Najprometniji aerodromi u Evropi - Putuj Sigurno\nPutujSigurno » Magazin » Najprometniji aerodromi u Evropi\nU poslednjih desetak godina, broj godišnjih letova prelazi neverovatnu cifru od 30 miliona. Vazdušni saobraćaj predstavlja jednu od okosnica putničke industrije i omogućava ogromnom broju ljudi da se poveže sa svim krajevima sveta. Aerodromi širom sveta pružaju osećaj komfora zbog velikog broja sati koje putnici provode na tim “avio-stanicama”.\nStatistika nacionalnih avijacionih službi, u kombinaciji sa podacima operatera i avio-kompanija, uz brojne izvore koji se bave avio-industrijom, svake godine objavljuju brojke koji se tiču putnika koji prodefiluju aerodromima, bilo da su u pitanju tranzitne zone ili terminali.\nKada su u pitanju evropski aerodromi, lista najprometnijih aerodroma je uglavnom “rezervisana” za one iz Zapadne i Centralne Evrope. Veliki finansijski i turistički centri za koje se uvek traže avio karte, uz poseban osvrt na infrastrukturni aspekt, samo su neki od razloga za visoko mesto na listi. U nastavku teksta pročitajte koji su najprometniji aerodromi u Evropi.\nAerodrom Hitrou – najprometniji aerodrom u Evropi\nLondonski aerodrom Hitrou zauzima prvo mesto na listi najfrekventijih aerodroma Starog kontitnenta. Aerodrom Hitrou smešten je na oko 20ak kilometara od centra glavnog grada Velike Britanije.\nKada je u pitanju London aerodromi su deo velikog londonskog čvorišta, pa tako uz Hitrou, još pet aerodroma – London-Siti, Getvik, Luton, Sautend i Stensted čine veliku vazdušnu mrežu engleske prestonice.\nAerodrom u Londonu ima četiri putnička i jedan teretni terminal, raspolaže sa dve piste, paralelno postavljene jedna do druge, a veoma je dobro povezan sa Londonom. Kroz najprometniji aerodrom u Evropi je prošle godine prodefilovalo više od 80 miliona putnika, čineći ga drugim najfrekventnijim aerodromom na svetu, nakon onog u Dubaiju.\nLondonski aerodrom ima tradiciju dugu skoro jedan vek, ali je pravu prekretnicu doživeo sredinom 40ih godina prošlog veka, kada je i počeo da se koristi u komercijalne svrhe.\nNajprometniji aerodrom u Evropi stoji na raspolaganju 81 avio-kompaniji koje lete ka 204 destinacije u 85 zemalja sveta. Aerodrom je i sedište nacionalne kompanije British Airways, najvećeg avio-prevoznika u Ujedinjenom Kraljevstvu.\nAerodrom u Parizu – drugi najfrekventniji aerodrom u Evropi\nAerodrom u Parizu – Šarl de Gol – drugi je najfrekventniji aerodrom u Evropi. Kao najveća i glavna vazdušna luka glavnog grada Francuske, kroz aerodrom Šarl de Gol je prošle godine prevezeno nešto više od 72 miliona putnika. Ime nosi u čast bivšeg francuskog predsednika i državnika, Šarla de Gola.\nZvanično otvoren 8. marta 1974. godine, aerodrom u Parizu ima tri terminala. Iako je drugi terminal izgrađen za potrebe kompanije Air France, danas se i druge kompanije koriste ovim delom aerodromskog kompleksa. Treći terminal opslužuje čarter letove i letove low cost kompanija.\nAerodrom je poznat po ekološkom i inovativnom pristupu, pa tako paralelne piste omogućavaju 120 sletanja na ovom aerodromu, u toku jednog sata. Sa druge strane, drugi najfrekventniji aerodrom u Evropi odlikuje “zelena politika”, sa ciljem smanjenja emisije ugljen-dioksida i korišćenjem obnovljive energije.\nAerodrom u Amsterdamu – najveći holandski aerodrom\nTreći po redu najprometniji aerodrom u Evropi je aerodrom u Amsterdamu. Najveći holandski aerodrom – amsterdamski Shiphol – nalazi se na 9km jugozapadno od prestonice “zemlje lala”, u opštini Harlemermer. Prošle godine, kroz ovaj aerodrom je prošlo više od 70 miliona putnika.\nAerodrom u Amsterdamu ima 5 glavnih pista i jednu za manje avione. Glavni međunarodni holandski aerodrom spada u red najfrekvetnijih aerodroma u Evropi i kada su u pitanju broj poletanja i sletanja. Zbog velikog broja putnika, postoji potreba da se izgradi još jedna pista za avio-saobraćaj.\nOno što je zanimljivo kada je u pitanju ovaj aerodrom, jeste i činjenica da je najniži aerodrom u Evropi, sa nadmorskom visinom koja je tri metra ispod nivoa mora. Pored samog aerodroma, nalazi se i železnička stanica, a primarna namena ovog aerodroma bila je u vojne svrhe.\nFrankfurt aerodrom na Majni – vazdušno čvorište Nemačke\nKada je u pitanju Frankfurt aerodrom na Majni predstavlja vazdušno čvorište regije, ali i čitave Nemačke. Međunarodni aerodrom, udaljen 12 kilometara jugozapadno od centra grada, predstavlja jedan od najprometnijih evropskih aerodroma.\nJedan od svetskih finansijskih centara i peti po veličini grad u Nemačkoj, može da se pohvali najprometnijim evropskim aerodromom kada je u pitanju teretni saobraćaj.\nAerodrom u Frankfurtu se nalazi u regionu Rajna-Majna i matično je čvorište nemačkog avio-prevoznika Luftansa. Prošlo godine je sa dva velika i jednog malog terminala frankfurtskog aerodroma prevezeno skoro 70 miliona putnika. Pored dva prostrana terminala, aerodrom u Frankfurtu ima i četiri piste pogodne za ogroman tranzitni saobraćaj koji se tu odvija.\nAerodrom u Istanbulu – jedan od najprometnijih evropskih aerodroma\nAerodrom u Istanbulu, koji je ime dobio u čast Mustafe Kemala Ataturka, udaljen je 24km zapadno od centra turske prestonice. Kroz aerodrom koji se nalazi na evropskoj strani grada prošle godine je prevezeno oko 67 miliona putnika.\nAerodrom je prvi put otvoren 1912. godine, sa primarnom namenom u vojne svrhe. Zbog velikog broja putnika, prošle godine se našao na listi najprometnijih aerodroma u Evropi, i to na petom mestu. Sam aerodrom ima dva međusobno povezana terminala, kao i terminal sa posebnom namenom za prtljag putnika.\nZbog rastućih zahteva domaćeg i međunarodnog avio-saobraćaja, aerodrom Ataturk zamenjen je u aprilu ove godine novoizgrađenim Istanbulskim aerodromom, na koji su prebačeni svi komercijalni letovi. Prema planovima izgradnje, nakon ostvarivanja punih kapaciteta, predviđa se da će novi aerodrom godišnje primati oko 200 miliona putnika.\nNa listi se u prvih deset mesta nalaze i aerodromi u Španiji, tačnije u Madridu i Barseloni, zatim aerodrom u Minhenu, još jedan londonski aerodrom – Getvik, kao i moskovski aerodrom Šeremetjevo.\nAutor: Tijana Vanić | Objavljeno: 22.06.2019. | Ažurirano: 27.06.2019.


„Тражићемо Трампову помоћ за решење кризе у Црној Гори“\n„Tražićemo Trampovu pomoć za rešenje krize u Crnoj Gori“\nPojavom Donalda Trampa zadat je ozbiljan udarac globalnom bankarskom fašizmu koji je imao ideju da zavlada čitavom planetom, kaže u razgovoru za „Sputnjik“ Nebojša Medojević, funkcioner Demokratskog fronta koji ovih dana boravi u Vašingtonu, gdje je kao jedini predstavnik iz Crne Gore prisustvovao inauguraciji novog američkog predsednika.\n– Intenzitet kampanje koji glavni mediji, prije svega CNN, ovde vode protiv Donalda Trampa i način na koji se to radi pokazuje zaista da se lobiji koji su stajali iza Hilari Klinton – obaveštajni lobiji, bankarski lobiji, lobi sa Volstrita i lobi vojne industrije, koji je zarađivao ogroman novac na ekspanzionističkoj i militantnoj ratnoj spoljnoj politici prethodnih kabineta, očigledno ne predaju tako lako. Protesti protiv Trampa su bez bilo kakvog ideološkog sadržaja, i bez bilo kakvog vidljivog razloga, što očigledno ukazuje da će otpori koje će pružiti postojeći establišment biti veliki – kaže Medojević.\n– Zaista, ono što je ključna stvar jeste da su otpori starog establišmenta, koji se posebno mogu vidjeti preko kontrolisanih medija, najbolji pokazatelj da ovo ipak nisu obični izbori i da se ne radi samo o smjeni ličnosti unutar sistema već o jednoj velikoj promeni postojeće američke politike i postojećeg sistema. Tramp treba da bude vrlo pažljiv i oprezan, i da prati kakve će biti posledice – upozorava on.\nKako naglašava Medojević, ono što očekuju u Demokratskom frontu je upravo promjena u spoljnoj politici SAD koja bi trebalo da prestane da bude takva da se miješa u unutrašnja pitanja drugih zemalja, „smenjuje neposlušne vlade i prati zahtjeve globalnog kapitala i globalnog bankarskog fašizma“. Takođe, očekivanja su da se uspostavi saradnja sa Rusijom na očuvanju svjetskog mira, odnosno, da se NATO transformiše na način da više ne bude antiruski – nego da bude zaista jedna organizacija koja će se baviti globalnim izazovima za mir u svijetu.\n– Tramp je najavio, i ja očekujem, moguću saradnju između SAD i Rusije za rešavanje pitanja na Bliskom istoku. I ključni spoljnopolitički senatori u Kongresu, republikanci, podržavaju Trampa, i sve veći broj senatora koji će vremenom vjerovatno stati potpuno na stranu nove politike SAD – predviđa Medojević.\nCrna Gora i Balkan, po njegovom viđenju, nisu toliko važni u novoj globalnoj partiji šaha koja će se sada očigledno igrati – Tramp će se isključivo baviti američkim problemima, otvaranjem novih radnih mjesta, zaštitom američke ekonomije, povećanjem bezbjednosti građana u Americi, pa će i u tom kontekstu biti nova spoljna politika koja će se bazirati na novoj agendi predsjednika.\n– Očekivati da neko na dan inauguracije glasa o tom pitanju je prosto nevjerovatno – ali to je odraz očajničke težnje ljudi iz režima Đukanovića da predstave pitanje NATO-a kao ključno nacionalno i državno pitanje.\nLider PZP naglašava da je u Vašingtonu uspostavio komunikaciju sa ljudima iz spoljnopolitičkog komiteta Senata, i u narednom periodu DF će nastaviti tu komunikaciju, a kako kaže, i sam će biti veoma zainteresovan da ta komunikacija bude što kvalitetnija kako bi bili u toku novih velikih promjena koje se dešavaju.\n– Ako smo prespavali ′89. godine pad Berlinskog zida, pa je jedan komunista kao što je Đukanović iskoristio tu situaciju i vlada 27 godina, svesni smo je ovo isto tako velika promena koju ne smemo da prespavamo. Ovdje se radi o toliko globalnoj velikoj promeni koja vraća nadu i za nas u Crnoj Gori, i mi ćemo morati da se potrudimo da damo argumente ovoj administraciji da pomogne razvoj demokratije – objašnjava naš sagovornik.\n– Naša pojačana diplomatska aktivnost koja će biti tek intenzivirana u narednom periodu upravo ide u prilog tome da tražimo međunarodnu podršku i razumevanje za rešenje duboke političke krize koju je napravio Đukanović lažnim državnim udarom koji je paralizovao politički sistem, gde rastu tenzije, gde je državni tužilac zloupotrebljen i stavljen u funkciju protiv DF-a, van svake kontrole institucija, zakona i ustava. DF treba da traži svoje šanse koje su ogromne da se Crna Gora konačno demokratizuje, da smenimo režim i krenemo nekim novim putem – zaključuje Medojević za „Sputnjik“.\nMilo Đukanović je diktator. Diktature se ruše samo oružjem.


BiH i Svetska banka potpisali ugovor o zajmu od 56 miliona evra | Novine Toronto\nBiH i Svetska banka potpisali ugovor o zajmu od 56 miliona evra\nZamenik predsedavajućeg Saveta ministara BiH i ministar finansija i trezora Vjekoslav Bevanda potpisao je sa šefom Kancelarije Svetske banke u BiH Emanuelom Salinasom ugovor o zajmu u vrednosti 56 miliona evra u okviru Projekta pružanja podrške za oporavak mikro, malih i srednjih poduzeća (MSME) za saniranje posledica pandemije korona virusa.\nMinistar Bevanda naglasio je da će potpisivanjem ovog ugovora o zajmu biti omgućeno da Međunarodna banka za obnovu i razvoj sredstva dodeli razvojnim bankama u oba entiteta, putem kojih će biti finansirane aktivnosti preduzeća koja budu ispunjavala uslove.\nPrema njegovim rečima, Federaciji BiH će pripasti 60 odsto tih sredstava, odnosno 33,6 miliona evra, a 40 posto Republici Srpskoj, odnosno 22,4 miliona evra.\nRok otplate je 15 godina, uz pet godina grejs perioda.\nPrema ovom ugovoru, projekat će u Federaciji BiH sprovoditi Razvojna banka FBiH i Federalno ministarstvo razvoja, preduzetništva i obrta, dok će u Republici Srpskoj projekt sprovoditi Investiciono-razvojna banka (IRB) i Ministarstvo privrede.\nCilj ovog projekta, koji se zatvara 31. decembra 2024. godine, je jačanje sistema javnog zdravstva i pružanja socijalne pomoći najugroženijim grupama pogođenim pandemijom u Bosni i Hercegovini, saopšteno je iz Ministarstva finansija i trezora BiH.


