Posle 88 dana prekinuto vanredno stanje u Severnoj Makedoniji - Politički.rs\nPosle 88 dana prekinuto vanredno stanje u Severnoj Makedoniji\nU Severnoj Makedoniji u ponoć je prestalo da važi vanredno stanje, uvedeno 18. marta da bi omogućilo vlastima da se lakše bori sa epidemojom koronavirusa.\nPredsednik Severne Makedonije Stevo Pendarovski je u petak najavio da neće ponovo produžavati vanredno stanje, jer, kako je istakao, za to više nema potrebe.\nOn je kao potvrdu za to rekao da je od vlade dobio informacije da je obezbeđeno dovoljno medicinske i zaštitne opreme i da su donete potrebne ekonomske mere.\nPrema rečima Pendarovskog, vlasti i bez vanrednog stanja mogu da primenjuju mere za suzbijanje epidemije, kao što su policijski čas i karantin.\nPošto je 18. marta uvedeno vanredno stanje “radi zaštite i borbe sa posledicama širenja virusa”, odlukom vlade u Skoplju 22. marta su odloženi vanredni parlamentarni izbori koji su bili zakazani za 12. april.\nPrema uredbi vlade u Skoplju kojim su odloženi, izbori treba da se održe 22 dana od završetka vanrednog stanja.\nPredsednik Severne Makedonije je ukupno četiri puta proglašavao, odnosno produžavao vanredno stanje – dva puta po 30 dana i dva puta po 14 dana.\nTagged: KORONAVIRUS, PANDEMIJA, SEVERNA MAKEDONIJA, VANREDNO STANJE


repija repija\t 23.03.2021. 19:18h\nPredsednik Bajden posvećen je ispunjenju ključnog obećanja u kampanji i povećanju poreza za one koji imaju velike prihode usred sve većih dokaza da su mnogi bogati Amerikanci finansijski profitirali od pandemije koronavirusa.\nHeder Buši, članica Saveta ekonomskih savetnika Bele kuće, izjavila je u ponedeljak za Blumberg Njuz da mu je "2020 zaista pokazala da postoji toliko krhkosti u čitavom društvu" koje treba rešiti.\nNa primer, najbogatija 1% američkih domaćinstava videla je kako je kolektivno bogatstvo prošle godine poraslo za više od 4 triliona dolara, podstaknuto rekordno visokim cenama akcija i rastom vrednosti imovine. Poređenja radi, prema podacima Federalnih rezervi, donjih 50% bogatstva im se povećalo za samo 470 milijardi dolara.\nIstovremeno, 80% gubitaka posla prošle godine uticalo je na najnižih 25% zarađenih - dok su oni u gornjoj polovini onih koji zarađuju zapravo videli porast zaposlenosti, navodi se u februarskom radu koji je objavila levičarski Institut za ekonomsku politiku.\nAdministracija Bajdena trenutno postavlja temelje za još jedan masovni paket ekonomskih olakšica, a visoki demokratski zvaničnici predlažu čak tri biliona dolara nove potrošnje na račun za radna mesta i infrastrukturu koji bi postali temelj Bajdenovog programa "Izgradi bolje".\nOčekuje se da će zakon poslužiti kao sredstvo za mnoštvo povećanja poreza, uključujući: povećanje stope poreza na dobit na 28% sa 21%, povećanje stope poreza na dohodak za pojedince koji zarađuju više od 400.000 američkih dolara, proširenje poreza na imovinu, stvaranje veća stopa poreza na kapitalnu dobit za pojedince koji zarađuju najmanje milion dolara godišnje i izjednačavanje poreskih preferencijala za takozvana prolazna preduzeća.\nVrh republikanaca već se zalažu za mogućnost povećanja poreza, a lider manjine vlasti u Senatu Mič Mekonel rekao je prošle nedelje da neće biti dvostranačke podrške za takav potez.\nPrivredna komora je takođe izrazila zabrinutost zbog povećanja stope poreza na dobit, rekavši da bi to "učinilo Sjedinjene Države manje atraktivnim mestom za investiranje dobiti i lociranje sedišta preduzeća".\nBAJDEN ODBIO PUTINA: Neće da razgovara sa njim, Moskva razočarana


Lažni inspektori u HNK naplaćuju kazne ugostiteljima - Klix.ba\nBiH Lažni inspektori u HNK naplaćuju kazne ugostiteljima\nLažni inspektori u HNK naplaćuju kazne ugostiteljima\n11.12.2014. u 12:06\nIbrahim Tirak, direktor FUIP-a, (Foto:Arhiv)\nNa području Hercegovačko-neretvanskog kantona posljednjih dana pojavili su se lažni federalni inspektori koji posjećuju privredne subjekte. Nakon što izuzmu uzorke za laboratorijske analize i utvrde da "ne vrše djelatnost u skladu sa zakonom", naplaćuju visoke kazne privrednim subjektima na mjestu događaja.\nIz Federalne uprave za inspekcijske poslove upozoravaju širu javnost i privredne subjekte na području cijele Federacije BiH, da prilikom inspekcijskog pregleda od osoba koje se predstavljaju kao inspektori obavezno traže službeno legitimisanje.\nNaime, još od 2006. godine stupanjem na snagu Zakona o prekršajima u FBiH propisani način naplaćivanja kazni je prekršajnim nalogom, odnosno, nijedan inspekcijski organ u Federaciji BiH nema zakonska ovlaštenja naplate bilo kakvih kazni prilikom inspekcijskog pregleda.\nSa tim u vezi skrećemo pažnju da i naknadu za vršenje laboratorijskih analiza, a na osnovu inspekcijskih kontrola, također ne može naplatiti inspektor, već akreditovana laboratorijska kuća.\nU Federalnoj upravi za inspekcijske poslove uputili su sve privredne subjekte da ukoliko utvrde postojanje bilo kakve sumnje prilikom dolaska inspektora, pored navedenih zakonom propisanih prava, obavezno kontaktiraju Federalnu upravu za inspekcijske poslove na broj 033/563-350 ili 033/563-360, kako bi potvrdili identitet službenih osoba inspektora.


