.\nMeđutim, u Srbiji vladaju mešovita osećanja povodom suđenja Karadžiću i po svemu sudeći tekuće potrage za Ratkom Mladićem. I mada neki Srbi taj proces vide kao političko suđenje „pro-zapadnog“ i „politizovanog suda“, drugi ga vide kao najbolji način da Srbija krene napred posle višegodišnje izolacije.


Rusi najavili nov prekid vojne akcije u Alepu\nBeta\t 2. novembra 2016. 09:50\nNovi desetosatni prekid borbi biće u petak proglašen u sirijskom gradu Alepu, po nalogu predsednika Rusije Vladimira Putina, saopštila je danas ruska vojska.\n“Doneta je odluka da se u Alepu uspostavi humanitarna pauza 4. novembra od 9.00 do 19.00 časova po lokalnom vremenu”, rekao je načelnik ruskog Generalštaba Valerij Gerasimov.\nGerasimov je rekao da je ta odluka doneta u saglasnosti s vlastima Sirije.\nPrvo trodnevno “humanitarno primirje” koje su u Alepu proglasile ruska i sirijska vojska isteklo je 22. oktobra. Tokom tog primirja ipak se nisu evakuisali civili i ranjen, niti su se povukli borci. Osam humanitarnih koridora otvorenih da se to omogući, ostalo je takoreći pusto.\nGerasimov je rekao da će svi humanitarni koridori uspostavljeni ranije, ponovo biti otvoreni za odlazak civila i boraca iz Alepa.\n“S obzirom da naše američke kolege nisu sposobne da razdvoje opoziciju od terorista, mi se obraćamo direktno vodjama svih oružanih grupa, i pozivamo ih da prekinu borbe i napuste Alep sa svojim oružjem”, rekao je Gerasimov.\nSirijska vojska, pokrenula je 22. septembra veliku ofanzivu uz podršku ruske avijacije za rivanje snaga sirijskih pobunjenika iz istočnih kvartova Alepa, koji su pod njihovom kontrolom još od 2012. godine.\nRusija je 18. oktobra prekinula bombardovanje Alepa “u znak dobre volje” da bi omogućila humanitarnim službama da evakuišu civile, a borcima da se povuku iz najvećeg sirijskog grada.\nKremlj je u petak saopštio da predsednik Putin ne smatra da sada treba nastaviti borbene akcije vojnih aviona nad Alepom, već da je, uprkos velikoj ofanzivi koju su pokrenuli pobunjenici da odbace sirijsko-ruski napad, potrebno produžiti “humanitarnu pauzu” u borbama.


Han: Konsenzus o evrointegracijama i saradnja sa opozicijom - European Western Balkans\nHan: Konsenzus o evrointegracijama i saradnja sa opozicijom\nAutor EWB 12. 06. 2017.\nZoran Zaev i Johanes Han; Foto: Evropska komisija\nBRISEL / SKOPLJE – Evropski komesar Johanes Han izjavio je danas da je za početak pregovora za članstvo u EU za Makedoniju neophodno pozitivno mišljenje Evropske komisije i saglasnost svih 28 zemalja članica EU.\nHan je na zajedničkoj konferenciji za novinare sa makedonskim premijerom Zoranom Zaevim u Briselu rekao da je neophodan i nacionalni konsenzus o integracijama u EU i zajednički rad sa predstavnicima opozicije na sprovođenju reformi.\nHan je iskazao, kako je rekao, iskrenu nameru da uradi sve što može da pomogne Makedoniji na tom putu i najavio posetu Skoplju za 26. juna.\nOn očekuje da će Makedonija da pokaže i dokaže da je spremna za sprovođenje reformi neophodnih na putu ka EU.\nHan je rekao da je ohrabrenim prvim koracima makedonske vlade, te da je premijeru Zaevu pružio uveravanja da je EK spremna da pomogne koliko god je to moguće.\nEvropski komesar je rekao da je neophodno pronaći rešenje za ime Makedonije i naći način da se krene napred, uz uzajamno poverenje.