Najbolji broker u pacifičkoj Aziji 2015 prema šangajskom For...\nNajbolji broker u pacifičkoj Aziji 2015 prema šangajskom Forex Expo-u\nLeta 2015. godine, Šangaj je bio domaćin velikog finansijskog događaja, šangajskog Forex Expo-a.\nŠangajski Forex Expo 2015 je jedan od najprestižnijih događaja u finansijskoj industriji. Trgovci, maloprodajni i institucionalni investitori, brokerske kompanije i njihovi partneri tradicionalno učestvuju u ovoj manifestaciji.\nTokom manifestacije se ocenjuju najbolji provajderi naprednih usluga i proizvoda na Forex-u koji na taj način stiču dodatna priznanja.\nKompanija InstaForex je na šangajskom Forex Expo-u 2015. godine osvojila prvu nagradu u kategoriji - najbolji broker u pacifičkoj Aziji za 2015. godinu.\nJoš jedan trofej u našoj kolekciji zasluženih nagrada dokazuje da je InstaForex pouzdan partner hiljadama klijenata iz azijskih zemalja. Poštena pobeda na šangajskom Forex Expo-u 2015 još jednom potvrđuje da InstaForex i dalje uživa poverenje trgovaca na veoma konkurentom tržištu.


Molten lopta za košarku GG 7 X BGG7X cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nMolten lopta za košarku GG 7 X BGG7X cene\nTrenutno nemamo slike za Molten lopta za košarku GG 7 X BGG7X\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Molten lopta za košarku GG 7 X BGG7X po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Molten lopta za košarku GG 7 X BGG7X na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Lopte cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Molten Lopte, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Molten lopta za košarku GG 7 X BGG7X sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Molten lopta za košarku GG 7 X BGG7X. Pre kupovine, podatke za Molten lopta za košarku GG 7 X BGG7X proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Zamjenica predsjedatelja Vijeća ministara i ministrica vanjskih poslova Bosne i Hercegovine dr. Bisera Turković tokom posjete Bihaću razgovarala o migrantskoj krizi i izgradnji zračne luke\nZamjenica predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministrica vanjskih poslova Bosne i Hercegovine dr. Bisera Turković je 29. septembra 2020. godine posjetila Bihać i aerodrom u ovom gradu koji je u izgradnji, te se sastala sa gradskim i entitetskim zvaničnicama u Krajini.\nMinistrica Turković se sastala sa gradonačelnikom Bihaća Šuhretom Fazlićem, a sastanku je prisustvovao i federalni ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Šemsudin Dedić.\nRazgovarano je o migrantskoj krizi koja je najviše pogodila ovaj dio Bosne i Hercegovine, ali i problemima koje pojedini migranti izazivaju u Bihaću. Ministrica Turković je navela da je pitanje migrantske krize problem cijele države, te da je potrebno uložiti dodatne napore kako bi se ovaj problem riješio, a posebno smanjio pritisak na Bihać i druge općine u Krajini. Gradonačelnik Fazlić je kazao da je za Bihać važno da država BiH uloži veće napore u povratku migranata u njihove matične države.\nNa sastanku je zatraženo od ministrice Turković da pomogne u olakšavanju kretanja preko graničnog prelaza Izačić i Bosanski Novi. Navedeno je da turisti koji dolaze u Hrvatsku koriste prenoćište u Bihaću, te je potrebno smanjiti njihovo zadržavanje na granici, ali i zadržavanje stanovnika Krajine iz inostranstva koji dolaze u posjetu domovini.\nMinistrica Turković je potom, zajedno sa ministrom Dedićem i gradonačelnikom Fazlićem posjetila aerodrom u Bihaću koji je u izgradnji. Direktor Javnog preduzeća Aerodrom Bihać Adnan Bajrić upoznao je ministricu Turković da je Gradsko vijeće krajem 2015. godine osnovalo ovo preduzeće, ali i o poduzetim aktivnostima i radovima koji su do sada urađeni, a koji uključuju i izgradnju testne piste.\nBajrić je istakao da očekuju da Vlada FBiH preuzme nadležnosti sa nivoa Grada, te da finansira ili se kreditno zaduži, kako bi izgradila ovaj projekat, čime bi podržala razvoj privrede i turizma. Naveo je da bi ovaj projekat, ukoliko se ispune svi potrebni uslovi, mogao biti realizovan u naredne tri godine.\nMinistrica Turković je kazala da se radi o važnom projektu za našu zemlju, te da će pomoći u skladu sa svojim mogućnostima, ali i u Bosni i Hercegovini i svijetu lobirati za pomoć u izgradnji aerodroma. Dodala je da je Krajina, posebno rijeka Una, privlačna za turiste iz cijelog svijeta, te da je ovaj dio naše zemlje veliki turistički potencijal. Zbog toga je važna izgradnja aerodroma, ali i zbog bh. građana koji žive u inostranstvu i dolaze u posjetu BiH.


Bilčik: Šolcova izjava o uzajamnom priznanju Srbije i Kosova nije zvaničan stav EU - Radio Sto Plus\nBilčik: Šolcova izjava o uzajamnom priznanju Srbije i Kosova nije zvaničan stav EU\nSpecijalni izvestilac Evropskog parlameta za Srbiju Vladimir Bilčik izjavio je danas da izjava nemačkog kancelara Olafa Šolca (Scholz) o uzajamnom priznanju Srbije i Kosova kao uslovu za napredak u evrointegracijama ne predstavlja zvaničan stav Evropske unije.\nBilčik, čiji je izveštaj o Srbiji danas usvojio Spoljnopolitički odbor Evropskog parlamenta (AFET), rekao je za televiziju Insajder da dijalog Beograda i Prištine treba da dovede do jasnih odnosa dve strane koji će biti bazirani na sveobuhvatnom i pravno obavezujućem sporazumu.\n„Zvaničan stav EU, i mislim da je to jasno pokazano u mom izveštaju, jeste da je ključna normalizacija odnosa Beograda i Prištine, zasnovana na dijalogu kojim posreduje EU“, rekao je Bičkik u emisiji Marker.\nNaveo je da se u danas usvojenom izveštaju kao opcija pominje i međusobno priznanje, ali da zbog toga „nije srećan“.\n„Pominje se potencijalno međusobno priznanje i u mom izveštaju, ali to se odnosi na većinsko mišljenje koje pokazuje da je većina država članica EU priznala Kosovo. Ja nisam srećan zbog tog dela mog izveštaja, iskreno, nisam želeo da to bude u njemu, ali živimo u demokratiji i većina odlučuje“, dodao je Bilčik.\nU izveštaju o Srbiji pozdravlja se činjenica da je članstvo u EU strateški cilj zemlje, ali se i izražava žaljenje zbog nedovoljnog napretka, čak i nazadovanja po pitanjima ključnim za pristupanje Uniji. U izveštaju se takođe duboko žali što se Srbija nije pridružila sankcijama koje je EU uvela Rusiji zbog invazije na Ukrajinu i pozivaju vlasti u Beogradu da se pod hitno usklade sa odlukama Unije protiv Moskve.\nBilčik je za Insajder rekao i da se proces evrointegracija ne tiče samo jednog pitanja, ali da će odnos Beograda prema uvođenju sankcija Rusiji sigurno biti važno pitanje za države članice EU.\n„To ne znači da je to jedino i odlučujuće pitanje, ali znači da je veoma važno pitanje koje će države članice gledati, kao i Evropski parlament. Lopta je u rukama naših srpskih partnera, znam da odluka s kojom se Srbija suočava nije laka“, naveo je Bilčik.\nPredstavnica OEBS: Podržavaćemo aktivnosti na unapređenju medijske scene u...\nPSG postao punopravni član Liberalne internacionale\nSijarto doputovao u Banjaluku na sastanak sa Dodikom


ce BUDIMO REALNI! Cvijanović: Izetbegovićeva priča o autoputu je nerealna\nBUDIMO REALNI! Cvijanović: Izetbegovićeva priča o autoputu je nerealna\n"Kada sve to saberete u kilometre, cijene i iznose, onda vidite da to nije baš tako sjajno", rekla je premijerka RS-a.\nFOTO: Cvijanović (N1)\nPredsjednica Vlade entiteta Republika Srpska Željka Cvijanović izjavila je da je Vlada opredijeljena da se brzi putevi i autoputevi grade svugdje u BiH gdje je to moguće, ali da je nerealan način na koji se javnosti predstavlja priča o početku izgradnje autoputa Sarajevo-Beograd.\nKomentarišući izjavu bošnjačkog člana Predsjedništva BiH Bakira Izetbegovića da je izgradnja autoputa Sarajevo-Beograd dogovorena i da će početi ove godine, Cvijanović je rekla novinarima u Banjaluci da je to više jedna dobra priča za javnost, prenijela je RTRS.\nOna je navela da bi voljela da priča o brzim putevima i autoputevima bude realnost, ali da u to nije sigurna, jer je riječ o projektima ogromne vrijednosti.\n"Mislim da treba da utvrđujemo prioritet po prioritet i tako realizujemo te projekte. Pri tome, finansiranje ukupnih projekata brzih puteva i autoputeva zahtjevat će kombinaciju različitih sredstava, investitora i kreditora, počev od Evropske banke za obnovu i razvoj, Evropske investicione banke i drugih", objasnila je Cvijanović.\nOna je navela da se u operativnom, političkom, ustavnom i svakom drugom smislu mora voditi računa o nadležnostima entiteta, koja su jasna, kao i da se ne preuzimaju obaveze u ime Predsjedništva BiH ukoliko nije postignut zajednički stav te institucije.\n"Kada je riječ o nedavnom sastanku (Izetbegovića sa predsjednicima Srbije Aleksandrom Vučićem i Turske Recepom Tayyipom Erdoganom u Istanbula), nemam ništa protiv da neko to radi i dogovara određene stvari, ali kada je riječ o institucionalnom postupanju, onda se zna kako se postupa", istakla je Cvijanović.\nOna je dodala da se ne može reći - "gradićemo put", a da se ne poštuju entitetske vlade i resorna ministarstva koji u tom smislu imaju svoje planove i usvojene transportne strategije.\nČlan Predsjedništva Bakir Izetbegović rekao je u srijedu da bi izgradnja autoputa Sarajevo-Beograd mogla da počne krajem ove godine i da bi već iduće sedmice u BiH trebalo da dođe važna delegacija Turske.


Marko Jonjev: Zrenjaninac koji polako ostvaruje san o reprezentaciji - Portal 105.rs\nNaslovnaZrenjaninZR SportMarko Jonjev: Zrenjaninac koji polako ostvaruje san o reprezentaciji\nMarko je sedamnaestogodišnji Zrenjaninac koji je svoje vreme posvetio lopti i golovima. Od prvog treninga sanja o nacionalnom dresu. San je počeo da se ostvaruje, jer je ovog proleća postao deo futsal reprezentacije Srbije.\nKada je imao šest godina, na prvi trening Marka je odveo deda Ljuba. Međutim, i pre toga, pored oca i strica koji su u mladosti igrali fudbal, interesovanja za ovaj sport nije falilo.\nSvoje prve fudbalske korake napravio je u fudbalskoj akademiji “Bambi”. Posle je stigao do kluba malog fudbala “SAS”, gde mu je trener bio Ivan Mandić, kome, kako Marko kaže, duguje najveću zahvalnost.\nSada je član kadetske selekcije FK “Radnički” Zrenjanin i deo vrlo talentovane generacije koju predvodi Vladimir Grbušić.\nMarko u dresu Radničkog (foto: privatna arhiva)\nOduvek sam voleo i mali fudbal. Već sa šest godina sam bio redovan na tribinama, kada je igrao “SAS”. Uzori su mi bili Joca Blažić, Aleksandar Tomin i Vasa Vojnović. Zamišljao sam da ću igrati kao oni. Imao sam sreću da mi posle budu i treneri i nadam se da su sada ponosni na mene – priča ovaj sedamnaestogodišnjak.\nMarko pohađa Srednju poljoprivrednu školu i trudi se da školske obaveze ne zanemaruje. Vrlo je posvećen treninzima i vežbanjem, posebno nakon ovog poziva reprezentacije, tako da sve slobodno vreme odlazi na fudbal. Iako ne stiže baš mnogo da se druži i izlazi, Marko kaže da ima veliku podršku drugova. Takođe, velika podrška u onome što radi i voli mu je i razredni starešina, koji kao bivši sportista, ima razumevanja za Markove obaveze na terenu. Naravno, najveća podrška Marku su roditelji i porodica uopšte.\nIz futsal reprezentacije su me pozvali na testiranje. Prvo su odabrali igrače iz Vojvodine, trenirali smo u Novom Bečeju, a onda se to proširilo i na celu Srbju. Našao sam se na spisku sa još 31 igračem, a onda su me pozvali u Smederevo, gde sam bio jedini Zrenjaninac. Nakon još jednog testiranja ušao sam među 16 najboljih i tako postao deo futsal reprezentacije Srbije – kaže Marko.\nTestiranje u Novom Bečeju, Marko donji red, treći s desna (foto: privatna arhiva)\nReč je o U19 selekciji, koja će se okupiti početkom leta, kada se završi takmičarski deo u domaćim ligama. Zbog toga što futsal u Srbiji još uvek nije tako dobro razvijen, posebno u mlađim selekcijama, većina igrača dolazi iz klubova velikog fudbala.\nReč je o dva različita sporta, ali sa istim osnovama. U Smederevu su očigledno, na tim tehničko-taktičkim vežbama, koje svaki fudbaler i futsaler mora da zna, zaključili da sam dovoljno dobar i stavili me na spisak – primećuje Marko.\nTestiranje u Smederevu, Marko donji red, četvrti s leva (foto: privatna arhiva)\nOkupljanjem reprezentacije počeće ciklus priprema za kvalifikacije za naredno Evropsko prvenstvo. Iako je, samim tim što je postao deo reprezentacije, delimično ostvario svoj san, Marko naravno sanja da igra zvanične utakmice, u dresu Srbije. Kaže da bi svoj san potpuno ostvario kada bi za nacionalni tim igrao pred publikom u rodnom Zrenjaninu.\nMi mu želimo da se sve zamišljeno ostvari!