Izvor: NoviMagazin.rs, 17.Jan.2020, 13:33 (ažurirano 02.Apr.2020.)\n"Uveren sam da će svako rešenje koje dogovore Beograd i Priština i koje će biti u pravcu poštovanja suverenih prava i teritorijalnog integriteta svih susednih država, dobiti našu podršku", rekao je Pendarovski na novogodišnjem prijemu za predstavnike >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << diplomataskog kora.\nKako je saopštio kabinet predsednika Severne Makedonije, Pendarovski je na prijemu koji održan sinoć istakao da 2020. godina "ima predispozicije da bude veoma značajna" i za Severnu Makedoniju i za region.\n"Dovoljno me poznajete da znate da nisam sklon da koristim uobičajenje fraze i da predviđam da će 'ova godina biti istorijska', ali, prema mnogo paametara, 2020. godina ima predispozicije da bude veoma značajna i za nas kao državu, i za region", rekao je predsednik Severne Makedonije.\nPrema njegovim rečima, predstojećih nekoliko meseci su na unutrašnjem planu za Severnu Makedoniju "period organizacije i sporvođenja najavljenih parlamentarnih izbora".\n"Interes svih građanja ove države, bez razlike koju političku opciju podržavaju, jeste da se integrativni procesi produže bez zastoja. Očekujem da, nezavisno ko pobedi, produži sprovođenje reformi u pravcu realizacije konsenzusom izgrađenih državnih pozicija za naše strateške ciljeve", rekao je Pendarovski.\nPredsednik Severne Makedonije Stevo Pendarovski izjavio je da očekuje da će ove godine dijalog Beograd-Priština dobiti novu dinamiku, "pre svega u interesu dve države, ali i u interesu šire regionalne stabilnosti i saradnje"."Uveren sam da će svako rešenje koje dogovore Beograd i Priština i koje...


U POVERENJU: Windows 8 koristite - očima\nWindows 8 koristite - očima\nNajnoviji Microsoftov operativni sistem još nije dostupan za komercijalnu upotrebu, ali švedska kompanija Tobii odavno se sprema za njegov dolazak, prilagođavajući svoju Gaze tehnologiju interfejsu Windowsove "osmice".\nGaze radi tako što prikačite spravu za praćenje oka za USB port. U delu ekrana koji gledate pojavi se indikator i samo treba da kliknete na trackpad da biste pokrenuli program ili da kliknete neki link.\nWindows 8 je dizajniran ne samo za kompjutere već i za tablete i smartfone.\nTobii tvdri da, iako interfejs radi dobro na tabletima sa touchscreen diplejem, ne deluje baš prirodno da skrolujete „očima” uz pomoć trackpada.\nGaze tehnologija je korišćena u raznim medicinskim aplikacijama, kao i u prvoj arkadnoj igri koja se kontroliše očima.\nTobii će demonstrirati Gaze za Windows 8 na CES-u u Las Vegasu koji se održava od 10. do 13. januara.


Ruski marinci stigli u Guangdžou: Počinje „Morski desant 2018.“ - Sputnjik Srbija\nRuski marinci stigli u Guangdžou: Počinje „Morski desant 2018.“\n14:21 21.07.2018 (osveženo 15:05 21.07.2018) Preuzmite kraći link\nEkipa ruskih marinaca stigla je u Guangdžou kako bi učestvovala u međunarodnoj terenskoj obuci „Morski desant 2018“, koja će biti održana od 1. do 11. avgusta, saopštilo je rusko Ministarstvo odbrane.\nKako se navodi, pored ruske ekipe stigla je i kineska i venecuelanska, a očekuje se da će uskoro stići i marinci iz Irana.\nNa ovim vežbama prvi put učestvuje i ekipa iz Sudana, a ukupno će u vežbama učestvovati pet ekipa.\nMinistarstvo navodi i da su ruski marinci već razmešteni u kasarnama.\nŠto se tiče vojnih vežbi, marinci iz pet zemalja će raditi na usavršavanju vožnje oklopnih vozila na izazovnim terenima, ali i ispaljivanja vatre po različitim ciljevima.\nMorski desant 2018, vojna vežba, Kina