\nZaev je novinarima rekao da je veoma zadovoljan razgovorom sa evropskim komesarom Hanom, koga je nazvao “dragim prijateljem”.\nDodao je da će već ove sedmice otputovati u Sofiju, a da će ministar spoljnih poslova Makedonije boraviti u Atini.\nCilj ovih sastanaka je, kako je rekao, da se izgrade “mostovi saradnje i podrške”.\nZaev je ponovio da su evropske integracije prioritet nove vlade, te da za Makedoniju članstvo u EU nema alternativu.\nPodsetio je da je njegova zemlja kandidat za članstvo od 2005. godine i dodao da veruje da će svi složiti sa njim da je krajnje vreme da ovaj proces ponovo krene napred.\nMakedoniju, kazao je, očekuju reforme, pre svega, u pravosuđu, vladavini prava i reforma javne uprave jer je to, kako je rekao, jedini način da se dobije pozitivno mišljenje za početak pregovora.\nZaev je najavio bolju atmosferu u odnosima sa Grčkom, a opoziciji u Makedoniji je poslao poruku da je na svim tim zadacima neophodan zajednički rad.\nJohanes HanMakedonijaZoran Zaev\nŠtir podneo ostavku, biće poslanik i baviće se HDZ-om\n[Video] Transatlantski odnosi – SAD, EU i Rusija i krhka jugoistočna Evropa\nHan: EU želi da investira milijardu evra u Zapadni Balkan\nEU HR daje 357 miliiona evra za izgradnju Pelješkog mosta\nZapadni Balkan visoko na agendi bugarskog predsedavanja\nEWB 18. 01. 2018.


Gorenje u Valjevu zaposliće još 1.000 radnika | Patak Online – Valjevo vesti\nPonedeljak, 1. jun 2020. -\nGorenje u Valjevu zaposliće još 1.000 radnika\nVALJEVO- Na prostoru nekadašnjeg „Elinda“ kompanija „Gorenje“ naredne godine izgradiće novu prouzvodnu halu rashladnih uređaja, a posao će dobiti još 1.000 ljudi. To je najavio direktor fabrike „Gorenje“ u Valjevu Simon Kumer. „Izgradnja nove proizvodne hale kapaciteta 750.000 uređaja godišnje trebalo bi da počne tokom naredne godine, angažovanjem lokalnih dobavljača, a nakon puštanja u rad krajem 2020. upošljavaće dodatnih 1.000 radnika“, rekao je Kumer.\nU fabrici rashladnih uređaja u Valjevu „Gorenje“ zapošljava oko 1.300 radnika, a još oko 200 ljudi dobiće posao od 1. aprila, kada u Valjevo iz slovenačkog Velenja bude preseljena kompletna proizvodnja rashladnih uređaja, tako da će Valjevo postati centar za rashladnu tehniku Hisense Grupe u Evropi, koja je kupila slovenačko „Gorenje“,\n„Valjevska fabrika koja trenutno zapošljava više od 1.300 ljudi u protekloj godini prihodovala je više od 17 milijardi dinara od prodaje rashladnih uređaja na tržištima Srbije, Nemačke, Rusije, Češke i Mađarske. U ovoj godini očekuje nas selidba proizvodnje svih frižidera i posebne linije ugradnih frižidera iz Velenja u Valjevo koja bi trebalo da bude završena u aprilu. Proizvodnja tih frižidera u Velenju je obustavljena krajem prošle godine, a za preseljenje proizvodne linije u Valjevu i za uspostavljanje proizvodnje je potrebno oko tri meseca. Nakon toga, od 1. aprila, biće angažovano jo ško 200 radnika“, rekao je direktor Gorenja u Valjevu Simon Kumer, koga će od 1. aprila ove godine na tom mestu naslediti Dejan Milutinović.\nProsečna plata zaposlenih u fabrici „Gorenje“ u Valjevu je 52.000 dinara, a u proizvodnji je angažovano čak 90 odsto zaposlenih. U decembru prošle godine je potpisan je trogodišnji kolektivni ugovor između „Gorenje“ i reprezentativnih sindikata.