Sarajevski Spartanci pobijedili Greenhornse u Bjelovaru - Klix.ba\nHrvatska football liga\nSarajevski Spartanci pobijedili Greenhornse u Bjelovaru\n21.10.2018. u 16:30\nKAF Sarajevo Spartans upisao je pobjedu u 3. kolu Hrvatske football lige protiv ekipe Bjelovar Greenhorns.\nZa Sarajlije se put od 756 kilometara u jednom danu itekeko isplatio, posebno imajući u vidu da su se morali susreti sa ekipom koja ima isti omjer pobjeda i poraza kao i Spartanci (1-1) te da će ishod utakmice ovisiti o odličnim odbranama oba tima.\nEkipe su uspjele odbraniti svoje end zone cijelo prvo poluvrijeme te se na prve poene moglo računati tek na kraju treće četvrtine kad su Spartanci zahvaljujući svojoj odličnoj trkačkoj igri poveli sa 6:0. Odbrana gostujućeg tima je bila na vrhuncu zadatka pa su dvije presječene lopte napada Bjelovara u posljednjoj četvrtini omogućile Spartancima da postignu još dva polaganja i postave konačan rezultat od 20:0.\nUtakmica se odigrala na Gradskom stadionu u Bjelovaru, a domaći su bili na visini zadatka u promociji i osiguravanju odličnih uvjeta za odigravanje jedne utakmice američkog fudbala.\nFer i korektnu utakmicu uz obostrano poštovanje, ekipe su iskoristile kako bi postale dijelom pokreta podizanja svijesti o karcinomu dojke te skrenule pažnju na sve veći problem koji ova bolest predstavlja u našem društvu.\nPrema zvaničnim podacima u Hrvatskoj od ove bolesti godišnje oboljeva više od 2.500 žena, dok je u Bosni i Hercegovini taj broj nezvaničan i radi se o pretpostavci da više od 500 žena svake godine izgubi bitku protiv ove opake bolesti.\nIako se radi o maloj gesti, obje ekipe se nadaju većim naporima u zajedničkom kreiranju korisnog i odgovornog društva pa su istakle svoju spremnost da budu na strani onih kojima ova bolest čini život težim.\nSpartanci su izrazili zahvalnost Bjelovar Greenhornsima na ideji i inicijativi, kao i pokretu Race for the Cure BiH na saradnji, koja će se nastaviti u što skorijem periodu.\namerički fudbal KAF Sarajevo Spartans Hrvatska football liga Bjelovar Greenhorns\nSarajevski Spartanci u prvom BH Bowlu savladali tuzlanske Saltminerse\n03.12.2018. u 14:53\nSarajevski Spartansi i tuzlanski Saltminersi u nedjelju igraju za prvaka BiH\n29.11.2018. u 11:11\nPrijenosi uživo fudbalskih i bejzbol utakmica povećali prihode Twittera\n28.10.2018. u 07:43\n21.10.2018. u 16:31\nOlimpik na Otoci rutinski savladao Jedinstvo\n21.10.2018. u 16:19\nKvitova pobijedila Collins i izborila finale Austalian Opena\nDžanan Musa na treningu pogodio 12 uzastopnih trica


Ponovo pauza u dijalogu Beograda i Prištine, nije poznat datum sledećeg sastanka | Radio Kosovska Mitrovica\nPonovo pauza u dijalogu Beograda i Prištine, nije poznat datum sledećeg sastanka\n26. December, 2020 21:26 |\nJoš nije utvrđen datum nastavka dijaloga između Kosova i Srbije, koji je obustavljen zbog pandemije, ali i pada kosovske vlade, piše Gazeta Ekspres.\nOvaj medij navodi da “iako u Vladi Kosova kažu da će se uključiti u to pitanje, posmatrači insistiraju na tome da dijalog u ovom trenutku treba obustaviti jer posle pada Vlade i raspuštanja Skupštine više nema nikoga ko bi nadgledao proces.\nOsim što je izazvala pad vlade koju je predvodio Avdulah Hoti, odluka Ustavnog suda o punovažnosti glasanja poslanika Etema Arifija, koje je bilo presudno za formiranje izvršne vlasti, obustavila je važan proces za Kosovo.\nReč je o dijalogu između Kosova i Srbije, procesu koji prema posmatračima i analitičarima ne bi trebalo da se nastavi u trenutnoj situaciji na Kosovu.\nŠto se tiče pitanja suspendovanja dijaloga između Kosova i Srbije, portparolka vlade Antigona Badžaku rekla je da će premijer poštovati odluku Ustavnog suda.\n“Jasno je rekao da će bez ikakvog sporenja poštovati odluku i vlada će ispuniti sve predviđene obaveze“, rekla je ona.\nIako je vlada obećala da će nastaviti da radi u okviru zakonskih nadležnosti izvršne vlasti, posmatrači tog procesa tvrde da dijalog ne može da se nastavi bez formiranja kosovskih institucija.\nVioleta Hadžoli, nadzornica procesa dijaloga iz Demokratskog instituta Kosova, rekla je da dijalog ne može da se nastavi bez nadzora Skupštine.\n“Verujem da neće biti dijaloga Kosova i Srbije dok se na Kosovu ne izaberu vlada, predsednik i nova skupština. Iako imamo vladu na dužnosti, dijalog neće moći da se nastavi, jer će ovih dana biti raspuštena Skupština, koja je ustavna institucija koja nadgleda spoljnu politiku, u ovom slučaju dijalog, koji se ne može nastaviti bez skupštinskog nadzora“, rekla je Hadžoli.\nArber Fetahu iz Grupe za političke i pravne studije misli da bi suspenzija dijaloga bila pravo rešenje u ovoj situaciji.\n“Verujem da će to uticati na obustavu dijaloga i u ovoj situaciji bi suspenzija dijaloga bila pravi korak, jer bi pozicija Kosova bila izuzetno oslabljena odlazećom vladom, koju je srušio Ustavni sud. Međutim, ostaje da se vidi kako će se vlada Kosova ponašati u odnosu na novonastalu situaciju“, rekao je Fetahu.\nPrema njegovim rečima, bilo koji sastanak predstavnika Kosova i Srbije u Briselu tokom ovog perioda bio bi degradacija kosovske pozicije u dijalogu.\n“Nema smisla da se dijalog nastavi sa vladom koju je Ustavni sud proglasio nelegalnom. Svaki sastanak u Briselu od sada bio bi degradacija kosovske pozicije u ovom dijalogu. Odluke i radnje vlade u ovom procesu osporili bi svi, uključujući i narednu vladu, ma kakva ona bila. Srbija bi iskoristila ovu krhkost kosovske strane da nametne svoju poziciju u dijalogu“, dodao je on.\nIzmeđu Kosova i Srbije, pod posredovanjem Evropske unije, 2011. započet je proces dijaloga. Prekinut je na 20 meseci krajem 2018. godine zbog takse od 100 posto koje je Kosovo uvelo na proizvode iz Srbije i Bosne i Hercegovine, pa je nastavljen u julu 2020. godine, kada su održani sastanci na visokom nivou između kosovskog premijera Avdulaha Hotija i predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nJoš jedan sastanak na tom nivou održan je u septembru, ali se u poslednje vreme Hoti i Vučić nisu sastajali. EU je navela da sastanci na političkom nivou nisu održani zbog pandemije koronavirusa, dok su oni na ekspertskom nivou nastavljeni.\nDijalog je prekinut tokom rasprave na nivou stručnjaka o imovinskim i finansijskim potraživanjima.\nIzvor: Kosovo online / Gazeta eskpres


SLOVENIJA: Intelektualci traže Pahorovu ostavku zbog ksenofobne izjave o Turskoj i Ukrajini - IZDVOJENO.ba\nNapravio bih jasnu granicu između zapadnog Balkana na jednoj, te Turske i Ukrajine na drugoj strani, rekao slovenski predsjednik\nObjavljeno 12. Septembra 2019. 07:28\n“Napravio bih jasnu granicu između zapadnog Balkana na jednoj, te Turske i Ukrajine na drugoj strani. Lično zagovaram poseban status Ukrajine i Turske, te punopravno članstvo u EU-u za države zapadnog Balkana”, kazao je Pahor prošle sedmice na jednom od panela Bledskog strateškog foruma, prenosi Fena.\n“Predsjednik države si je na Bledu priuštio neprimjerenu, nerazumnu i ksenofobnu, a za Sloveniju politički i diplomatski izuzetno štetnu izjavu”, navode potpisnici bliski ljevici i centru.\n“Ne samo da je Pahor odbacio svoje ranije službene izjave o podršci europskoj perspektivi Turske nego je i “prekoračio svoje ovlasti” predsjednika Slovenije koja je članica EU-a“, pišu potpisnici s prvopotpisanim sociologom Slavkom Spichalom i filozofom Borisom Vezjakom, prenosi Fena.\n“Predsjednik Pahor ponovno se iskazao kao sasvim nevjerodostojan političar, onaj koji ne može imati povjerenje slovenskih državljanki i državljana, evropskih i međunarodnih partnera”, pišu.\nUpozoravaju da se Pahor takvim stavom svrstao među “populističke” političare u svijetu, a zatvaranje vrata EU-a za nove članice može samo ojačati uspon autoritarizma u državama koje su sada otvorene za evropsku perspektivu.


Omladina iz Srbije u trci za nagradu „Mlada hrabrost” - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Omladina iz Srbije u trci za nagradu „Mlada hrabrost”\nAmbasada Švedske u Beogradu i Centar za razvoj kulture dečjih prava raspisali su konkurs za dodelu nagrade „Mlada hrabrost“ koja predstavlja međunarodno priznanje koje se dodeljuje mladima za „hrabri moralni čin, dobro delo koje su učinili za druge ljude, svoju zajednicu ili društvo“, navodi se u saopštenju.\n0Piše: Danas Online 01. marta 2021. 15.49\nNominacije sa podacima o kandidatu i kratkim obrazloženjem možete slati do 15. marta 2021. godine na adresu ambassaden.belgrad@gov.se.\nPravo učešća u nominacijama imaju mladi uzrasta od 13 do 20 godina.\nOve godine nagrada „Mlada hrabrost“ prvi put se dodeljuje na međunarodnom nivou.\nPokrenuta je u Švedskoj 2015. godine na inicijativu Raul Valenberg akademije sa ciljem da se promoviše delovanje mladih koje doprinosi da svet u kome živimo bude humaniji i pravedniji.\n„Nagrada „Mlada hrabrost“ dodeljuje se u čast Raula Valenberga, koji je kao švedski diplomata u Budimpešti tokom Drugog svetskog rada spasio nekoliko desetina hiljada Jevreja od deportovanja u nacističke koncentracione logore. Humano nasleđe ovog velikog čoveka i simbola moralne hrabrosti, za koga ’nije postojao drugačiji izbor’ od toga da ’učini sve što je u granicama ljudske moći’ da bi spasio što više ljudi, danas je inspiracija i podsticaj za svakog od nas da u sebi pronađe moralnu hrabrost i učini dobra dela“, rekao je ambasador Švedske u Srbiji Jan Lundin.\nNosioci kampanje za nominovanje mladih iz Srbije i promociju ove nagrade su Ambasada Švedske u Beogradu i C31 – Centar za razvoj kulture dečjih prava, a uz podršku Švedskog instituta i Raul Valenberg akademije iz Stokholma.\nPrilika da mladi iz Srbije, zajedno sa vršnjacima iz pet evropskih zemalja učestvuju u ovoj značajnoj nagradi rezultat je višegodišnje uspešne saradnje između Ambasade Švedske i C-31 u oblasti promocije aktivne uloge mladih u građenju demokratskog društva. Projekti „Cube – svako može da učini promenu“ i „Raul Valenberg – Budi nosilac promene“ realizovani su tokom prethodne četiri godine u šest gradova u Srbiji u partnerstvu sa sedam osnovnih i srednjih škola i šest lokalnih i nacionalnih institucija kulture.\nTokom projekata, zahvaljujući kojima se i Srbija našla u trci za nagradu, učestvovalo je više od 350 đaka i 50 nastavnika i nastavnica osnovnih i srednjih škola.\n„Ovogodišnja nagrada „Mlada hrabrost“ je nastavak i veliko priznanje za uspešno bavljenje pitanjima ljudskih prava, humanosti, solidarnosti i moralne hrabrosti u okviru projekata koje smo kao C31 realizovali sa ambasadom Švedske, a uz podršku Švedskog instituta i Raul Valenberg akademije. Drago nam je što smo deo ove značajne inicijative i verujemo da će među mladima u Srbiji biti jedan od ovogodišnjih nosilaca priznanja ’Mlada hrabrost’, rekla je Aleksandra Stamenković iz C31 – Centra za razvoj kulture dečjih prava.\nOna je dodala da je to i dobra prilika da se govori o vrednostima i da se istaknu humana dela mladih kojima oni doprinose društvu.\nAmbasada Švedske, Centar za razvoj kulutre dečijih prava, KonkursBeograd\nDva nastavnika iz Srbije u konkurenciji za Yidan nagradu


Vesti online / Sport / Košarka / ABA: Budućnost čuva tron, "đetići" ispili Cedevitu\nABA: Budućnost čuva tron, "đetići" ispili Cedevitu\nU derbiju 8. kola ABA lige Budućnost je u Podgorici savladala Cedevitu sa 66:60 (23:16, 11:19, 13:12, 19:13) i tako sačuvala prvo mesto na tabeli pošto jedina ima sedam trijumfa, dok je Cedevita upisala treći poraz i sada je na deobi trećeg mesta sa Partizanom.\naba-liga.com/KK Budućnost VOLI\nDetalj sa meča u Podgorici\nU ne toliko lepom meču, gde su ekipe pogađale i promašivale u serijama na kraju su se bolje snašli domaći koji su sredinom poslednje deocnice došli do velikih +9 (57:48) što im je bilo dovoljno za trijumf.\nIstina, gosti su uspeli da priđu na samo poen zaostatka nakon što je trener Zdovc na teren poslao nisku petorku bez centra, ali ona mu nije donela preveliku produkciju u napadu koliko je bila hendikep u odbrani.\nGordić je sa 13 poena bio najefikasniji kod pobednika, a po 11 su dodali Barović i Gibson. Slična situacija je bila i na drugoj strani gde je Krušlin ubacio 15, a Nikols i Marfi po 11 poena, ali su imali slabiju podršku saigrača.