Pred istražnim odborom: Štrahe i Gudenus saslušavani 12 sati u austrijskom parlamentu | Dunav.at\nPred istražnim odborom: Štrahe i Gudenus saslušavani 12 sati u austrijskom parlamentu\nIstražni odbor austrijskog parlamenta za korupcionašku aferu “Ibica” počeo je rad maratonskom sednicom na kojoj su saslušani glavni akteri afere, nekadašnji austrijski vicekancelar Hajnc Kristijan Štrahe i bivši šef poslaničke grupe Slobodarske partije Austrije Johan Gudenus.\nPrvi dan rada istražnog odbora trajao je juče duže od 12 sati, a glavni “protagonisti” afere izjasnili su se da nisu krivi ni za jedno krivično delo.\nŠtrahe, kao i Gudenus, najavio je na početku da neće da se izjašnjava o stvarima za koje je u toku sudski ili istražni postupak.\nGudenus je, zbog svojih odgovora poslanicima, bio i više puta opominjan, a na kraju je konstatovao:\n“Kaže se da nema glupih pitanja, ali očigledno ih ima”.\nTo je izazvalo buru među članovima istaržne komisije koji su tražili da iskaže poštovanje prema parlamentu.\nŠtrahe i Gudenus su kritikovali što njihovi advokati nisu imali uvid u sve predmete istrage.\nŠtrahe je čak tvrdio da nije ni upoznat u vezi sa čim se sve protiv njega vodi istraga.\nIstakao je da je navodno odbijao sve korupcionaške namere žene koja se predstavljala kao nećaka jednog ruskog miliajrdera.\nIstovremeno je priznao da tokom večeri, pre tri godine, koja je krišom snimana i kasnije video materijal u trajanju od više sati pušten u javnost nije „vodio filizofske razgovore“, te da je iznosio i neke glasine o pojedinim austrijskim milionerima i njihovim vezama sa partijama.\nInače na sednici istražnog odbora, među opozicionim članovima, vladalo je čuđenje zbog izostanka kompletne SMS prepiske Štrahea i Gudenusa sa aktuelnim kancelarom Sebastijanom Kurcom.\nIstražni odbor nastavljen je danas ispitivanjem ministra unutrašnjih poslova Karla Nehamera i ministarke pravde Alme Zadić, dok su druge osobe koje su pozvane, kao što je proizvođač naoružanja Gaston Glok, milijarderka Hajdi Horten i vlasnik Novomatika Johan Graf, koji se pominju kao finansijeri stranaka, saopštili da iz zdravstvenih razloga neće moći da se odazovu.\nAuthor EmaPosted on 18/10/2019\nJens Stoltenberg ima ideju za rješenje pitanja Kosova\nAuthor EmaPosted on 04/06/2019\nOn je izjavio da je to primjer koji svjedoči da je moguće da se prevaziđu istorijske razlike i neslaganja. Prema njegovim riječima, postoji potreba...\nPostupak EU protiv Austrije zbog razmjene podataka sa Zapadnim Balkanom\nAuthor NevenaPosted on 11/10/2019\nEvropska komisija pokrenula je protiv Austrije, Bugarske, Rumunije i Mađarske postupak zbog kršenja sporazuma zato što su sklopile dogovor sa pet zemalja jugoistočne Evrope...\nSamit EU – zapadni Balkan čeka bolja vremena\nAuthor AldijanaPosted on 09/04/2020\n“Nezavisnim” je, naime, jutros rečeno da bi se to moglo desiti, zbog čega smo i uputili upit u Brisel, a nešto kasnije je i...\nVoz izletio sa šina, prevrnula se dva vagona sa 60 putnika\nAuthor EmaPosted on 26/06/2018 26/06/2018\nU okolini Sankt Peltena na severoistoku Austrije, jutros je voz, u kojem su bila pretežno deca, iskočio iz šina. Tri odrasla putnika voza Mariacelerbana...\nOtac i sin iz Austrije poginuli u padu aviona u francuskim Alpama\nAuthor EmaPosted on 14/08/2018\nJedan zvaničnik je rekao da se letjelica srušila u nedjelju na nadmorskoj visini od 2.400 metara u oblasti Gornjih Alpa na jugoistoku Francuske. Okolnosti...\nPrema podacima Ministarstva zdravlja u Austriji je trenutno 1.100 aktivno oboljelih, prenosi Tanjug. Broj hospitalizovanih se povećao za dva...\nPredlog Šarla Mišela došao je nakon kolsultacija sa zemljama članicama EU 27, a poslužiće kao osnova za raspravu EU...\nPeres je bio najbrži na prvom treningu rezultatom 1:04,867 minuta. Drugi je bio Verstapen sa zaostatkom od 0,096 sekundi, a treći vozač Mercedesa Valteri...