\n„Ovo je prvi kolektivi ugovor zaključen na nivou kompanije i predstavlja sporazum dve strane, za razliku od Pravilnika o radu koji jednostrano donosi i menja sam poslodavac. Za radnike fabrike i predstavnike sindikata on znači veća prava, a za sve strane i dodatnu sigurnost“, rekla je članica Uprave „Gorenja“ Stanka Pejanović.\nNovine koje donosi kolektivni ugovor odnose se na povećanje osnovne plate, regresa, naknade za topli obrok, godišnje usklađivanje plate za procenat porasta maloprodajnih cena u Srbiji u prethodnoj godini, dodatne dane godišnjeg odmora za različite kategorije zaposlenih, plaćeno odsustvo, noćni rad i rad u vreme praznika, dodatno osiguranje i brojne druge benefite.\nKao društveno-odgovorna kompanija, „Gorenje“ je u prethodne četiri godine uložilo 220.000 evra kroz podršku lokalnim sportskim klubovima, kulturnim institucijama, dobrotvornim organizacijama i pojedincima u Valjevu.\n„U narednom periodu, pored najavljenog otvaranja novih radnih mesta, kompanija će u sklopu projekta dualnog obrazovanja u Srbiji, u valjevskoj fabrici nastaviti unapređeni program prakse za srednjoškolce i studente, koji će biti u prilici da steknu neophodno iskustvo, uz mogućnost daljeg profesionalnog i ličnog razvoja upravo u Gorenju“, najavljuju iz ove kompanije.\nSlovenačku kompaniju „Gorenje“, koja u Srbiji ima tri fabrike, prošle godine je kupila grupacija kineska „Hisens“.\nPrethodni članak Počelo pranje valjevskih ulica\nSledeći članak Šest medalja za valjevske karatiste


Rajović 18. u poslednjoj etapi trke mira u Češkoj (UCI 2.Ncup) - Bajsologija\nBorbeno do kraja, jedini preostali srpski predstavnik na 43. međunarodnoj juniorskoj Trci Mira u Češkoj Dušan Rajović završio je nadmetanje 18. mestom na poslednjoj etapi i 39. u generalnom plasmanu\nTrasu dugu 99,8 kilometara oko Terezina najbrže je prešao Patrik Solinksi. Poljak je na liniji cilja nadsprintao Danca Magnusa Klarisa, kome je pripala konačna pobeda na četvorodnevnom megdanu. Postolje etape upotpunio je Italijan Juri Kolona.\nNaš Rajović bio je u grupi koja je finiš prešla šest sekundi kasnije. Uprkos dobrog dela brdovite trase, vetar je na ravnijoj deonici u završnom delu staze pravio dosta problema, pa se peloton podelio. U Dušanovoj grupi bio je i Francuz Rajan Buani koji je uoči poslednje etape nosio žutu majicu namenjenu lideru trke, ali je imao i isto vreme kao krajnji slavodobitnik Magnus. Uz bonifikacije za prvu trojicu na cilju, Danac je slavio sa 12 sekundi prednosti u odnosu na mlađeg brata poznatog profi sprintera Nasera Buanija. Rajović je u ukupnom poretku bio 7,15 minuta sporiji.\nU konkurenciji 112 biciklista koji su završili trku, 39. mesto Kraljevčanina je solidno. Pokazalo se da su presudni za bolji plasman bili defekti na prvoj etapi kad je natovario sebi zaostatak od preko tri i po minuta. Rajović je na prethodnoj rundi juniorskog Kupa nacija u Istri uzeo prvi bod za Srbiju zauzimanjem šestog mesta u sprintu poslednjeg dana. Zahvaljujući tome naša zemlja je ušla u plasman 25 nacija i ima poziv za učešće na svim trkama iz ove kategorije takmičenja. Ostali članovi srpske reprezentacije u Češkoj, Andrej Galović, Elvedin Ćatović i Andrija Čukić nisu završili trku.