Iseljenje u Bloku 72 na Novom Beogradu nije u skladu sa standardima ljudskih prava\nPovodom završetka iseljenja neformalnog romskog naselja u Bloku 72 na Novom Beogradu obaveštavamo javnost da ni ovo iseljenje nije sprovedeno u skladu sa međunarodnim standardima koji obavezuju Republiku Srbiju, pre svega Međunarodnim paktom o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima i Međunarodnom konvencijom o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije.\nPostupak iseljenja neformalnog naselja u Bloku 72 u kojem su živele 33 romske porodice otpočeo je uručivanjem rešenja o rušenju objekata u roku od jednog dana. Nakon toga, Zaštitnik građana pokrenuo je postupak kontrole zakonitosti i pravilnosti rada organa koji su nadležni za sprovođenje iseljenja. U svojoj preporuci, Zaštitnik građana je utvrdio da je „država preko svojih organa, a na osnovu zaključka Vlade RS, protivno strateškim dokumentima, nacionalnim i međunarodnim standardima, radi izgradnje stambeno poslovnog objekta, počela sa prinudnim raseljavanjem romskih porodica u ulici dr Ivana Ribara u Bloku 72 na Novom Beogradu.“\nUprava za ljudska i manjinska prava, nakon preporuke Zaštitnika građana formirala je Radnu grupu koja je imala zadatak da pronađe rešenje za adekvatno stambeno zbrinjavanje stanovnika neformalnog naselja u Bloku 72 i organizuje konsultacije sa stanovnicima naselja. Ipak, rezultat je izostao pre svega jer interno raseljenim licima nije obezbeđen adekvatan alternativni smeštaj. Neuspeh procesa iseljenja još jednom je pokazao da je neophodno hitno preduzeti mere kojima bi se garantovala zaštita ljudskih prava prilikom iseljenja.\nMeđunarodni standardi jasno propisuju da iseljenja ne smeju da rezultiraju time da pojedinci ostanu bez krova nad glavom. Ipak, jedan deo porodica iz naselja u Bloku 72 ostao je na ulici. To su mahom interno raseljena lica sa Kosova, koja nisu bila smeštena u kolektivnim centrima od 1999. godine. Većina njih je tokom postupka iseljenja smatrana licima koja su ostvarila povratak na Kosovo. Zbog toga im je ponuđen privremeni smeštaj u trajanju do tri nedelje u kolektivnim centrima, nakon čega bi trebalo da se vrate na Kosovo iako je proces njihovog povratka neodrživ. Bez krova nad glavom ostale su, između ostalih, porodica pravno nevidljivih lica, porodica sa detetom mlađim od mesec dana i trudnica u devetom mesecu trudnoće sa suprugom i dvoje dece.\nJoš jednom pozivamo vlasti Republike Srbije:\nda hitno obustave praksu prinudnih iseljenja neformalnih naselja;\nda u najkraćem roku otpočnu sa izradom propisa koji bi regulisali postupke iseljenja neformalnih\nnaselja u skladu sa međunarodnim standardima;\nda što pre javnosti predstave plan raseljavanja neformalnog naselja Belvil;\nda preduzmu sve korake kojima bi se obezbedilo poštovanje ljudskih prava prilikom iseljenja;\nda sprovedu mere za unapređivanje stambenih uslova Roma predviđene Strategijom za\nunapređivanje položaja Roma u Republici Srbiji.


PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O POLICIJI: EFIKASNIJA ORGANIZACIJU MUP I POSTUPANJE U SLUčAJEVIMA PRIJAVE NESTAIH LICA, KAO I HITNO REAGOVANJE U SITUACIJAMA POVEćANOG RIZIKA, PROMENJEN NAčIN ZA PENZIONISANJE\nSkupština Srbije počela je 14. jula 2015. raspravu o Predlogu zakona o izmenama i dopunama Zakona o policiji.\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović naveo je, na sednici parlamenta, da se donošenjem ovih izmena najviše doprinosi većoj zaštiti, bržoj potrazi za nestalima i poboljšanju procesa upravljanja.\nStefanović je rekao da je deo zakona izmenjen i zbog pretnji terorističkim napadima, i da je zbog toga promenjen način za angažovanje jedinica u takvim slučajevima.\nOn je naveo da ministarstvo predlaže stvaranje samo jedne jedinice za borbu protiv terorizma i pojasnio da je Srbija do sada u takvim slučajevima imala protivterorističku jedinicu, specijalnu antiterorističku jedinicu i Žandarmeriju.\nStefanović je pojasnio da Ministarstvo predlaže ukidanje protivterorističke jedinice i objedinjavanje ljudi u specijalnu antiterorističku jedinicu, koja će zadržati ime SAJ, a u kojoj će biti oni sa najboljim rezultatima.\nMinistar je rekao da će izmene i dopune zakona omogućiti karijerno napredovanje za zaposlene u MUP-u, kroz praćenje kvaliteta rada zaposlenih, i dodao da će se promeniti način za penzionisanje u pojedinim slučajevima.\nMinistar je naveo da je u MUP-u u toku formiranje sektora za ljudske resure koji treba da doprinese boljoj iskorišćenosti postojećih ljudskih kapaciteta i specijalističkih znanja na izvršavanju zadataka. Predviđeno je, kako je dodao, i osnivanje sektora za međunarodnu saradnju i strateško planiranje koji će se baviti i planiranjem procesa evropskih integracija.\nPredvđen je i pravni osnov za bezbednosnu proveru na osnovu zahteva drugih organa, kao i da bezbednosnu proveru koju će sprovesti MUP mogu zatražiti detektivske agencije, Uprava carina, Poreska uprava.\nPredložene izmene zakona, kako navodi ministar, stvaraju osnov za penzionisanje određenog broja zaposlenih u MUP koji imaju 52 godine i najmanje 30 godina na poslovima povećanog rizika, a koji nemaju beneficirani radni staž.\nStefanović je dodao da je novi zakon o policiji u potpunosti gotov, da je u procesu prevođenja, kako bi bio poslat na proveru Evropskoj komisiji. Nakon dostavljanja mišljenja EK biće upućen Vladi, a potom i parlamentu gde će biti razmatran u redovnom postupku.\nRok za donošenje novog zakona, kako je naveo, je decembar 2015. godine, što je i obaveza iz Akcionog plana za pridruživanje EU.\nIzvor: Vebsajt Beta, 14.07.2015.


Tužilaštvo naredilo privođenje 15 odgovornih za nasilje?\nI. Đ. 30. aprila 2017. 08:27\nPrema nezvaničnim izvorima iz Ministarstva unutrašnjih poslova Makedonije i Osnovnog javnog tužilaštva (OJO), tužilaštvo je sinoć dalo naredbu da se privede 15 osoba koje su učestvovale u neredima u Sobranju, prenose makedonski mediji.\nKada budu pronađeni, osumnjičeni će biti odvedeni u policiijsku stanicu i pred istražnog sudiju i za njih će najverovatnije biti tražen pritvor, navode mediji.\nTakođe prenose i da je Ministarstvo unutrašnjih poslova uputilo pismo Osnovnom javnom tužilaštvu u kome traži da pozovu na saslušanje i odrede mere protiv četiri lica za koja postoji evidencija da su bili predvodnici nasilja u Sobranju.\nOsnovno javno tužilaštvo u Skoplju saopštilo je juče da u komunikaciji sa Ministarstvom unutrašnjih poslova vrši identifikaciju učesnika u neredima u Sobranju u četvrtak uveče, javila je MIA.\nDežurni javni tužioci su najavili da će redovno izveštavati o toku procesa, a po prijemu informacija preduzimati konkretne korake i mere.\nBrutalna akcija Zapada prelazi na sledeću zemlju


U akciji kontrole saobraćaja na području PU Zvornik kažnjeno 285 vozača zbog brze vožnje i 24 zbog nerigstrovanih vozila – Zvornicki.ba\nU ovoj akciji, na području Policijske uprave Zvornik kontrolisana su 592 učesnika u saobraćaju, prilikom čega je evidentirano 435 počinjenih prekršaja.\nOd navedenog broja, zbog prekoračenja brzine kretanja evidentirano je 285 prekršaja. Evidentirana su i 24 prekršaja u vezi sa učešćem u saobraćaju neregistrovanih vozila. Iz saobraćaja je isključeno 11 vozila zbog neregistrovanosti.\nPored toga, evidentirano je i 126 ostalih prekršaja po drugim osnovama iz oblasti bezbjednosti saobraćaja.\nAkcijacrna hronikaPodrinjePolicijaPolicijska uprava ZvorniksaobracajZvornik


HomeEkonomijaSastanak o minimalcu bez dogovora, sledeći u ponedeljak\n17/08/2021Redakcija BALKAN TVEkonomija, Vesti, za slajder0\nSekretar Veća Saveza samostalnih sindikata Srbije (S S S S) Zoran Mihajlović rekao je Tanjugu posle sastanka da ne veruje da će se poslodavci i sindikati približiti dogovoru i da će verovatno, kao i do sada, država morati da da konačni sud.\n„Nakon prvog sastanka, kao što je i očekivano, svi su ostali pri nekim svojim stavovima. Poslodavci su ostali pri tome da povećanje treba da bude onoliko koliko privreda može da izdrži, oko šest odsto. Ministarstvo finansija se još nije izjasnilo o minimalnoj ceni rada”, rekao je Mihajlović.\nNaveo je da su predstavnici Ministarstva finansija izneli statističke podatke makroekonomskih kretanja od prošle i ove godine, kao i predviđanje za sledeću godinu.\nMihajlović kaže da su sindikati izneli stav da se ispoštuje dogovor od pre četiri godine, a to je da se minimalna potrošačka korpa i minimalna cena rada izjednače.\n„Tako da smo svi ostali kod svojih stavova. Sledeći sastanak je zakazan za 23. avgust, a mislim da ćemo završni imati 27. avgusta”, rekao je Mihajlović i dodao da očekuje da Ministarstvo finansija sledeće nedelje izađe sa predlogom.\nPočasni predsednik Unije poslodavaca Srbije (UPS) Nebojša Atanacković kazao je za Tanjug da je prvi sastanak prošao onako kako se i očekivalo.\nPrema njegovim rečimna, i poslodavci i država su pri stavu da minimalna cena rada ne može u ovom trenutku biti izjednačena sa potrošačkom korpom, što već godinama, podseća, traže sindikati.\n„Nemoguće je trenutno doći do tog nivoa, s obzirom na mogućnosti privrede. Dogovoreno je da se sledeći sastanak održi u onom terminu u kojem je trebalo da bude prvi, 23. avgusta”, rekao je Atanacković.\nNaveo je da se predstavnici Ministarstva finansija nisu izjasnili, ali da se iz izjave ministra vidi da će to biti oko 35.000 dinara.\nAtanacković je kazao da Unija ostaje pri stanovištu da treba voditi računa o potencijalnom rastu privrede, odnosnu rastu BDP-a.\nRok za završetak pregovora o minimalnoj ceni rada je 15. septembar.


PressReader - Blic: 2018-08-23 - Uvođenje vojnog roka košta 700 miliona evra\nUvođenje vojnog roka košta 700 miliona evra\nIzjava predsednika Aleksandra Vučića da država razmatra uvođenje obaveznog roka od 2020. ili 2021. godine ponovo je polarizovala Srbiju. U vezi sa jednim, međutim, nema dileme - vraćanje regruta je izuzetno skupo.\nBlic - 2018-08-23 - DRUŠTVO - Marko taškoviĆ\nPrema poslednjim procenama, prva godina uvođenja vojnog roka koštala bi Srbiju čak 700 miliona evra.\nI sam Vučić je prilikom najave ove novine naglasio ekonomski aspekt, pa je rekao da će država razmotriti uvođenje obaveznog vojnog roka na tri ili šest meseci, u zavisnosti od analiza i procena Ministarstva odbrane i raspoloživih finansijskih sredstava. U Ministarstvu odbrane potvrdili su da se na osnovu naređenja predsednika pristupilo izradi studije o svim modalitetima i mogućnostima vraćanja obavezne vojske. Poslednje analize donele su vrtoglave brojke, kako ističu u Beogradskom centru za bezbednosnu politiku (BCBP).\n- Tokom mandata prethodnog ministra odbrane urađena je interna analiza koja je pokazala da bi samo prva godina ponovnog uvođenja vojnog roka koštala tadašnjih 70 milijardi dinara, odnosno 0,7 milijardi evra, koliko iznosi skoro čitav ovogodišnji budžet Ministarstva odbrane. Poređenja radi, vojni budžet Austrije, u kojoj postoji obaveza služenja vojnog roka, za 2018. iznosi oko 2,4 milijarde evra naglašava Marija Ignjatijević, istraživač u BCBP-u.\nKako kaže, u tom slučaju, jasno je da je vraćanje vojnog roka teško izvodljivo u skorijoj budućnosti.\n- Bilo bi neodgovorno povećati izdvajanja za odbranu nauštrb nekih drugih javnih dobara, kao što su zdravstvo, kultura, obrazovanje i slično. S druge strane, postavlja se pitanje da li je Srbiji i zašto potrebno obavezno služenje vojnog roka? Vraćanje vojnog roka bi svakako trebalo da bude tema širokih konsultacija sa stručnjacima, kao i sa građanima. Kada je BCBP tokom javne rasprave o nacrtima strategije nacionalne bezbednosti i odbrane postavio pitanje da li koncept totalne odbrane, koji se uvodi ovim dokumentima, podrazumeva ponovno uvođenje vojnog roka, iz Ministarstva odbrane naveli su da se taj koncept više tiče civilne zaštite - podvlači Ignjatijevićeva. Ona dodaje da se tema obaveznog vojnog roka može pre interpretirati kao politička poruka nego kao argument iznet nakon sveobuhvatne analize ekonomskih i odbrambenih potreba i interesa Srbije.\nS druge strane, profesor na Fakultetu bezbednosti Zoran Dragišić smatra da ako se Srbija strategijama nacionalne bezbednosti i odbrane opre-\nObavezan vojni rok imaju Švedska, Švajcarska i Finska, koje nisu članice NATO\ndelila za vojnu neutralnost i koncept totalne odbrane, onda je neizbežan obavezni vojni rok.\n- Prosto, kada niste ni u jednom savezu, onda morate da imate respektabilnu armiju jer nemate taj bezbednosni luksuz. A to, pored obaveznog služenja vojnog roka, podrazumeva i služenje u rezervnom sastavu vojske, opštu obuku stanovništva i vraćanje u škole predmeta iz oblasti bezbednosti - kaže Dragišić, i naglašava da obavezni vojni rok imaju i Švajcarska, Finska i Švedska, koje nisu\nčlanice NATO. Dragišić se slaže da bi vraćanje obaveznog vojnog roka bilo skupo, ali tvrdi da bi taj potez bio logičan. - Sloboda i bezbednost su najskuplji. Nama bi bilo najjeftinije da raspustimo\nvojsku, ali pitanje je da li bismo tada imali nezavisnu Srbiju. Formiranjem respektabilne vojske mi stvaramo faktor odvraćanja, da drugi ne napadnu nas. S obzirom na našu geopolitičku poziciju, mi moramo da imamo snažnu vojsku jer je to jedini način da sačuvamo bezbednost. To mnogo košta, ali na taj način plaćamo slobodu i nezavisnost - naglašava Dragišić.\nVojna neustralnost nije jeftina. ako zemlja nije u nekom saVezu, mora da ima snažnu Vojsku\nVojnog Vraćanje biti tema roka mora konsultacija širokih stručnjacima, sa kaže marija ignjatijeVić