Hiljade kineskih turista prošetalo Kalemegdanom | WebTribune\nHome U FOKUSU Hiljade kineskih turista prošetalo Kalemegdanom\nHiljade kineskih turista prošetalo Kalemegdanom\nPosted date: мај 14, 2020 In: U FOKUSU\nPočela je promocija Srbije kao turističke destinacije na poznatoj Alibabinoj turističkoj platformi “Fligi” u Kini, a direktorka Turističke organizacije Srbije (TOS) Marija Labović je u dvosatnom uključenju govorila gde sve kineski turisti mogu da putuju kroz Srbiju i kako da ceo odmor provedu u našoj zemlji.\nTOS je saopštio da je tokom promocije na platformi preko koje je prošle godine ideju za putovanje potražilo oko 270 miliona korisnika posebno naglašeno da je Srbija prva ukinula vize za kineske građane.\n“Tokom uključenja iz Beograda sa kineskim turistima na mreži prošetali smo od Kalemegdana do Skadarlije, ispričali im priče iz cele Srbije i na kraju im pokazali bogatu gastronomsku ponudu u beogradskoj boemskoj četvrti”, saopštio je TOS.\nTokom prenosa koji je završen nastupom folklornog ansambla, a pratile su ga hiljade Kineza koji su sve vreme ostali na mreži, Srbija je dobila preko 200.000 lajkova.\nTuristička organizacija saopštava da je tome znatno doprinela i bliskost državnog vrha Srbije i Kine, kao i zahvalnost na pomoći koju je predsednik Srbije Aleksandar Vučić, iskazao kineskom predsedniku Si Ðinpingu.\n“Srbija je u poslednje dve godine postala najbrže rastuća destinacija na Fligi platformi, jer je u 2019. godini broj rezervacija za putovanje povećan za 147 procenata, a više od polovine ovih rezervacija su putnici mlađi od 35 godina”, saopštio je TOS.\nPlaftorma “Fligi” ove godine odlučila je da kampanja sa Srbijom bude besplatna.\n“Fligi” je putnički brend Alibaba grupe, sa fokusom na mlađe generacije takozvanih milenijalaca a za kampanju uživo, pored Srbije, odabrali su Francusku, Nemačku, Finsku i Ujedinjeno Kraljevstvo.\nIako je turizam iz Kine privremeno obustavljen zbog uticaja virusa kovid 19, Fligi se odlučio da kineske turiste inspiriše da putuju u Evropu u budućnosti.\nMoguće nove mere, obavezne maske i kazne od 20.000 do 150.000 dinara\n“Ruska pravoslavna crkva” pozvala crnogorsku vlast da hitno oslobodi vladiku Joanikija\nZASTRAŠUJUĆE OTKRIĆE najpoznatijeg nutricioniste na svetu: Prilikom autopsije ovo se nalazi u svakom želucu! Ova hrana se nikad ne vari! A SVI JE KORISTE – VIDEO\nDve decenije Putina: “Prerano je da sahranite Rusiju kao veliku silu”\nLegendarna glumica zapanjila Amerikance: Moji najdraži prijatelji, od detinjstva do danas, su Srbi …\nTačka “vrata raja”: Ruska metoda za oslobađanje od stresa i fizičkog bola


Sezonske karte - Blic Sport\nKO KUPI KARTU, DRUŽI SE SA CRNO-BELIM ASOVIMA Partizan objavio cene sezonskih ulaznica\nFudbalski klub Partizan pozvao je svoje navijače da dođu po sezonske karte, i da se usput druže sa četiri prvotimca.\nProdaja sezonskih ulaznica Crvene zvezde za sezonu 2019/2020 počela je i preko interneta.\nAPEL CRVENO-BELIH Zvezda poziva navijače da kupe sezonsku kartu i učlane se u klub\nNove prostorije servisa namenjenog za sve članove Crvene zvezde nedavno su otvorene, a sada i potpuno završene, te članovi kluba, kao i oni koji to nameravaju da urade mogu da se uvere kako to sve izgleda.\nŠestorica fubalera Partizana, predvođeni kapitenom Sašom Ilićem, kupili su sezonske ulaznice za utakmice košarkaškog kluba, čime su pružili podršku kolegama iz Sportskog društva.\nOd ponedeljka karte za mečeve KK Crvena zvezda Telekom u pretprodaji\nProdaja godišnjih karata KK Crvena zvezda Telekom za sezonu 2015/2016 u pretprodaji počinje u ponedeljak 1. juna u klupskim prostorijama na Malom Kalemegdnu u 12 sati i trajaće samo tri nedelje, odnosno do subote 20. juna.\nPred meč Partizan - Armani prodaja sezonskih karata za utakmice crno-belih\nNaredni pripremni meč crno-beli igraju u hali Pionir, a u goste Partizanu NIS stiže ekipa Emporio Armani. Susret srpskog šampiona i milanskog tima zakazan je za petak, 26. septembar sa početkom u 20 časova.\nNajjeftinije sezonske karte za Zvezdine košarkaške mečeve 11.300 dinara\nGodišnje karte KK Crvena zvezda Telekom za sezonu 2013/2014 biće u prodaji od nedelje, 6. oktobra