pink.rs | Penzioneri bez brige: I ove godine penzije redovne\nDirektorka PIO Fonda Dragana Kalinović kaže da su u 2015. za pet odsto povećani prihodi od doprinosa u odnosu na 2014.\nPovećanje izvornih prihoda znači manje zahvatanja iz državne kase, pa kako je uplaćeno 15 milijardi dinara više za doprinose, iz budžeta je povučeno 9,8 milijardi dinara manje za penzije i druga davanja, dodala je direktorka Dragana Kalinović u intervjuu za Tanjug.\nNa nivou godine, navela je ona, u ukupnim prihodima Fonda, (koji iznose 579,6 milijardi), izvorni prihodi, odnosno naplaćeni doprinosi za penzijsko i invalidsko osiguranje, učestvuju sa preko 61 odsto, a dotacije Republike smanjene su sa 44,2 odsto u 2014. godini na 37,3 odsto u 2015.\nIstovremeno, kako kaže, ukupni prihodi i rashodi Fonda za 2016. godinu planirani su u iznosu od 590,3 milijardi dinara i viši su za 1,8 odsto u odnosu na 2015. godinu.\nKalinović je navela da je Republičkom fondu za penzijsko i invalidsko osiguranje do kraja 2015. podneto 220 zahteva za povezivanje staža za 7.755 radnika, od čega najviše za radnike preduzeća u stečaju. Ona je dodala da je u tu svrhu do sada izdvojeno 154 miliona dinara.\nPIO Fond mesečno primi oko 40.000 zahteva za penzionisanje, od čega je 9.000 za starosnu, invalidsku i porodičnu penziju, što je na prošlogodišnjem nivou.\nPovećanje broja zahteva na šalterima Fonda primećeno je tek poslednje sedmice 2015, što je bilo i očekivano imajući u vidu da se menjaju uslovi za penzionisanje.\nU narednoj godini rešiće se i problem vojnih penzionera, istakla je direktorka Fonda i dodala da je za isplatu razlike po osnovu vanrednog usklađivanja penzija profesionalnih vojnih lica i njihovih naslednika u Fond do sada stiglo 35.000 zahteva.\nU Srbiji, prema poslednjim podacima, ima 1.733.308 penzionera, a njihova prosečna penzija je 23.165 dinara.


Američki obaveštajac: Ratni bubnjevi opet tutnje na Balkanu | vesti-info.rs\nHomeREGIONAmerički obaveštajac: Ratni bubnjevi opet tutnje na Balkanu\nAmerički obaveštajac: Ratni bubnjevi opet tutnje na Balkanu\nDeceniju i po posle rata na prostoru bivše Jugoslavije, na Balkanu ponovo zvecka oružje.\nDeceniju i po posle velikog truda i vremena koje su zapadni špijuni, vojnici i diplomate uložili u postizanje i očuvanje mira, privremena rešenja su počela da se raspadaju, a rat ponovo preti da se vrati na nestabilni Balkan, kaže američki stručnjak za bezbednost i bivši obaveštajac Džon Šindler.\nU tekstu „Prva spoljnopolitička kriza predsednika Trampa: Ponovo ratni bubnjevi na Balkanu“, objavljenom na sajtu Obzerver, Šindler piše o „političkom, ekonomskom i socijalnom slabljenju“ Bosne i Hercegovine i „još goroj situaciji“ na Kosovu.\nIako „čudan“, Dejtonski sporazum nikada nije imao za cilj da bude nešto više od kratkoročnog rešenja, piše Šindler i dodaje da je Bosna, koja „već dve decenije hramlje kao polupropala država“, i dalje „zaglavljena“ s Dejtonskim sistemom kojim niko nije zadovoljan.\n„Sada lideri Republike Srpske, posle višegodišnje frustracije, prete da će se potpuno povući iz Dejtonskog sporazuma. Njen predsednik Milorad Dodik, koji korumpirano vodi svoju paradržavu veći deo poslednje dve decenije, ne krije svoj nacionalizam koji ponovo oživljava“, navodi se u tekstu i dodaje da ta pretnja nije više „prazna fantazija“.\nŠindler, bivši analitičar i kontraobaveštajac američke Nacionalne bezbednosne agencije, ocenjuje da su razdražljivi odnosi Srba i vlasti u Sarajevu upravo isti problem koju je zemlju gurnuo u rat 1992.\n„Dodikovi potezi zato pokazuju koliko je depresivno mali politički napredak ostvaren, uprkos više od dve decenije zapadne političke i vojne intervencije i milijardi dolara pomoći da bi se Bosna učinila manje sklonom bratoubilaštvu“, ocenjuje Šindler i dodaje da Dodikovo dovođenje u pitanje Dejtona ohrabruje Moskva.\nGovoreći o Kosovu, Šindler piše da su tenzije u porastu „zahvaljujući rastućim provokacijama“ Srbije, koja se, kako navodi, bori za nezavisnost severa Kosova.