Da bi se studenti upisali na program u Nemačkoj potrebno je da ispune uslove upisa koji su predviđeni za željeni program. Obrazovne institucije određuju uslove za upis i oni variraju od programa do programa i od nivoa studija, međutim 2 glavna uslova su:\nAkademski uslov – Akademski uslov znači da student mora imati minimalni propisani nivo obrazovanja koji je potreban za upis na studije. Minimum obrazovanja za upis na stručne programe i osnovne studije je završena srednja škola, za master studije i druge tipove postdiplomskih studija, potrebno je završiti osnovne akademske studije, dok je za upis na doktorske studije potrebno imati završen master program.\nZnanje jezika – Švajcarska nudi programe koji se izvode na nemačkom, francuskom, italijanskom i engleskom jeziku. Studenti moraju dokazati da imaju dovoljan nivo znanja jezika kako bi mogli bez problema da prate nastavu. Znanje jezika se dokazuje polaganjem međunarodno priznatog testa jezika, za nemački jezik to su testovi DSH, ÖSD, TestDaF ili sertifikat Goethe instituta, za francuski jezik DALF ili DELF, za italijanski CILS i CELI, dok se za engleski jezik prihvataju brojni testovi poput IELTS, TOEFL, Cambridge testovi itd. Ocena koja se traži može varirati od institucije, oblasti studiranja, nivoa studija i samih programa.\nPored ovih uslova za upis, neke obrazovne institucije mogu imati dodatne uslove, kao što je polaganje prijemnog ispita. Neke oblasti studija zahtevaju da student ima predznanje iz te oblasti, dok za neke umetničke programe student mora dokazati da ima sklonosti i talenta koji je potreban za uspešno pohađanje programa. Za upis doktorskih studija, neki univerziteti zahtevaju da student već ima pripremljen predlog teme istraživanja.\nZa uspešan upis na program, treba proveriti koji su propisani rokovi i koja je neophodna dokumentacija. Upis na studije u Švajcarskoj i potrebna dokumentacija se šalju online direktno obarzovnim institucijama. Studenti koji su primljeni na program dobijaju ponudu koju treba da prihvate ukoliko im odgovara i plaćaju depozit kako i osigurali svoje mesto i dobili potvrdu da su upisni na program.\nŠkolska godina u Švajcarskoj je podeljena na 2 semestra i počinje jesenjim semestrom u septembru. Jesenji semestar traje do kraja decembra, dok drugi semestar, prolećni počinje u februaru i traje do juna. Na švajcarskim obrazovnim institucijama je moguće započeti studije na početku oba semestra, međutim, jesenji upisni rok je glavni i tada je znatno veća ponuda programa. Sa druge strane, neke privatne institucije su fleksibilinije i nude više početnih rokova u toku godine.\nRokovi za podnošenje upisa značajno variraju od institucije do insititucije, za upis studija u jesenjem roku generalno se upis otvara početkom godine i traje do kraja aprila. Za upis u prolećnom upisnom roku upis je otvoren na jesen prethodne godine, uglavnom od septembra do novembra. Na nekim institucijama upis na master studije može biti i dosta ranije, na primer krajem prethodne godine. Za studente kojima je potrebna viza rokovi mogu biti i malo pomereni, pa se savetuje da se upis šalje čim počne upisni period. Zbog velikog variranja, dobro je na vreme proveriti konkretne informacije na web stranama obrazovnih institucija.\nŠvajcarska ima ograničenu ponudu stipendija za studente koji žele da studiraju u ovoj državi. Postoje 2 tipa stipendija, one koje nudi država i stipendije koje dodeljuju obrazovne institucije.\nDržavne stipendije koje se nude u Švajcarskoj se u najvećoj meri nude za doktorske studije. Pored studenata doktorskih studija svih disciplina, neku od federalnih stipendija mogu dobiti studenti umetnosti koji upisuju master studije na nekoj konzervatoriji ili univerzitetu umetnosti. Ove stipendije se nude u vidu mesečnih novčanih sredstva, pored toga uglavnom pokriva troškove zdravstvenog osiguranja, avionske karte i javnog prevoza.\nStipendije koje dodeljuju obrazovne institucije se uglavnom nude studentima master studija. To su stipendije koje se odnose na umanjenje školarine ili se nude u vidu novčanih sredstava kojima studenti mogu pokriti deo troškova života. Uslove i iznose stipendija određuju same obrazovne institucije i uglavnom se dobijaju na osnovu uspeha na prethodnim studijama.\nDa li je potrebna studentska viza za studije u Švajcarskoj zavisi od toga odakle studenti dolaze. Za studente koji dolaze iz Evropske unije ili Evropske ekonomske zone nije potrebna studentska viza kako bi mogli da studiraju u Švajcarskoj. Za programe koji traju duže od 3 meseca, studenti se moraju prijaviti u kancelariji za strance kako bi dobili boravišnu dozvolu. Studenti koji dolaze iz trećih zemalja moraju imati studentsku vizu, odnosno nacionalnu vizu D, a po dolasku u Švajcarsku moraju aplicirati i za boravišnu dozvolu.\nZahtev za studentsku vizu se podnosi lično u diplomatskoj misiji Švajcarske u zemlji boravka, dok se zahtev za boravišnu dozvolu podnosi u kantonalnoj kancelariji za strance. Za uspešan ishod apliciranja student mora da se upiše na studijski program u Švajcarskoj, da organizuje smeštaj, da dokaže da je verodostojan student i da ide privremno na studije, kao i to da dokaže da finansijski može da pokrije troškove studiranja i boravka u Švajcarskoj tokom studija.\nSvi međunarodni studenti u Švajcarskoj imaju pravo da rade pod određenim uslovima tokom studija, a imaju mogućnost i nakon završenog programa da ostanu i rade. Međunarodno radno iskustvo koje se stekne tokom studija može pomoći studentima da se upoznaju sa radom u industriji, ali i da steknu vredne veštine i poznanstva koja im mogu biti veoma vredna za karijeru.\nSvi međunarodni studenti u Švajcarskoj mogu da rade 15 sati nedeljno dok im traju predavanja, dok tokom raspusta imaju pravo da rade neograničeno. Studenti koji dolaze iz EU i EEZ nemaju dodatnih ograničenja, dok student koji dolaze iz trećih zemalja mogu da rade tek kada prođe prvih 6 meseci studiranja i kada dobiju radnu dozvolu za koju aplicira poslodavac.\nNakon završenih studija u Švajcarskoj, za međunarodne studente iz trećih zemalja je otvorena mogućnost da produže svoju boravišnu dozvolu za dodatnih 6 meseci. Tokom ovog perioda studenti treba da pronađu stalni posao sa kojim mogu da apliciraju za radnu dozvolu i na taj način na duže regulišu svoj boravak u Švajcarskoj. Sa druge strane studenti koji dolaze iz Evropske unije ili Evropske ekonomske zone mogu bez ograničenja da osatnu u Švajcarskoj i rade kao i u državama članicama Evropske unije.


EU dobila pravo da uvede carine na američke proizvode – The PRESTIGE\nTo odobrenje stiglo je od Svjetske trgovinske organizacije (STO) kao odgovor na ilegalno subvencionisanje američkog proizvođača aviona Boinga. Ilegalnim subvencionisanjem se smatra svako davanje novca za koje se od primaoca državne pomoći zahtijeva da ispuni određene izvozne ciljeve ili da koristi domaće sirovine umesto uvoznih. Ilegalnim subvencionisanjem se, prema definiciji, narušava slobodna tržišna utakmica, i zato mu se STO striktno protivi.\nMeđutim, Amerika se nije jedina našla na optuženičkoj klupi zbog ovakvih “podsticaja”. I u EU su oni prisutni, takođe u proizvodnji aviona. Zato je prošle godine STO odobrila zvaničnom Vašingtonu uvođenje carina na evropske proizvode vrijednosti oko 7,5 milijardi dolara, takođe zbog subvencionisanja, ali u njihovom slučaju Erbasa. Jučerašnje odobravanje carina za američke proizvode je samo kontramera.


Kurti: Spremnost srpske liste za saradnju i kolegijalnost | Kodex.ME\nKurti: Spremnost srpske liste za saradnju i kolegijalnost\nPremijer Kosova Aljbin Kurti rekao je da "vidi promjene" kada je Srpska lista u pitanju, koju su prištinski zvaničnici ranije često nazivali "produženom rukom Beograda". On je u intervjuu za KTV rekao da sada postoji spremnost za saradnju i kolegijalnost.\n13. 02. 2020 - 09:10 Autor: Kodex\nKurti je istakao da kosovska vlada prvi put nema potpredsjednika vlade koji je Srbin, ali i da među političkim predstavnicima kosovskih Srba, sada "postoji spremnost za saradnju i kolegijalnost", prenosi Kossev.\nKao dokaz za to navodi da tokom sjednice vlade održane u srijedu predstavnici Srba za nijednu od osam tačaka nisu glasali protiv.\n"Takse ukidam nakon uspostavljanja reciprociteta"\nGovoreći o stavu SAD, koji je prenio izaslanik ove zemlje za dijalog Beograda i Prištine, Ričard Grenel, da bi takse trebalo da budu ukinute što prije, bez uspostavljanja reciprociteta, Kurti kaže da ovaj zvaničnik "ima puno energije", ali i da "nije zlonamjeran".\nMeđutim, kaže i da su pitanja između Beograda i Prištine "malo osjetljiva", ali i da je "pokazao spremnost da ukine takse, nakon uspostavljanja principa reciprociteta".\n"Ne isključujem referendum sa Albanijom"\nKada su u pitanju odnosi Kosova i Albanije, Kurti je kazao da ne isključuje referendum, ali da trenutno nema aspiracija da bude premijer svih Albanaca.\nObjašnjavajući svoj stav prema zastavi Kosova, Kurti je kazao da je prihvatio trenutnu zastavu, ali i da nikada nije krio želju da je promjeni.\n"Prihvatio sam ovu zastavu. Velika promjena se dogodila 2010. godine. Još mnogo toga trebalo bi da uradimo, a da li bih želio da imam drugačiju zastavu, odgovor je da", kazao je Kurti.\nOn tvrdi da Kosovu "nije potrebna nezavisnost samo na papiru".\n"Od 2006. upozoravamo da nam ne treba nezavisnost samo na papiru. Rekao sam da i Vojvodina ima zastavu, ali to ne znači da ste država. Kada je postavljena kosovska zastava vođeni su idejom veće nezavisnosti od Albanije nego od Srbije. Tokom našeg mandata postojaće državna komisija koja će imati sastanke u Prištini i u Tirani. Ne isključujemo referendum ako se jednoga dana približimo", rekao je Kurti.\nIako ne isključuje referendum sa Albanijom, premijer Kosova navodi da trenutno "nema težnju da bude premijer svih Albanaca".\nKada je riječ o najavi o uvođenju "obaveznog vojnog roka", a koja je našla mjesto i u programu koji je Kurti pročitao pred poslanicima na sjednici na kojoj je izglasana nova vlada, kaže da će biti urađena studija na osnovu koje bi se uveo vojni rok.\nOdbija da prima platu od 3.000 eura\nGovoreći o jučerašnjoj odluci nove vlade o smanjenju plata kosovske izvršne vlasti Kurti je rekao da odbija da prima platu od 3.000 eura.\n"Ja nikako ne mogu da dobijem platu od 2.950 eura i da odem kući. To nije primjereno jednoj siromašnoj zemlji", poručio je Kurti.\nOn je naveo da smanjenje plata u kabinetima ima više unutrašnji, etički efekat, a manje finansijski, prenosi Kossev.\nMini Šengen - pokušaj Srbije da stvori četvrtu Jugoslaviju\nKurti je za RTK, osim odnosa Prištine i Beograda, između ostalog, govorio i o odnosima zvaničnog Beograda sa Tiranom, koji su naišli na kritike kosovskih zvaničnika nakon što je pokrenuta ideja o "mini Šengenu".\nKurti tu ideju vidi kao namjeru Srbije da stvori četvrtu Jugoslaviju.\n"Moram biti iskren, stvaranje mini Šengena nije realnost, već je više ideja. Balkanski mini Šengen ima svoju opasnost, rekao sam da predstavlja četvrtu Jugoslaviju koju Srbija voli, to je namjera Beograda", poručio je Kurti još jednom.\nIako mu se protivi, Kurti nije isključio mogućnost da prisustvuje narednom sastanku na kojem bi se razgovaralo o realizaciji ideje o "mini Šengenu", ali i kaže da je malo vjerovatno da bi do toga došlo.\n"Nije mudro reći da ne prihvatam, ali to ne znači da sam se radikalno promjenio", poručio je kosovski premijer, ali i naglasio da od prva tri sastanka "nije vidio mnogo".\nTokom nedavne posjete Tirani, Kurti je u susretu sa albanskim premijerom Edijem Ramom predložio alternativnu ideju - "albanski marko Šengen". Kako je objasnio, on podrazumijeva sveobuhvatnu albansku liberalizaciju i može se brzo implementirati.