Naslovna/Archive/VUČIĆEVI MEDIJI OČAJNI: “NATO specijalci stižu u Podgoricu, imaju samo jedan zadatak”!\nPredsedavajući vojnog komiteta NATO, maršal Stuart Peach kazao je da se Alijansa direktno suočava sa nastojanjima ruskih hibridnih napada, zbog čega su, kako je rekao, odlučili da u Crnu Goru upute tim za borbu protiv hibridnih pretnji\nOn je na sjednici Vojnog komiteta NATO, koja je juče završena u Briselu, kazao da je Alijansa, želeći da se suprotstavi ovakvim ruskim akcijama, angažirala prvi NATO kontrahibridni tim u Crnoj Gori, pišu srbijanski mediji.\n„NATO kontrahibridni tim za podršku raspoređen je u našu zemlju saveznicu Crnu Goru, sa ciljem da pomogne u jačanju sposobnosti zemlje i odvraćanju hibridnih izazova“, rekao je Peach.\nAmerički general Mark Mill, najviši vojni oficir u zemlji i glavni vojni savjetnik predsjednika, ministra odbrane i Saveta za nacionalnu sigurnost SAD, ocijenio je na istoj sjednici da je „već duže vrijeme očigledno da Rusija želi podijeliti NATO i učiniti ga slabijim, ako ne i uništi“.\n„To bi im išlo u korist. Na štetu je Evrope i Sjedinjenih Država ako bi se NATO samo srušio i raspao“, rekao je general Mill.


Plakat za platnu karticu "Kupujem domaće" u Severnoj Makedoniji\nPišu: Marija Tumanovska i Andy Heil\nSeverna Makedonija je predstavila platnu karticu za ublažavanje udarca krize korona virusa i da navede ljude da potroše milione dobijenih evra na lokalne proizvode, upravo uoči parlamentarnih izbora, piše redakcija Radija Slobodna Evropa na engleskom jeziku.\nMinistarka finansija Severne Makedonije objavila je prošle nedelje da je u opticaju već više od 100.000 kartica, sa 11 miliona evra novca za "Kupujem domaće".\nPrema tom planu, građani u domaćinstvima koji zarađuju manje od 15.000 denara (243 evra) mesečno, što je otprilike minimalna plata, ispunjavaju uslove da dobiju platne kartice sa 9.000 denara.\nSredstva se mogu potrošiti samo na lokalno proizvedene proizvode i lokalne usluge u roku od 30 dana.\nDrugi program koristi sredstva na karticama i bonove približno istog iznosa za potrošnju mnogih iz tih domaćinstava na domaći turizam, poput boravaka u hotelima ili rekreativnih aktivnosti.\n"Naći ćete naznačene proizvode na rafovima, gondolama ili s nalepnicama 'Kupujem domaće'", navela je na Fejsbuku (Facebook) ministarka finansija Nina Angelovska koja predvodi kampanju.\nS obnovom epidemije koja je omela otvaranje u Severnoj Makedoniji, program je deo trećeg paketa vladinih mera za ublažavanje posledica pandemije COVID-19.\nTo je, međutim, takođe odgovor na sklonost potrošača ka uvoznoj robi u Severnoj Makedoniji koja je bila očigledna i pre dolaska virusa.\nMinistarka finansija Nina Angelovska\nUprava za javne prihode nedavno je izvestila da su prijave građana za povraćaj PDV-a sugerisale da su Makedonci prošle godine potrošili skoro dvostruko više na uvoznu nego na domaću robu.\nLjubav prema stranoj robi frustrirala je kreatore ekonomske politika koji su želeli da podstaknu rast iznad četiri odsto koliko je povećan BDP u 2019. godini, pre nego što su se urušile ekonomske prognoze pod pritiskom korona virusa od kojeg je 5. jula širom sveta zaraženo više od 11 miliona ljudi, a umrlo 531.000.\nBespovratna sredstva Makedoncima je takođe blagoslov za domaće kompanije koje pokušavaju da izađu na kraj s krizom.\n"Za nas je to velika mera", rekao je za RSE Slavčo Jordanov, vlasnik kompanije iz prehrambenog sektora koja zapošljava oko 80 ljudi u mestu Negotino.\n"Takođe bih predložio kampanju za podizanje svesti o kupovini domaćih proizvoda, da se objasni šta znači 'domaći' proizvod", rekao je on. "Na primer, kečap pravimo isključivo od paradajza proizvedenog ovde, u našoj zemlji, a ne uvezenog iz inostranstva, i građani koji odluče da kupe naš proizvod to treba da znaju."\nVlada je prognozirala rast od 3,8 odsto u 2020. godini. U aprilu je to promenjeno na smanjenje od četiri odsto zbog korona virusa.\nEkonomisti iz Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) krajem juna su u proceni antipandemijskih mera makedonske vlade naveli da je "s obzirom na mali obim ekonomije Severne Makedonije, opseg mera prilično smeo i pokriva mnoge ključne grupe koje su ozbiljno pogođene merama suzbijanja (korona virusa)".\nVlada je namenila oko 550 miliona evra za ekonomsku pomoć u borbi protiv epidemije, koje, prema podacima OECD-a, predstavljaju 5,5 odsto BDP-a.\nTreći paket mera, najavljen sredinom maja, usmeren je specifično na podsticanje lične potrošnje i pomoć domaćim preduzećima, a uključuje plan za "kupuj lokalno" platne kartice. Od tada je period za upotrebu tih sredstava ograničen do 15. avgusta.\nPijaca u Skoplju\nJaroslav Mroviec, analitičar OECD-a u odeljenju za Jugoistočnu Evropu, rekao je da se "čini da se vlada Severne Makedonije oslonila na postojeće mere podrške u regionu i spojila ih u nešto inovativno".\nOn kaže da ne zna da je neka druga vlada kombinovala finansijsku podršku i podršku potrošnji platnim karticama, ograničavajući rok za takvu potrošnju i s fokusom samo na domaću robu i usluge.\n"Postoje slučajevi (u drugim zemljama) s čekovima ili kreditnim karticama, ali ništa što je (tako) ograničeno u obimu, posebno na to s domaćom robom", rekao je Mroviec. "Nismo videli nijednu zemlju, bilo u regionu ili drugde, koja je pomogla i toliko se usmerila na nacionalni proizvod. Dakle da, u jednom smislu to je inovativno."\nSkoplje je "veoma proaktivno" u pogledu suzbijanja korona virusa i ekonomskih mera, dodao je on.\n"Izvesno je da Severna Makedonija ulaže mnogo napora u te domaće proizvode", rekao je Mroviec.\nOstala državna plaćanja uključuju desetine miliona evra za socijalnu zaštitu domaćinstava u neformalnoj ekonomiji koja su izgubila prihod, kao i školarine i IT obuku za, kako se procenjuje, 100.000 đaka.\nPlan s platnim karticama nadgleda Angelovska, 31-godišnja preduzetnica koja je postala poznata osnivanjem lokalnog preduzeća za e-trgovinu koje uglavnom kopira globalno e-tržišta Grupon (Groupon).\nOna je kao nezavisna ušla u socijaldemokratsku vladu tadašnjeg premijera Zorana Zaeva u avgustu 2019. godine, preuzevši finansijski portfelj od samog Zaeva, što su mnogi smatrali dobrodošlim ubrizgavanjem mladosti i menadžerske pronicljivosti.\nKritičari su istakli da je kompanija za e-tržišta koju je osnovala Angelovska, Gruper (Grouper), među vodećim trgovcima koji bi mogli imati najviše koristi od platnih kartica, koje su takođe pogodne za kupovinu na internetu.\nPotrošnja "Kupujem domaće" dolazi uoči parlamentarnih izbora 15. jula kako bi zamenila tehnička vlada koja vodi zemlju od januara.\nZaev je podneo ostavku krajem prošle godine i pozvao na vanredne izbore da se izmeri podrška za EU posle kontroverzne promene imena da se umiri susedna Grčka i potonjeg odbijanja iz Brisela na putu ka članstvu u EU u oktobru.\nEvropska unija je od tada otvorila pregovore o članstvu sa Skopljem, ali su izbori nepredvidljivi usled posledica korona virusa u Severnoj Makedoniji uprkos oštrim merama.\nPošto je polovinom maja iznet plan za otvaranje privrede u tri koraka, povratak zaraza podstakao je u junu nove restrikcije.\nUsred porasta slučajeva COVID-19 sredinom juna, socijaldemokrate Zorana Zaeva dogovorile su se sHristijanom Mickoskim, liderom glavne opozicione stranke VMRO-DPMNE, da izbori budu održani sredinom jula uprkos pretnji po javno zdravlje.\nIzbori se održavaju 15. jula\nZvaničnici su posle poslali mešovite signale kako su se intenzivirale političke borbe i kampanja jačaju, a nijedna strana ne želi da bude viđena kao prepreka javnom zdravlju ili ekonomskom oporavku.\nZvanični brojevi zaraženih i umrlih među Makedoncima – 6.787 i 157 na milion stanovnika – daleko su veći od globalnog proseka korona virusa.\nTo je zasnovano na skoro 65.000 testova na dva miliona stanovnika, što sugeriše da bi stope mogle biti veće.\nNedavni skok u broju zaraženih primorao je organizatore da produže glasanje za parlament na tri dana.\nGlasanje počinje 13. jula kada će zdravstveni radnici sakupljati glasačke listiće od izolovanih ili pacijenata u karantinu, a završavaju se celodnevnim glasanjem na biračkim mestima 15. jula.