\nŠindler, inače specijalista za pitanja terorizma i špijunaže, navodi da neki Albanci govore o oživljavanju Oslobodilačke vojske Kosova i dodaje da, pošto se stotine muslimana s Kosova pridružilo Islamskoj državi, a sada se veterani džihada vraćaju kući, na Kosovu sada ima dobro naoružanih Albanaca „željnih rata“.\nPodsećajući na voz koji je Beograd poslao za Kosovsku Mitrovicu, Šindler ocenjuje da „teško da je slučajno“ da je taj voz napravljen u Rusiji i dodaje da je prisustvo ruskih obaveštajnih službi u Srbiji „neuobičajeno veliko i primetno“, kao i da je Moskva nedavno poklonila Beogradu moderno oružje, uključujući 60 oklopnih vozila i šest borbenih aviona „mig-29“.\n„Dolazak ruskih aviona, što se očekuje na proleće, učiniće Srbiju jedinom zemljom bivše Jugoslavije koja poseduje moderne borbene avione“, navodi Šindler. Hrvatska, kako dodaje, ima oronule avione „mig-21“, koji su starija generacija od „migova-29“, a zbog godina nemara mnogi od tih aviona ne mogu da polete.\nPo mišljenju Šindlera, najveću zabrinutost sada izaziva pretnja koju po Balkan sada predstavljaju špijunske igre Kremlja – špijunaža, subverzije, propaganda i terorizam.\n„Ono što Putin želi na Balkanu, izgleda dovoljno jasno, naime politički haos koji će omesti Zapad. On će rado rizikovati lokalni rat da to postigne, pošto neće Rusi biti ti koji će najviše umirati. Politička rešenja koja je smislio NATO pre jedne generacije sve su krhkija, a Moskva planira da ubere svoju nagradu. Putin, kao i mnogi Rusi, vidi intervenciju Zapada u Bosni i na Kosovu kao uvredu za pravoslavni svet i planira da se osveti“, piše Šindler.\nDok NATO raspoređuje trupe u Poljskoj i na Baltiku, Šindler smatra da bi Kremlj ove godine umesto toga mogao da testira odlučnost Alijanse „zveckanjem oružja“ na Balkanu, gde su „države slabe, a zapadna kontrola izgleda klimava“.\n„SAD i evropski saveznici moraju hitno da smire jugoistočnu Evropu pre nego što njeni problemi izmaknu kontroli i pre nego što se masovno nasilje vrati u taj večno problematičan region“, kaže Šindler.\nuticaj na Balkanu


Trstenik: Mi nismo ovde da oborimo vlast, već da vratimo istinu! - #PočeloJe\nIn Gradovi, Trstenik\nU Trsteniku je večeras održan šesti protest #1od5miliona na kome su nezadovoljni građani poručili predsedniku Aleksandru Vučiću da abdicira, a da su protestne šetnje borba za povratak istine i demokratije u Srbiji!\nPre protestne šetnje okupljenim Trsteničanima su se obratili dramaturg Siniša Kovačević i istoričar Čedomir Antić.\nNakon Beograda i u Trsteniku su učesnici protesta potpisivali “Sporazum sa narodom”, dokument koji su na poziv građanskog protesta #1od5miliona pripremile opozicione stranke i organizacije.\nKovačević je na protestu pozvao prisutne da taj Sporazum potpišu.\n“Potpišite se imenom i prezimenom neka svi znaju ko se borio za slobodu i ko je odlučio da strahu kaže ne!”, rekao je on i dodao da građani Srbije ne žele da žive u zemlji u kojoj se kupuju diplome.\nKovačević je istakao i da je Srbija zemlja u kojoj je ministar odbrane Aleksandar Vulin dezerter, ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević “nepoznat čak i najužoj familiji”, u kojoj je premijerka Ana Brnabić “fikus”, a bivši predsednik Tomislav Nikolić odbija da napusti svoju rezidenciju.\nAntić je poručio da su šetnje gradovima Srbije borba za povratak istine i demokratije i da se građani ne bore protiv vlasti već da bi vratili istinu u svoju zemlju.\n“Imamo posla sa čovekom koji nam je ukrao istinu, a sad hoće i demokratiju.“, istakao je Antić podsećajući na neispunjena Vučićeva obećanja i dodao “da su od četrdeset njegovih izjava samo četiri istinite”.\nOn je dodao da su u Trsteniku ugasili firmu Prva Petolerka čime je 17 hiljada ljudi ostalo bez posla.\nProtestna šetnja otpočela je okupljanjem ispred gradske opštine, a završena je ispred Radio Televizije Trstenik koja do danas nije odgovorila na zahteve učesnika protesta, a prisutnima je ponovljen zahtev u kome se traži ostavka svih funkcionera lokalne samouprave.