Srbija med nepriznano vojaško nevtralnostjo in članstvom v Natu\navtor: Mednarodni inštitut za bližnjevzhodne in balkanske študije IFIMES iz Ljubljane, ki redno analizira dogajanja na Bližnjem vzhodu in Balkanu, in ga vodita Zijad Bećirović (na sliki) ter Bakhtyar Aljaf.\nVanredni parlamentrani izbori u Srbiji biće održani 24.aprila 2016.godine. Poslednji vanredni parlamentarni izbori u Srbiji održani su 16.marta 2014.godine. Da li su Srbiji potrebni novi vanredni parlamentarni izbori? Da li se Srbija nalazi u političkoj (ne)stabilnosti. Posle otvaranja pregovaračkih poglavlja sa Evropskom unijom (EU) pitanje o opravdanosti održavanja vanrednih parlamentarnih izbora razdelilo je srpsku ali i međunarodnu javnost. Istovremeno sa vanrednim parlamentarnim izborima održavaju se izbori za Skupštinu Autonomne pokrajine Vojvodina i lokalni izbori.\nPosledice katastrofalne vladavine Borisa Tadića i Demokratske stranke (DS) pod njegovim vođenjem još uvek se osećaju u Srbiji. Nesporno je, da je pojavom Srpske napredne stranke (SNS) došlo do osveženja na političkoj sceni Srbije. Došlo do odlučnog zaokreta u mnogim aspektima srpske politike, posebno kada je u pitanju vođenje dijaloga između zvaničnog Beograda i Prištine i opredeljenosti ka članstvu u EU. Osam godina vladavine Borisa Tadića unazadilo je Srbiju, tako da će oporavak Srbije trajati duži period kako bi se eliminisale negativne posledice njegove vladavine, bez obzira ko bude na vlasti u Srbiji. U Srbiji će u narednom periodu biti potrebno sprovesti regionalizaciju i obezbediti ravnomeran razvoj svih delova te države.\nNa parlamentarnim izborima, prema proporcionalnom sistemu, za Narodnu skupštinu Republike Srbije, bira se 250 narodnih poslanika. Pravo glasa ima 6.737.808 registrovanih glasača. Na Kosovu, kojeg Srbija prema važećem ustavu još uvek smatra svojom Autonomnom pokrajinom parlamentarni izbori biće održani u sredinama u kojima živi srpska zajednica.\nRepublika Srbija, prema važećem izbornom Zakonu, koji je usvojen 2000. godine, a izmenjen 2004. godine, predstavlja jednu izbornu jedinicu. Poslanički mandati raspodeljuju se proporcionalno broju osvojenih glasova. Izmene starog izbornog zakona prevashodno se odnose na političke stranke nacionalnih manjina u raspodeli mandata, koje ukoliko ne pređu izborni cenzus od 5% glasova za njih važi „prirodni prag"', koji se dobija kada se broj važećih glasova podeli sa 250 poslanika za svako poslaničko mesto, što je u zavisnosti od izlaznosti na izbore, predstavlja između 12.000 i 16.000 glasova.\nNa parlamentarnim izborima učestvuje 20 listi. Na prethodnim parlamentarnim izborima 2014.godine učestvovalo je 19 listi.\nRepublička izborna komisija (RIK) do sada je proglasila važećim izborne liste:\nAleksandar Vučić - Srbija pobeđuje, Za pravednu Srbiju - Demokratska stranka (NOVA, DSHV, ZZS),\nIvica Dačić - „Socijalistička partija Srbije (SPS), Jedinstvena Srbija (JS) - Dragan Marković Palma"\nBoris Tadić, Čedomir Jovanović - Savez za bolju Srbiju - Liberalno demokratska partija, Liga socijaldemokrata Vojvodine, Socijaldemokratska stranka\nGrupa građana za preporod Srbije - prof. dr Slobodan Komazec\nRepublikanska stranka - republikánus párt - Nikola Sandulović\nPartija za demokratsko delovanje - Ardita Sinani Partia për veprim demokratik\nZa sada je, prema istraživanju, u ubedljivoj prednosti lista „Aleksandar Vučić - Srbija pobeđuje (Srpska napredna stranka, Socijaldemokratska partija Srbije, Partija Ujedinjenih penzionera Srbije, Nova Srbija, Srpski pokret obnove, Pokret socijalista)". U Parlament sasvim sigurno ulaze: Koalicija okupljena oko Socijalističke partije Srbije (SPS), Srpska radikalna stranka (SRS), Demokratska stranka (DS), Dveri-DSS, Savez za bolju Srbiju (SDSS, LDP, LSV) i najverovatnije Pokret „Dosta je bilo" i stranke manjinskih zajednica.\nNesporno je da će pobednik izbora biti koalicija okupljena oko Srpske napredne stranke (SNS). SNS će najverovatnije formirati novu srpsku vladu. Ko će biti koalicioni partneri još uvek zavisi od namera SNS-a, da li će da stvara široku koaliciju ili će vladu formirati sa manjim strankama. Za manjinske zajednice važno je da pored zastupljenosti u Parlamentu Srbije budu zastupljene i u Vladi Srbije. Iako je naziv liste oko SNS-a Srbija pobeđuje, da li će Srbija zaista pobediti u mnogome je zavisno od Aleksandra Vučića, predsednika SNS-a i aktuelnog premijera Srbije. Dosadašnji način vladanja morat će nadograditi i zahvaliti se nekim dosadašnjim saradnicima na saradnji i svoju ekipu ojačati novim mlađim i stručnim kadrovima, koji neće biti opterećeni ideologijom nego ostvarivanjem zacrtanih ciljeva i rezultata.\nPromena geopolitičke orijentacije Srbije?\nSrbija se još uvek nalazi na prekretnici. Tzv.šizofrena spoljna politika uspostavljena za vreme vladavine tandema Tadić-Jeremić na osloncu Rusija - EU - SAD - Kina + Pokret Nesvrstanih je još uvek, u nešto manjoj meri, bila prisutna i u protekom periodu.\nNedavno potpisivanje sporazuma između Srbije i NATO-a još uvek nije potvrda evroatlantske usmerenosti Srbije. Zapad još uvek izražava sumnjičavost prema geopolitičkoj orijentaciji Srbije ali i još nekih drugih država regiona, za koje smatra da mogu promeniti geopolitičku orijentaciju. Zbog toga je važno u narednom periodu raditi na dodatnoj izgradnji i razvijanju poverenja između Srbije i Zapada.\nJednostrano proglašena vojna neutralnost Srbije ne predstavlja nikakvu obavezu u međunarodnim odnosima i međunarodnom pravu. Radi se o populističkoj Rezoluciji, koju je 2007.godine usvojila Skupština Srbije. Jednostrana vojna neutralnost Srbije nije priznata od susednih država kao ni kod svetskih velesila niti je međunarodno priznata i evidentirana. Sve to doprinosi jačanju nepoverenja zapadnih saveznika prema Srbiji. Zbog toga je važno, da se posle predstojećih parlamentarnih izbora Srbija jasno opredeli do svoje geopolitičke orijentacije, jer zbog toga može postati žrtva dodatnog nepoverenja zapadnih saveznika prema Srbiji i njenoj politici.\nOdluka o vojnoj neutralnosti se u Srbiji pokušava opravdavati očuvanjem teritorijalnog integriteta i zbog specijalnih veza sa Ruskom Federacijom. Međutim, radi se o tome da vojna neutralnost ne može zaštiti nijedan od ova dva interesa. Vojna neutralnost je proglašena 2007.godine, dakle sedam godina od dolaska NATO-vih trupa na Kosovo. Kosovo je postalo nezavisna država, koju su priznale brojne države članice UN-a, a Srbija nije uspela zaštiti teritorijalni integritet Kosova kao svoje ustavnopravne teritorijalne jedinice. Čak je i Rusija kosovski slučaj iskoristila da opravda disoluciju Gruzije i Ukrajine. Srbija neće moći izbeći neku vrstu priznanja Kosova kao uslov za ulazak u EU.\nVojna neutralnost nije ni garancija očuvanja specijalnih odnosa sa Ruskom Federacijom ukoliko Srbija nastavi sa evropskim integracijama. EU nije samo kasa iz koje siromašne države izvlače novac već je i integracija država, koje imaju svoju zajedničku spoljnu i bezbednosnu politiku. Pored toga, između EU i NATO postoji snažna povezanost, koja je zasnovana na konvergetnim geopolitičkim interesima ali i na zajedničkim vrednostima demokratije, ljudskih prava i vladavine prava. Srbija je do sada jedina država, koja je proglasila vojnu neutralnost protiv NATO-a zbog navodne solidarnosti sa Rusijom. U narednom periodu će Srbija morati svoje specijalne odnose sa Rusijom suštinski revidirati i podrediti zajedničkoj spoljnoj i bezbednosnoj politici bez obzira na to da li će postati članica NATO ili ne. To se neće svideti Moskvi, koja očigledno želi da spreči ne samo širenje NATO-a već i EU što je vidljivo na primeru Ukrajine i najnovijih dešavanja u Makedoniji, čiji je cilj, između ostaloga, da se spreči ulazak Makedonije u punopravno članstvo NATO-a.\nDok se širi intenzitet priče o vojnoj neutralnosti na drugoj strani Srbija proširuje svoje prostore u sedištu NATO-a i radi na jačanju saradnje. Na drugoj strani Srbija radi na jačanjuRusko Srpskog Centra za vanredne situacije u Nišu što faktički predstavlja prisutnost ruskih snaga u Srbiji. Centar ima potencijal da postane ruska vojna baza. Srbija se za vanredne situacije mora priljučiti mehanizmima u Briselu, koji već postoje. Kada Crna Gora postane članica NATO-a, uz Hrvatsku, Albaniju, Rumuniju, Mađarsku i Bugarsku koje su već pristupile Severnoatlanskom savezu, vojno neutralna Srbija bila bi okružena državama članicama NATO-a. Tu je i Kosovo sa prisutnim NATO trupama i velikom vojnom bazom. Prema ocenama vojnih eksperata vojna neutralnost je neodrživ koncept za Srbiju u budućnosti.\nSporne privatizacije još uvek sporne\nO spornim privatizacijama nedavno je ponovno podsetio i Izvestilac Evropskog parlamenta (EP) z Srbiju David McAllister (CDU/EPP). Sporne privatizacije navedene su u rezolucijama Evropskog parlamenta o Srbiji, a posebno u rezoluciji EP broj 2011/2886(RSP), koja je donesena na plenarnom zasedanju EP u Strazburu 29.marta 2012.godine.\nU navedenoj rezoluciji u paragrafu 18 Evropski parlament izražava zabrinutost zbog ponavljanja optužbi po članu 359 Krivičnog zakonika, koji se odnosi na zloupotrebu službenog položaja na osnovu kojeg su neopravdano zamrznuta sredstva brojnim preduzećima i pojedincima. EP naglašava, da su takve optužbe potkopale poverenje u vladavinu prava u državi. Zbog toga je EP u rezoluciji pozvao vlasti u Srbiji, da ubrzano nastave reviziju krivičnog zakonika i tako obezbede njegovu usklađenost sa evropskim standardima, da odmah prestanu sa podizanjem optužnica prema propisima o zloupotrebi službenog položaja u privatnim preduzećima i u preduzećima u većinskom privatnom vlasništvu i obustave postojeće krivične postupke. Takođe EP naglašava, da bi optuženi po članu 359 kod kojih postoji sumnja, da je trajanje njihovog pritvora ili zamrzavanja imovine nesrazmeran očitanom krivičnom delu, imaju pravo da se prema njima odmah obustave postupci i izvrši povrat privatne imovine i obezbedi poštena ošteta.\nEP je u paragrafu 19 pozvao srpske vlasti, da odmah izvrše reviziju spornih privatizacija i prodaje 24 preduzeća, za koje Evropska komisija ima ozbiljne primedbe u pogledu njihove zakonitosti, posebno za preduzeća „Sartid", „Jugoremedija", „Mobtel", „C market" i „ATP Vojvodina", te da odmah objave poverljive dokumente o njihovoj privatizaciji i prodaji, koji su bili označeni kao državna tajna što je u suprotnosti sa evropskim standardima. U vezi sa tim upozoravaju, da je izuzetno važno sastaviti temeljit i pošten registar javne imovine, da se obezbedi siguran i predvidljiv poslovni ambijent, pobrine se za vraćanje privatne svojine te se privatnim interesom spreči otuđivanje javne imovine. Još uvek sa dokumenata o privatizaciji i prodaji nije skinuta oznaka državna tajna. Čak i pojedini novi komercijalni ugovori, koje je sklopila aktuelna vlast nose oznaku državne tajne (primer ugovor države sa avionskom kompanijom Etihad).\nEU je svoje zahteve za procesuiranjem odgovornih za počinjeni organizovani kriminal i korupciju u Srbiji pojačala posle otvaranja istrage u Austriji meseca septembra 2011.godine zbog kupovine mobilnih operatera u regionu od strane austrijskog državnog Telekoma, od kojih se posebno ističe „Mobtel" te zahteva iz rezolucije Evropskog parlamenta (EP) od 29.marta 2012.godine u kojoj se od Srbije zahteva da izvrši reviziju spornih privatizacija. Posebno se naglašava preduzeće „Mobtel", koje je prodano kontroverznom austrijskom biznismenu Martinu Schlaffu, kasnije norveškom Telenoru za 1,513 milijardi evra. U ovom slučaju radi se o međunarodnom kriminalu. Još uvek je nedovoljno istražena uloga aktuelnog kandidata za generalnog sekretara UN-a Vuka Jeremića u navedenim poslovima, koji mu mogu predstavljati veliko breme prilikom kandidature za UN pošto se radi o međunarodnom kriminalu.\nEP je zahtevala od vlasti u Srbiji da provede temeljite istrage i reviziju spornih privatizacija u čak 24 preduzeća i sankcioniše odgovorne. Istraga je provedena površno, a bilo je za očekivati da neko ozbiljan ko je istraživao 24 sporne privatizacije izađe sa jasnom analizom i da kaže šta je bila greška u procesu privatizacije. Simptomatično je, da nisu pronađeni elementi krivičnih dela u privatizacijama, a verovatno ih je bilo. Očigledno su određeni pojedinci pošteđeni i zaštićeni, jer se revizija spornih privatizacija očito radila selektivno. Osim nekoliko izrečenih rečenica u izveštaju, da je posao revizije gotov, taj posao je završen. Svi koji su učestvovali u reviziji privatizacija bili su dobro plaćeni, a građani Srbije nisu imali pravo da budu obavešteni kako je na primeru 24 sporne privatizacije izgledao organizovani kriminal i korupcija i šta je potrebno sve promeniti da se to više ne ponovi. Odgovora nadležnih za građane Srbije još uvek nema.\nIstrage pomenutih privatizacija ukazuju na ključnu ulogu u većini izvršenih spornih privatizacija Borisa Tadića i pojedinaca iz vrha Demokratske stranke (DS) i Mlađana Dinkića, tadašnjeg ministra i predsednika Ujedinjenih regiona Srbije (URS).\nDa bi borba protiv organizovanog kriminala i korupcije u Srbiji zaista zahvatila šire razmere potrebno je procesuirati ključne pojedince. Dosadašnje istrage pokazuju, da sporne privatizacije preduzeća u Srbiji vode do Tadića i Dinkića. Postavlja se pitanje gde su posle demokratskih promena 5.oktobra 2000.godine „nestale" enormne svote novca Miloševićevog režima na računima u inostranstvu, posebno na Kipru, i kakva je u tome bila uloga Mlađana Dinkića. U mandatu Vlade Vojislava Koštunice čitavu oblast finansija je preuzela tadašnja G17 Plus. Za ilustraciju čak i u nekoj opštini gde uopšte nije imala odbornike načelnik poreske službe bio je čovek iz G17 Plus. Dakle, sve finansijske institucije, horizontalno, ali i vertikalno, uzimane su po partijskoj liniji. SNS mora preseći sa tradicionalnom partijskom podelom vlasti i po vertikali i po horizontali.\nKroz spornu privatizaciju „Mobtela" posredovanjem austrijskog biznismena Martina Schlaffa „Mobtel" je prodan norveškom operateru „Telenor", a Boris Tadić je bio predsednik Upravnog odbora „JP PTT saobraćaja Srbije", koja je bila suvlasnik „Mobtela", a on je istovremeno bio i ministar telekomunikacija.\nZa vreme rukovođenja ministarstvom telekomunikacija u dužem vremenskom periodu Boris Tadić bio je predsednik upravnog odbora „JP PTT saobraćaja Srbije", koja je imala zajedničku kompaniju „Mobtel" sa Bogoljubom Karićem. Iz tog perioda nije razjašnjena uloga Borisa Tadića u postupku pokretanja stečaja, utvrđivanja visine unetog osnivačkog kapitala, u pripremi kompanije za prodaju za kupca, koji se vezuje za njegovu Demokratsku stranku, sponzorstva i donacije koje su išle po nalogu Borisa Tadića i sl. Istražni organi u dosadašnjem radu nisu saslušali niti procesuirali Tadića po ovim pitanjima.\nTakođe, sporan je ugovor o prodaji od 4.aprila 2006.godine odnosno kada je nezakonito izvršeno preuzimanje imovine „Mobtel-a" od strane novoformiranog preduzeća „Mobi 63" i prodaja „Mobi 63" norveškom „Telenor-u", koji je proglašen državnom tajnom. Postavlja se pitanje zašto i zbog čega je jedan komercijalni ugovor proglašen državnom tajnom i zbog čijih interesa? Gde je nestalo 1,513 milijardi evra koliko je dobijeno od prodaje „Mobtela" stranom vlasniku? Zašto na račun Narodne banke Srbije nije uplaćen celokupni iznos za prodaju „Mobtel-a" nego iznos umanjen za oko 200 miliona evra. Ukoliko se nerazjasne sporne privatizacije to bi moglo negativno uticati na buduće strane investicije u Srbiji, jer bi to predstavljalo jasnu poruku da je Srbija država bez pravne sigurnosti za strane investitore.\nKako pomiriti dva ustavna koncepta?\nPitanje Kosova (Kosovo i Metohija) i dalje predstavlja značajno pitanje srpske unutrašnje i spoljne politike. Dijalog između zvaničnog Beograda i Prištine pod pokroviteljstvom zvaničnog Brisela (EU) odvija se već nekoliko godina. Tokom dijaloga uspostavljen je određeni napredak i saradnja između političkih struktura Srbije i Kosova. Rezultat te saradnje je i podrška srpskih poslanika u kosovskoj skupštini prilikom izbora Hashima Thaçija (PDK) za predsednika Kosova, koji inače ne bi mogao biti izabran za predsednika Kosova bez obezbeđivanja kvoruma srpskih poslanika, koji smernice za delovaje dobijaju iz Beograda. Ovoga puta zvanični Beograd je napravio ključnu grešku izraživši političku podršku Thaçiju, političaru sa hipotekom prošlosti, koji će teško može izbeći sudsko procesuiranje na novoformiranom Specijalnom sudu za ratne zločine. Postaje sve izvesnije da bi novi partner na Kosovu za zvanični Beograd mogao biti Albin Kurti i Pokret „Samopredeljenje" (Lëvizja Vetëvendosje!).\nPrema Ustavu Republike Srbije Kosovo i Metohija su sastavni deo Republike Srbije, dok je prema Ustavu Republike Kosovo nezavisna država. Kako pomiriti dva ustavna koncepta bez kojeg nije moguće osigurati trajni mir i dugoročnu stabilnost. Zbog toga je Srbija još uvek država, kojoj se ne znaju državne granice, ukupan broj stanovnika, državni suverenitet, a bez toga nema bržeg približavanja EU, a to determinišu odnosi sa susedima. Srbija će morati više raditi na vođenju racionalne namesto dosada u mnogim segmentima iracionalne politike.