Đurić: Sistemska kampanja progona preostalih Srba sa Kosova - Moja Hercegovina\nPočetna / Đurić: Sistemska kampanja progona preostalih Srba sa Kosova\n31. Maja 2018. 12:59\nDirektor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić izjavio je da je broj napada na Srbe na Kosovu pojačan u posljednjih mjesec dana i ocijenio da je na djelu sistematska kampanja progona i pritiska na preostale Srbe.\nSistematska kampanja progona i pritiska na preostale Srbe na Kosovu i Metohiji intenzivirana je u posljednjih mjesec dana”, rekao je Đurić na konferenciji za novinare i dodao da smatra da je uzrok tome stvaranje političke klime netrpeljivosti i netolerancije prema Srbima.\nOn je kazao da nema nagovještaja da će dijalog Beograda i Prištine biti nastavljen.\n“Srpska strana je bila i jeste uvjerena da je potrebno tražiti kompromis”, rekao je Đurić.\n“Šta još treba da se desi da bi došlo do reakcije hiljade predstavnika bezbjednosti međunarodne zajednice u našoj južnoj pokrajini?”, pitao je Đurić.\n[mhc_antrfile naslov=”Šta još treba da se desi da bi došlo do reakcije hiljade predstavnika bezbjednosti međunarodne zajednice u našoj južnoj pokrajini?, pitao je Đurić.”] [/mhc_antrfile]\nOn je dodao da je posljednji trenutak da međunarodna zajednica ispuni svoje obaveze iz Rezolucije 1244 i Kumanovskog sporazuma.\nOn je rekao da je Vlada u Prištini 29. maja Prijedlog statuta Trepče usvojila bez konsultacija s predstavnicima Srba, i ocenio da “onaj ko dira Trepču udara na temelje egzistencije srpskog naroda na Kosovu i Metohiji”.