Učenici OŠ Fatima Gunić svečanim defileom obilježili Dan nezavisnosti: Treba pokazati koliko volimo državu - Klix.ba\nBiH Učenici OŠ Fatima Gunić svečanim defileom obilježili Dan nezavisnosti: Treba pokazati koliko volimo državu\nUčenici OŠ Fatima Gunić svečanim defileom obilježili Dan nezavisnosti: Treba pokazati koliko volimo državu\n28.2.2017. u 14:46\nDan nezavisnosti BiH OŠ Fatima Gunić\nPovodom Dana nezavisnosti, učenici Osnovne škole Fatima Gunić iz Sarajeva organizirali su svečani defile i ulicama Sarajeva, od Sebilja do Velikog parka, prošetali sa zastavama Bosne i Hercegovine.\nSkoro šest stotina učenika od četvrtog do devetog razreda Osnovne škole Fatima Gunić okupilo se ispred Sebilja, odakle su lagano krenuli prema Velikom parku, prisjećajući se na dostojanstven način dana kada je naša država nezavisno zakoračila u budućnost.\n"Namjera nam je da obilježavanje Dana nezavisnosti BiH ne bude stidljivo, u četiri zida, nego da to uradimo na jedan reprezentativan način i da to bude kroz grad svečanim defileom i uz stotine zastava", rekao je direktor OŠ Fatima Gunić Hajrudin Ćuprija.\nIspred Spomen-obilježja ubijenoj djeci opkoljenog Sarajeva učenici ove sarajevske škole izveli su prigodan program te položili cvijeće i poslali poruku mira. Njihova krajnja destinacija je simbolična, kaže Ćurpija, jer je to "način" da na priredbi budu prisutni i Adis, Feđa i Vedad, tri učenika ove osnovne škole koji su stradali u proteklom ratu.\n"Poruka koju šaljemo je da treba prestati pričati o tome koliko neko ne voli BiH, jer mi pokazujemo koliko je volimo. Sama definicija patriotizma jeste izgradnja ljubavi i osjećaja prema domovini i mi to želimo izgraditi kod naših učenika", rekao je Ćuprija ističući kako je ljubav bezuvjetna i kako se, umjesto pitanja šta nama može dati BiH, trebamo zapitati šta mi možemo dati njoj.\nNa referendum je izašlo 64,31 posto birača s pravom glasa, a za suverenost BiH glasalo je 99,44 posto birača, čime je BiH dobila nezavisnost, a ubrzo nakon toga počeo je rat. I danas se 1. mart kao Dan nezavisnosti BiH ne slavi u jednom njenom dijelu.