Naučnici CERN-a na tragu tamnoj materiji : Urban Standard\nMeđunarodni tim istraživačkog centra Evropske organizacije za nuklearna istraživanja (CERN) saopštio je da je na tragu misterioznoj “tamnoj materiji”, koja čini više od četvrtine kosmosa, ali nikada nije viđena, prenose svetske agencije.\nNaučnici su naveli da su, dok su poslednjih 18 meseci proučavali kosmičke zrake zabeležene na Međunarodnoj svemirskoj stanici, otkrili ono što bi moglo da bude prvi fizički trag koji je ostavila tamna materija. Oni su otkrili veliki broj pozitrona, za koje je moguće da su stvoreni “raspadanjem” tamne materije.\nSamjuel Ting, šef projekta u okviru kojeg je napravljen ogromni CERN-ov alfamagnetni spektrometar (AMS) koji traga za različitim tipovima neobične tvari merenjem kosmičkih zraka, rekao je u sedištu te organizacije u Ženevi da je potrebno još podataka da bi naučnici bili sigurni da je “tamna materija” zabeležena.\n– Tokom sledećih meseci, AMS će moći da nam konačno kaže da li su ovi pozitroni signal za tamnu materiju ili su nekog drugog porekla – rekao je Ting i dodao da je moguće da oni potiču s pulsara, neutronskih zvezda koje izuzetno brzo rotiraju i emituju jako elektromagnetno zračenje, najčešće u obliku radio-talasa.\nFizičari su dodali da bi konačna identifikacija “tamne materije” otvorila čitava nova polja istraživanja, uključujući i mogućnost više univerzuma i druge dimenzije. Tamna materija, koja okružuje galaksije širom univerzuma, nevidljiva je jer ne reflektuje svetlost. Njeno postojanje astronomija je ustanovila posredno, posmatranjem uticaja “tamne materije” na druge, lakše uočljive objekte, poput planeta i zvezda.\nPlankov teleskop Evropske svemirske agencije prošle nedelje je obelodanio podatke odmah posle Velikog praska pre 13,8 milijardi godina koji pokazuju da “tamna materija” čini 26,8 odsto mase univerzuma, što je više nego što se ranije smatralo.\nObična materija, glaksije i planete koje mogu da budu viđene uz pomoć teleskopa, čini samo 4,9 odsto mase svemira. Ostatak čini enigmatična “tamna energija”, za koju se veruje da pokreće širenje univerzuma.


Poziv: Šta radi Vlada RS da bi bila otvorenija, odgovornija i efikasnija, a građani zadovoljniji? - Open Government Partnership\nBeograd, 24. jul 2019. godine – Vlada Republike Srbije obavezala se da će sprovesti niz mera u cilju unapređenja integriteta, transparentnosti, efikasnosti i odgovornosti javne vlasti, dalje borbe protiv korupcije, izgradnje poverenja javnosti, ostvarivanja čvršće saradnje sa organizacijama civilnog društva, omogućavanja aktivnog učešća građana u donošenju odluka, lakšem i bržem pristupu informacijama, široj upotrebi novih tehnologija. Sve te mere treba da doprinosu delotvornijem i odgovornijem radu javne vlasti, s jedne strane, i pružanju kvalitetnijih usluga građanima i privrednim subjektima, s druge strane.\nU proteklih 6 meseci, Građanske inicijative i partnerske organizacije pratile su koliko je Vlada u tome uspela. Ključne nalaze o dosadašnjim rezultatima sprovođenja trećeg Akcionog plana Partnerstva za otvorenu upravu u RS 2018-2020. predstavićemo u ponedeljak, 29. jula 2019. sa početkom u 11 časova u Biblioteci Kuće ljudskih prava, Kneza Miloša 4.\nNa koji način pokušavaju da odgovore na izazove u borbi prtoiv korupcije?\nGde je moguće pronaći podatke o planiranim javnim konkursima namenjenim finansiranju OCD , raspisane konkurse sa svom konkursnom dokumentacijom, rezultate konkursa, osnovne podatke o odrobrenim projektima?\nZa prisustvovanje događaju možete se prijaviti slanjem mejla na [email protected] do petka, 26. jula do 17 časova.\n« Webinar o unapređenju POU na lokalnom nivou\nJavni poziv za podršku jedinicama lokalne samouprave »


KC dobio aparat za proveru sluha novorođenčadi | InfoKG - Gradski portal - Kragujevac - Najnovije vesti\nKC dobio aparat za proveru sluha novorođenčadi\n13:53 | Četvrtak, 05 05 2016\nSvakoj bebi koja se od danas rodi u kragujevačkom porodilištu biće proveravan sluh. To je omogućila Blic fondacija, koja je u okviru akcije “Srce za decu” danas donirala skrining aparati za rano dijagnostikovanje eventualnog oštećenja sluha kod novorođenčadi Kliničkom centru Kragujevac. Pomoć u prikupljanju sredstava za kupovinu aparata obezbedila je kompanija "Telekom Srbija".\nNačelnici Odeljenja neonatologije Klinike za ginekologiju i akušerstvo ovdašnjeg Kličkog centra, prim. dr Oliveri Laban, donaciju je uručio urednik akcije "Blic fondacije", Velimir Perović.\n“Organizovani skrining sluha kod novorođenih beba u kragujevačkom porodilištu datira još iz 2010. godine. Bili smo među prvima u Srbiji i na taj način, uspešno smo pratili i, ukoliko je bilo potrebe, lečili oštećenja sluha novorođenih beba. Za vreme kontinuiranog rada, obavili smo oko 10 000 skrininga sluha kod novorođenčadi. Nažalost, zbog kvara aparata i nedostatka sredstava za njegovu popravku i nabavku potrošnog materijala, od sredine 2014. godine, nismo radili preglede za rano otkrivanje problema sa sluhom novorođenih beba. Utoliko je akcija Blic fondacije i donacija “Telekoma Srbije” značajnija za našu ustanovu, jer ćemo nastaviti tamo gde smo stali”, rekla je dr Laban.\n“Ovim aparatom smo omogućili da se oštećenje sluha dijagnostikuje odmah po rođenju i da rehabilitacija pod nadzorom lekara počne već od šestog meseca života, što garantuje da će do polaska u školu dete potpuno razviti govor i intelekt”, izjavio je urednik akcije "Blic fondacije", Velimir Perović.\nGeneralni direktor kompanije "Telekom Srbija", Predrag Ćulibrk je naglasio da im je zajednički cilj usmeren ka tome da, kroz društveno odgovorno angažovanje, doprinesu dobrobiti celokupnog društva.\n“Pozitivne promene uvek su dobrodošle, a nadam se da ćemo ovom donacijom inspirisati i druge da se priključe akciji kako bismo deci u Srbiji omogućili bezbrižno detinjstvo i odrastanje. Kompanija Telekom Srbija će i dalje nastaviti da podržava humanitarne akcije pomažući našoj zajednici, a pogotovo njenim najmlađim članovima“, izjavio je Ćulibrk.\n"Srce za decu" je akcija "Blic fondacije", koja ima za cilj prikupljanje sredstava za opremanje svih 56 porodilišta u Srbiji aparatima koji omogućavaju rano dijagnostikovanje eventualnog oštećenja sluha kod novorođenih beba. Pokrovitelj akcije je Ministarstvo zdravlja. Akcija će trajati do 31. maja i do tada se očekuje još veća podrška i građana i društveno odgovornih firmi.\nUkoliko želite da pomognete da sva porodilišta u Srbiji imaju aparate za skrining sluha kod novorođenčadi, možete poslati SMS na broj 2552 ili uplatiti sredstva tekući račun Blic fondacije: 2750010221949709 90 - rsd, Societe Generale Srbija, Beograd.\nU Srbiji se svake godine rodi više od 60 000 dece, a prema procenama zdravstvenih organizacija oko 300 beba se rodi sa oštećenim sluhom.\n“Srce za decu” - Donacija za Klinički centar Kragujevac 16:00\nSazdanović: Zimovanje stiže na naplatu, do polovine aprila visok broj zaraženih 11:04


AKCIJA POLICIJA SRBIJE I AUSTRIJE: 26 osoba uhapšeno zbog droge! - Informer\nAKCIJA POLICIJA SRBIJE I AUSTRIJE: 26 osoba uhapšeno zbog droge!\nU zajedničkoj akciji pripadnika policije Srbije i Austrije, uhapšeno je 26 osoba koje se sumnjiče za trgovinu narkoticima, saopštio je danas MUP.\nU toj akciji su, na teritoriji Austrije, uhapšena 24 državljanina Srbije, jedan Austrije i jedan Crne Gore.\nKako se navodi, saradnjom Ministarstva unutrašnjih poslova, Uprave kriminalističke policije, Službe za borbu protiv organizovanog kriminala i policije Austrije, otkriveno je 14 laboratorija za uzgoj marihuane u veštačkim uslovima i zaplenjena je velika količina\nhapšenje droga Srbija Austrija