Rusija vraća ikonu dobijenu u Republici Srpskoj - Ekonomske Vesti\nPrivreda region Rusija\nRusija vraća ikonu dobijenu u Republici Srpskoj\n19. dec. 2020 20. dec. 2020 Andrija Matić 0 Comments\nRusija će vratiti ikonu koju je tokom posete Bosni i Hercegovini od predsedavajućeg Predsedništva BiH Milorada Dodika dobio ruski ministar inostranih poslova Sergej Lavrov, rečeno je ruskoj agenciji Interfax u Ministarstvu inostranih poslova Rusije.\n„Ikona se vraća darodavcu radi utvrdjivanja njenog porekla linijom Interpola“, rečeno je Interfaksu.\nAmbasada Ukrajine u BiH uputila je notu Sarajevu sa zahtevom da se Ukrajini vrati 300 godina stara ikona Svetog Nikole u pozlati koja potiče iz Luganska.\nTužilaštvo BiH formiralo je predmet o čemu o ovom slučaju, tvrdi Dnevni avaz i insinuira da su ikonu u BiH mogli da donesu dobrovoljci koji su ratovali u Ukrajini. Pozivajući se na ukrajinske vlasti, list tvrdi da je tamo ratovalo više od 300 dobrovoljaca iz Republike Srpske i Srbije.\nLugansk je grad na istoku Ukrajine gde su proruski pobunjenici 27. aprila 2014. godine proglasili Narodnu Republiku Luganska, koja nije pod kontrolom centralne vlasti u Ukrajini.\nPoseta Lavrova BiH završila se incidentom, kad su hrvatski i bošnjački član Predsedništva BiH odbili da se sa njim sastanu jer ne žele da budu „ruski pioni“, da bi kasnije Željko Komšić i Šefik Džaferović dokazivali da su tu odluku doneli samostalno, a ne kao pioni nekog drugog.\nPre toga je iz dela BiH oštro reagovano na intervju, koji je predsednik Hrvatske Zoran Milanović dao HRT-u, u kome je govoreći o idejama građanske države u BiH posumnjao da uslovi za građansku državu u BiH postoje i zaključio rekao „prvo sapun, pa parfem“.\nI Rusija i Hrvatska spadaju u zemlje garante Dejtonskog sporazuma, koji predstavlja osnovu funkcionisanja današnje BiH.\n← U Hrvatskoj zabranjeno putovanje između županija\nLav Jašin proglašen za najboljeg golmana u istoriji →


Belgrade Demo Fest Live 2014 počinje - LookerWeekly.com magazin\nPosle uspešno održanog prvog izdanja festivala BDFL i nakon konkursa i selekcije takmičarskih bendova za ovogodišnje izdanje, BDFL organizuje žurku otvaranja sa nastupom dva benda koja su ostavila odličan utisak na prethodom takmičenju i osvojila prva dva mesta po glasovima publike: Ućuti Pas i Hadži Prodane Duše. Promocija festivala i žurka otvaranja će biti u subotu 22. februara u klubu Blue Moon, u kojem će se održavati i prvi takmičarski krug.\nUćuti Pas je šestorka iz Lazarevca koja svojm energijom i nastupom lako pleni pažnju publike, medija i stručne javnosti, te su na prošlom festivala osvojili dva prva (publika i stručni žiri) i jedno drugo mesto (novinarski žiri) i poneli titulu sveukupnog pobednika festivala BDFL 2013. U fazi su pripreme prvog albuma i jedva čekaju da ponovo nastupe u Blue Moonu, odakle je pre skoro godinu dana krenula njihova afirmacija.\nHadži Prodane Duše je četvorka iz Užica koja svojom opuštenošću privlači pažnju publike te su njihovim glasovima zauzeli drugo mesto na prošlom festivalu. Iza njih je veliki broj nastupa na raznim festivalima i događajima, a pažnju javnosti su skrenuli spotom za pesmu “Vođa” u kome se pojavljuje veliki broj javnih ličnosti. Rado su se odazvali na poziv organizatora da nastupe na otvaranju BDFL 2014 i oni će pored svojih autorskih odsviratil i nekoliko covera.\nPre i posle njihovih nastupa u klubu će se puštati pesme bendova sa BDFL 2013 – Neke face, GodDamn, Sivi, Helm, Centralna Aktivnost, DOK7, Meda vuk i Sandokan, Uzemljenje, Jelizaveta Bam, Marienfeld, Regulator, Knap, Bas i stega i drugih.\nUlaz je od 23 h, a karta je 150 din.\nDžez koncert u Kaluđerici\nSvaka igra se oslanja na grafički API. Grafički API je skup programskih biblioteka na nivou samog OS-a, čiji je zadatak da pruži programerima igara i grafički zahtevnih aplikacija da kroz implementaciju u svoje...