Vanredni samit EU-a o izbjegličkoj krizi\nNaslovnica NAJNOVIJE Svijet Vanredni samit EU-a o izbjegličkoj krizi\nŠam, Zapad – Šefovi država i vlada Evropske unije sastali su se u Briselu na vanrednom samitu posvećenom izbjegličkoj krizi.\nSamit se održava dan nakon što su ministri unutrašnjih poslova preglasavanjem odobrili plan za premještanje 120.000 izbjeglica.\nProtiv plana bile su Češka, Mađarska, Slovačka i Rumunija, dok je Finska bila suzdržana.\n“Naša snaga i energija da djelujemo i na vanjskoj strani je mnogo veća i kredibilnija. To je također dio današnje diskusije, naročito dio o finansiranju više međunarodnih agencija koje rade sa izbjeglicama, naročito Svjetskog programa hrane i UNHCR-a koje pomažu izbjeglicama na terenu, prije svega u Turskoj, Jordanu i Libanu. Sa tim partnerima na Bliskom istoku, u Sjevernoj Africi, ali i drugim dijelovima Afrike, već intenzivno sarađujemo”, kazala je na sastanku Federica Mogherini, visoka predstavnica EU-a za vanjsku politiku.\nPotpredsjednik Evropske komisije kaže da je do sada samo pet članica Evropske unije pravilno primijenilo legistativu prema tražiocima azila. Dodaje kako je vrijeme da zemlje Unije preuzmu odgovornost.\n“Hitno moramo osigurati mogućnost da uzimamo otiske prstiju i registriramo sve koji dođu kako bismo mogli praviti razliku između ljudi koji imaju pravo na azil i onih koji su migranti koji nemaju pravo na azil i ne treba da budu u toj proceduri. Mislim da je to najhitnija stvar koju trebamo uraditi i na dobrom smo putu da to omogućimo”, kazao je Frans Timmermans.\nNjemački ministar unutrašnjih poslova predložio je izmjene pravne regulative Evropske unije za dodjeljivanje azila. Time će Evropa, kaže, ispuniti svoju ljudsku dužnost.\n“Ne možemo primiti sve izbjeglice na svijetu, kao ni one koji misle da je njihova ekonomska budućnost u Evropi. To je jasno. Zbog toga predlažem da se na nivou Evrope usaglasimo o kvotama, velikodušnim kvotama, da primimo izbjeglice iz kriznih regija, i da onemogućimo trafikantima da zarade. Učinimo to legalnim i razmjestimo ih u Evropi”, poručio je Thomas De Maiziere.\nLideri Evropske unije pokušat će postići jedinstvo na najvišem nivou vezano za rješavanje izbjegličke krize, jer se može ispostaviti da je broj od 120.000 izbjeglica, o čijem razmještanju su se dogovorili, mali u odnosu na ukupan broj onih koji su već ušli u EU i koji bi to uskoro mogli učiniti.\nRazgovarat će i o jačanju vanjskih granica Unije i finansijskoj pomoći za zemlje u susjedstvu Sirije, iz kojih najviše izbjeglica kreće prema Evropi.\nU razgovoru za Al Jazeeru bivši slovenski predsjednik Danilo Turk ranije je ocijenio da bi Unija na tom sastanku trebala suspendirati birokratska pravila kako bi se olakšao protok izbjeglica.\nKazao je da bi EU trebao napraviti humanitarni plan i osigurati sredstva za njegovo provođenja, kako bi se omogućilo ljudima da idu na one destinacije na koje žele ići.\n“To do sada EU nije omogućavao, a sada je u situaciji kada će to vjerovatno morati učiniti”, kazao je Turk.\nPredsjednik Evropskog vijeća Donald Tusk, koji je sazvao skup, ispunio je time obećanje dato prije dvije sedmice, da će sazvati vanredni samit ako se ministri ne saglase o planu Evropske komisije da se blizu 120.000 izbjeglica solidarno raseli širom EU-a uvođenjem obaveznih kvota.\nMinistri unutrašnjih poslova i pravde zemalja EU-a prošlog ponedjeljka nisu se mogli dogovoriti o tom planu, ali su u utorak “velikom većinom” glasova usvojili rezoluciju o preraspodjeli izbjeglica.\nMinistar unutrašnjih poslova Češke Milan Hovanec napisao je na Twitteru da su Češka, Mađarska, Rumunija i Slovačka glasale protiv plana, dok je Finska bila suzdržana.\nTusk je već ranije upozorio da EU ne upravlja svojim vanjskim granicama i, ocjenjujući da bi izbjeglička kriza mogla trajati godinama, pozvao zemlje članice da se nauče živjeti sa tim problemom, bez međusobnih optužbi.\nRedovan sastanak šefova država i vlada članica EU-a u Briselu bio je predviđen za polovinu sljedećeg mjeseca.