Visoki funkcioneri Srbije ovlastili su lokalne vlasti da logistički podrže mitinge i podstaknu učešće građana sveobuhvatnim i afirmativnim medijskim izveštavanjem. Saopštenje beogradskog ogranka SSRN od 11. avgusta o mitingu solidarnosti u glavnom gradu signalizirao je građanima i lokalnim funkcionerima da nastave sa mitinzima. Prvobitno najavljen za drugu polovinu septembra pa za oktobar, miting je konačno održan 19. novembra. Ipak, geografski obuhvat mitinga u septembru govori da je srpski pokret sa Kosova igrao važnu ulogu čak i u centralnoj Srbiji. Naime, razložno je pretpostaviti da bi mitinzi organizovani od strane rukovodstva Srbije bili nasumično raspoređeni po teritoriji pod njegovom kontrolom. Vlast je bila potpuno konsolidovana, a mediji pod njenom kontrolom oblikovali su javno mnjenje na isti način u čitavoj centralnoj Srbiji. Međutim, mitinzi pre 22. septembra održani su gotovo isključivo u gradovima i mestima na manje od 100 km od Kosova.\nPošto su aktivisti srpskog pokreta pažljivo planirali svoje događaje, usmerili su se na oblasti u kojima je lokalno stanovništvo bilo veoma osetljivo na kosovsku krizu, dakle, mesta u blizini Kosova, kao i Smederevo, sa velikim brojem srpskih iseljenika iz pokrajine. Blizina Kosova bila je važna i zato što su aktivisti pokreta pristizali na mitinge da povećaju broj učesnika i tako osiguraju njihov uspeh.\nJEDINI IZUZETAK je miting u Majdanpeku 14. septembra, koji su organizovali isključivo lokalni rudari. Miting je održan u višenacionalnom sastavu jer su mnogi rudari, poreklom iz različitih delova Jugoslavije, želeli da pokažu "bratstvo i jedinstvo" na delu. Govorila su i dvojica Albanaca sa Kosova koja su radila u rudnicima bakra i zlata u Majdanpeku sa oko 200 svojih sunarodnika. Proteste koji su usledili, međutim, nisu organizovali aktivisti srpskog pokreta niti njihovi lokalni simpatizeri, već su pratili obrazac mobilizacije "odozgo". Logistika velikih mitinga u nekoliko gradova između 22. i 29. septembra, uz nekoliko manjih događaja, podsećala je na stare Titove mitinge sa organizovanim učešćem radnika iz velikih društvenih preduzeća.\nU septembru je postalo očigledno da je Milošević daleko najpopularniji visoki funkcioner u Srbiji i Crnoj Gori. Naklonjenost funkcionera partijske države, tehnokrata, radničke klase i građana Miloševiću izvirala je iz njegovih ličnih kvaliteta, kao što su stručne kvalifikacije, rezultati u karijeri i lične osobine. Ugled modernizatora i stalno insistiranje na ekonomskim i tržišnim promenama, kao i meritokratskom odlučivanju privuklo je mnoge u razdoblju velike ekonomske i političke krize. Otvoreni javni nastupi odudarali su od tradicionalne tajnovitosti političke klase.\nPREMA LJUBIŠI STANKOVIĆU, tadašnjem predsedniku omladinske organizacije Crne Gore i jednom od glavnih protivnika rukovodstva Crne Gore, a zatim i otvorenom kritičaru Miloševića: "On je bio zanimljiva ličnost, koja se ponašala i razmišljala drugačije; čovek koji je svoje predloge izneo u javni domen i zahtevao podršku za svoje politike, što nije tipično u komunističkom sistemu."\nSlično je govorio Milo Đukanović, tada mladi simpatizer Miloševića u CK SKJ, a kasnije premijer i predsednik Crne Gore i Miloševićev protivnik: "...svi, a naročito mlađa generacija, željno su očekivali neki ubedljiv pokušaj, neki impresivni napor na političkoj sceni tadašnje Jugoslavije koji bi pokrenuo stvari sa mrtve tačke. U tom trenutku se pojavljuje gospodin Milošević koji, ako ni po čemu drugom, onda se od ostalih u političkom životu Jugoslavije razlikuje, rekao bih, jednom potpuno novom retorikom, dakle, jednim potpuno jasnim stavom o neminovnosti promena i demonstracijom odlučnosti da se te promene realizuju. To je nešto što je tada plenilo simpatije velikog broja ljudi, bez obzira na to što bi danas svi želeli da se na neki način odreknu svoje odgovornosti za tadašnju podršku takvom Miloševićevim naporu."\nU Crnoj Gori, Miloševića su takođe smatrali svojim, zbog porodičnog porekla: "on je naš, iz Lijeve Rijeke" (zavičaja njegovog oca). Mnogi su na njega bili ponosni, donekle zato što je sada upravljao Srbijom, a donekle zbog njegovog stila konfrontacije koji je odgovarao ustaničkoj tradiciji delova Crne Gore.


Zašto je „vašingtonsko blato“ bacilo ruske zastave na Trampa - 25.10.2017, Sputnik Srbija\nIncident sa Donaldom Trampom i ruskim zastavama na Kapitol Hilu, ruski politikolozi su nazvali „provokacijom“ i nisu isključili mogućnost da iza tog slučaja... 25.10.2017, Sputnik Srbija\n18:19 25.10.2017 (Osveženo: 18:21 25.10.2017)\n© REUTERS / JOSHUA ROBERTSDonald Tramp u američkom senatu.\nIspad se dogodio prilikom Trampovog dolaska u Kongres, gde je imao sastanak sa republikanskim senatorima, koje pokušava da pridobije za najavljenu poresku reformu, čemu se protive demokrate.\nRajan Klejton, član organizacije „Amerika preduzima akciju“ i jedan od aktivista grupe koja traži opoziv predsednika, bacio je na Trampa svežanj ruskih zastavica, uzvikujući „izdaja“.\n„Tramp je izdajnik. Zašto razgovaraš o smanjenju poreza kada bi trebalo da govoriš o izdaji“, uzviknuo je Klejton.\nTramp i vođa republikanaca u Senatu Mič Makonel nisu se ni osvrnuli na ovu provokaciju, ali je začudila kasna reakcija obezbeđenja.\nVlasti Kapitola istražuju kako je Klejton uopšte uspeo da dođe do te lokacije, s obzirom na stroge mere bezbednosti i provere koje se prolaze prilikom ulaska u zgradu.\nTridesetšestogodišnji Klejton je, zajedno sa novinarima, bio na samo nekoliko metara od američkog predsednika kada je bacio ruske zastavice na kojima je pisalo „Tramp“. On je priveden i protiv njega je pokrenuta prijava zbog „nezakonitog ponašanja“.\nMeđutim, ovo nije prvi Klejtonov ispad te vrste. On je takođe u julu bio među grupom novinara u Senatu, a tada je ruske zastavice bacio na Trampovog zeta, Džareda Kušnera.\nTramp je zbog navodnih veza sa Rusijom, još od prošlogodišnje predizborne kampanje, meta svojih političkih protivnika. Demokrate su Trampa optuživale da radi sa ruskim zvaničnicima i službama u cilju izborne pobede, a taj „lov na veštice“ je nastavljen do danas.\nAmerički predsednik i ruske vlasti te optužbe kategorično negiraju, nazivajući takve tvrdnje „neosnovanim“.\n„Donald Tramp se, otkako je stupio na mesto predsednika, stalno suočava sa takvim provokacijama. I poslednja provokacija, koja se dogodila u zgradi Kongresa, govori o tome da je optužba da Tramp ima neku ’vezu‘ sa ruskim establišmentom, predstavnicima ruske političke elite, još jedan pokušaj da se izvrši pritisak na američkog predsednika. Takve optužbe se stalno čuju. Između ostalog, Trampu je i sada poručeno da ne treba da raspravlja o smanjenju poreza na Kongresu, već da se istražuje ’izdaja‘. Trampovi protivnici stalno koriste takve instrumente, kako bi pokrenuli novu hajku, pre svega u informacionom prostoru, gde se Tramp smatra čovekom veoma tesno povezanim sa Rusijom i da svoju pobedu na izborima duguje ’ruskim hakerima‘“, rekao je za Sputnjik ruski analitičar Nikita Danjuk.\nTramp svoje političke oponente označava kao „vašingtonsko blato“, a dolaskom na vlast je obećao da će to blato „isušiti“, podseća ekspert.\n„Američka politička elita je to doživela kao otvoreni izazov i paralelno je počela da stvara strukture, različite organizacije, čiji je glavni cilj diskreditacija Trampa i pokušaj da mu se vežu ruke. A najbolji mogući scenario je za njih postizanje impičmenta. Tako da će ovakve provokacije biti nastavljene“, zaključio je Danjuk.\nTa epizoda sa bacanjem ruskih zastava na Trampa je snažan pokazatelj da je Rusija u epicentru preterane pažnje u SAD, smatra publicista, politikolog i šef Moskovskog politikološkog kluba Jevgenij Benj.\n„Na ’rusku kartu‘ Amerikanci su počeli da igraju još u vreme Baraka Obame. Rusija je navodno izvor svog zla i to u unutrašnjoj politici SAD“, dodao je on.\nPo njegovom mišljenju, na „rusku kartu“ američki političari igraće još dugo.\n„Amerikancima je vreme da se pozabave sobom a ne Rusijom, jer je ta antiruska retorika postala satelit američke unutarpolitičke nestabilnosti“, zaključio je Benj.


Važna Deklaracija o strateškom partnerstvu Srbije i Grčke - Radio televizija Pančevo\n11. decembra 2019. 12. decembra 2019. 0405\n„Mi imamo posebno sećanje na celu familiju Micotakis i uvek ste bili veliki prijatelji Srba i Srbije“, rekao Vučić grčkom premijeru. Potpisana Deklaracija o strateškom partnerstvu Srbije i Grčke.\nPredsednik Vučić je, otvarajući sednicu Visokog saveta za saradnju Srbije i Grčke, koja je prethodila potpisivanju dokumenta, istakao da je Deklaracija veoma važna, a Grčka je tek treća zemlja u Evropi sa kojom Srbija potpisuje takav dokument.\nOsim Deklaracije, ministar spoljnih poslova Grčke Nikos Dendijas i srpski ministar prosvete Mladen Šarčević potpisali su Program saradnje dve vlade u oblasti obrazovanja, nauke i tehnloškog razvoja za period od 2020. do 2022. go\n„Mi imamo posebno sećanje na celu familiju Micotakis i uvek ste bili veliki prijatelji Srba i Srbije. Nikada to ne zaboravljamo i sa posebnim poštovanjem se, između ostalog, prema vama tako odnosimo“, rekao je Vučić.\n„Imali bismo još važnih pitanja oko postizanja liberalizacije u bilateralnim tranzitnim vezama. Znamo da je potpuna liberalizacija najbolja za nas, ali da postoje određene poteškoće“, rekao je Vučić.\n„Takođe, na svakom mestu, u svim međunarodnim organizacijama isticaćemo neophodnost povratka otetih stvari kulture sa Akropolja Grčkoj. U tome ćete imati uvek glas Srbije, ne samo tajno, već o tome govorim javno i na svakom mestu“, poručio je Vučić.\n„Druga stvar koja od ogromnog značaja za nas i molim vas da nam dodatno pomognete svojim glasom veoma uglednog drzavnika unutar EU na brzem putu Srbije ka učlanjenju u Uniju. Bili bismo veoma zahvalni. I EU bi dobila veoma odgovornog člana, a Grčka prijatelja“, rekao je Vučić.\n„Grčka će biti stabilan saveznik na teškom putu koji ste izabrali“, poručio je Micotakis.\nMalo gde u svetu imamo tako odanog prijatelja kao Grčku\nPredsednik Vučić poručio je da Srbija malo gde u svetu može da pronađe iskrenog i odanog prijatelja poput Grčke i istakao veliki značaj Deklaracije o strateškom partnerstvu za odnose dve države.\nVučić je na konferenciji za novinare sa grčkim premijerom Kirjakosom Micotakisom rekao da mu je čast što je njegov gost i što su dve države, posle mnogo godina čekanja, potpisale Deklaraciju o strateškom partnerstvu, navodeći da ne razume zašto je bilo potrebno toliko vremena da se taj dokument potpiše.\n„Za nas je to od velikog značaja. Vi (Micotakis) ste rekli da imate mnogo velikih i snažnih saveznika. Srbija nije ni veliki ni snažan saveznik, ali je odan i iskreni prijatelj grčkog naroda i države“, rekao je Vučić.\nOn je naveo da Srbija ima razgovore i sa onim zemljama koje su možda veće po svojoj teritoriji i broju stanovnika od Grčke, ali da će malo gde u svetu moći da pronađe iskrenog i odanog prijatelja poput Grčke.\nPrema njegovim rečima, Deklaracija o strateškom partnerstvu odnosi na šest oblasti – politiku i spoljnopolitičku saradnju, bezbednost i odbranu, nauku i obrazovanje, ekonomiju, kulturu i zaštitu životne sredine.\nVučić je rekao i da Srbija gaji posebno poštovanje prema porodici premijera Micotakisa, njegovom ocu i precima, koji su, kaže, zadužili srpski narod poštovanjem, ljubavlju i bratstvom koje nikada nisu kril\nTakođe, Vučić je ukazao na značaj saradnje u oblasti nauke i obrazovanja, kao ui kulturnoj sferi, dok je posebna tačka Deklaracije saradnja u oblasti zaštite životne sredine.\n„Verujemo u vašu iskrenu podršku i zalaganje da jednog dana zajedno budemo članice EU“, poručio je Vučić.\n„Nismo to radili zato što će to neko u Evropi ceniti, već zato što mislimo da pomažemo toj deci i zato što možemo nešto da učinimo zajedno sa vama. Da li će neko da ceni, to pitanje za njih“, ukazao je predsednik Srbije.\n„Na svakom mestu imaćete otvorenu i nedvosmislenu podršku Srbije“, podvukao je Vučić.\n„Važan je zadatak Srbije da uvek bude uz Grčku i čuva leđa Grčkoj, kao što sam siguran da mi uvek računamo na njihovu podršku i da smo sigurni da su i nama leđa obezbeđena kada je Grčka iza nas“, zaključio je Vučić.\nPredsednik Vučić: Srbija radi na energetskoj efikasnosti, uz obnovljive izvore energije\nNikoleta Dragaš 13. decembra 2020. 13. decembra 2020.\nVučić i Ljajić o izborima!