Razgovarano o radu medžlisa Živinice i Čelić - Muftijstvo tuzlansko\nMuftija tuzlanski Vahid-ef. Fazlović, u odvojenim posjetama, početkom mjeseca oktobra 2021. godine primio je glavne imame, predsjednike i sekretare medžlisa Čelić i Živinice.\nO trenutnom stanju i vjerskom životu u džematima Medžlisa Islamske zajednice Živinice, te unaprjeđenju rada i planovima za naredni period, muftija Fazlović je razgovarao s glavnima imamom Sedin-ef. Karićem, predsjednikom Fehimom Šljivićem i sekretarom Edisom Nišićem.\nMuftija Fazlović je o radu i razvoju džemata u Medžlisu Islamske zajednice Čelić razgovarao s glavnim imamom Džemal-ef. Šadićem, predsjednikom Salihom Karamovićem i sekretar Ibrahim Bećirović.


Grad Niš kupuje zgradu za Galeriju za 1,9 miliona evra - juGmedia\nNiško Gradsko veće donelo je danas odluku da grad za 1,9 miliona evra kupi zgradu u Ulici Milojka Lešjanina 41, prvenstveno zbog preseljenja Galerije savremene likovne umetnosti.\nGalerija je zbog restitucije ovog leta ostala bez prostora na Trgu Kralja Milana i za izložbe privremeno koristi salu Oficirskog doma, ali problem njenog depoa nije rešen.\nNačelnik Gradske uprave u Nišu Ljubiša Janić rekao je da dvospratni objekat u Ulici Milojka Lešjanina, u užem centru grada, ima 2.000 kvadrata i da je pre par godina kompletno renoviran.\n„Taj prostor biće dovoljan za Galeriju savremene likovne umetnosti i depo, ali i za preseljenje pojedinih javnih preduzeća i možda dela Gradske uprave„, rekao je Janić.\nOn je kazao da objekat koji grad kupuje pripada firmi „Monikom“, koja se i jedina javila na oglas grada za prodaju prostora za Galeriju.\n„Cena od oko 1.000 evra po kvadratu je prihvatljiva, pogotovo ka se uzme u obzir lokacija objekta i činenica da je grad prošle godine prodao lokale u centru za 9.000 evra po kvadratu„, naglasio je Janić.\nOn je rekao da kupovinom zgrade za Galeriju predstavnici grada ispunjavaju obećanje da će novac dobijen prodajom lokala biti uložen u nabavku novog objekta.\nJanić je kazao da odluku Gradskog veća o kupovini zgrade u Ulici Milojka Lešjanina treba da potvrdi i Skupština grada Niša, ali da su realna očekivanja da se Galerija u taj prostor preseli do kraja godine.\nGrad Niš prodao je prošlog leta tri lokala ukupne površine 160 kvadrata za 1,5 miliona evra.\nPIROT - Posle rekonstrukcije mosta ''Gazela'', Pirot će dobiti još jedan most na takozvanom drugom ringu čiju izgradnju će finansirati Ministarstvo…\nLESKOVAC – Dipliomirani pravnik Vladimir Žugić (46) iz Leskovca nije više načelnik Policijske uprave u Leskovcu jer je ministar policije…\n24.10.2017. u 08:18\nOvo je prelepa vest!


Vesti online / Sport / Košarka / Bivši ljubimci "delija" bodre saigrače u finalu\nBivši ljubimci "delija" bodre saigrače u finalu\nCrvena zvezda i FMP iz Železnika bore se za titulu prvaka Srbije, a beogradski tim u prvom meču u dvorani “Aleksandar Nikolić” ima i podršku bivših centara ovog tima.\nEkipi Dejana Radonjića pored oko 5.000 navijača protiv “pantera” bodriće i Boban Marjanović i nemački reprezentativac Maik Cirbes koji su prilikom ulaska u dvoranu dobili ovacije od “delija”.\nTu su takođe i Nemanja Nedović, Miloš Ninković, kao i rukometaši Crvene zvezde koji su nedavno osvojili Kup Srbije.\nCrvena zvezda je u finale ušla bez povređenog Stefana Jovića, a na drugoj strani nema Kutlešića, Žižića i Boldena.\n* Finale plej-ofa KLS na svaka dva dana\n* Jokić još nije prelomio, Ražnatović nudi Marjanovića\nKOŠARKA Pogledajte poslednjih 25 sekundi košarkaške drame