Fudbaleri Mančester sitija igraju u utorak od 18.45 u Belgiji protiv Briža, utakmicu trećeg kola Grupe A u Ligi šampiona\n8504 pregleda\t1 komentar(a)\nTrener fudbalera Mančester sitija Pep Gvardiola rekao je danas da je cilj njegove ekipe pobjeda u Brižu u predstojećoj utakmici Lige šampiona, kako bi ostala u trci za plasman u nokaut fazu tog elitnog takmičenja.\n"Oni su vrhunska ekipa. Vidjeli smo koliko su fizički spremni. Oni tačno znaju šta moraju da rade. Agresivan tim sa mnogo kvalitetnih napadača. Idemo tamo četiri utakmice prije kraja, borimo se za preostalih 12 bodova kako bismo se plasirali u osminu finala. Sjutra ćemo pokušati da pobijedimo, to je cilj", rekao je Gvardiola, prenio je Skaj.\nGvardiola će na raspolaganju imati Edersona i Gabrijela Žezusa, koji su doputovali direktno u Belgiju poslije utakmice brazilske reprezentacije prošlog četvrtka.\nOni su došli u Belgiju kako bi izbjegli obavezni karantin po dolasku u Veliku Britaniju iz Južne Amerike.\n"Večeras ćemo im se priključiti u hotelu, a sjutra će se oni pripremati sa ekipom, možda će igrati, a možda neće. Sa njima smo četiri, pet godina i ne trebaju im posebne stvari kako bi se vratili u ekipu. Razgovaraćemo, vidjećemo kako se osjećaju, prilično sam siguran da su dobro. Trenirali su sa našim trenerima dan ili dva", naveo je Gvardiola.\nPep GvardiolaKlub BrižLiga šampiona


Trg slobode u ponedeljak mesto humanosti - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Trg slobode u ponedeljak mesto humanosti\nTrg slobode u ponedeljak mesto humanosti\nPo modelu na austrijski Grac, i njihovu humanitarnu akciju „Long Table od Graz“, Color Media Communications organizuje u ponedeljak, 16. septembra veliku humanitarnu večeru na Trgu slobode, kod spomenika Svetozaru Miletiću. „Večera kod Miletića“ je humanitarna i ceo prihod je namenjen Dečijem selu „Dr Milorad Pavlović“ u Sremskoj Kamenici.\n0Piše: G.N. 12. septembra 2019. 14.59\nUz bogat muzički program, a predviđeno je da sa balkona i prozora okolnih zgrada: Gradske kuće, Vojvođanske banke i Hotela Vojvodine pevaju solisti Opere Srpskog narodnog pozorišta i Opere Narodnog pozorišta iz Beograda, kao i horovi „Muzika srca“ i „Novosadski damski hor“, biće servirana večera koju će pripremati restorani „Modena“ i hotel „Vojvodina“.\nRezervacije za ovaj veliki humanitarni događaj pod vedrim nebom i u samom srcu grada su 5000 dinara po osobi, a gala večera traje od 18.30 do 21 sat.\n-Na ovaj način želimo svim posetiocima da priuštimo nezaboravno iskustvo svečane gala večere na otvorenom, na Trgu slobode po modelu iz Graca, ali i da promovišemo humanost kroz prikupljanje sredstava za pomoć mališanima u Dečijem selu, izjavio je za list Danas Robert Čoban.\nOrganizatori najavljuju dolazak i zvaničnika iz gradske i pokrajinske vlade, kao i brojnih Novosađana i Novosađanki koji su uvek pokazivali humanost i rado se odazivali akcijama koje su namenjene poboljšanju kvaliteta života sugrađana.\nHumanitarna akcija, Trg slobode, Večera kod Miletića


Fajon: Uvođenje viza Srbiji najverovatnije do kraja godine - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Vijesti Srbija Fajon: Uvođenje viza Srbiji najverovatnije do kraja godine\nFajon: Uvođenje viza Srbiji najverovatnije do kraja godine\nOd HaberNews - 18. Oktobra 2013. 0 112 Podeli na Fejsbuku\ntweet Izvestilac Evropskog parlamenta za viznu liberalizaciju i poslanik EP Tanja Fajon izjavila je danas da je situacija u vezi sa mogućnošću ponovnog uvođenja viza veoma ozbiljna i da, prema njenim saznanjima, većina zemalja članica EU smatra da ponovo treba uvesti vize Srbiji. Premijer Srbije Ivica Dačić je rekao da bi ponovno uvođenje viza ostavilo teške posledice za Srbiju, ali i Evropsku uniju i predložio da Srbija plati troškove za 10.000 azilanata koji su u Evropi. “Evropski parlament je pod velikim pritiskom da usvoji mehanizam za ponovno uvođenje viza”, koji će najverovatnije biti usvojen do kraja godine”, rekla je Fajon na konferenciji za novinare u EP.\n“Prema mojim saznanjima, većina država članica EU spremna je da podrži ponovno uvođenje viza za građane Srbije”, rekla je Fajon.\nFajon je naglasila da će, ako vize budu ponovo uvedene, biti veoma teško da se Srbija vrati na “belu šengensku listu”.\n“To bi onda mogao biti predmet politizacije i zato se nadam da mehanizam za suspenziju nikada neće biti primenjen”, rekla je ona.\nFajon je istakla da je u prvih osam meseci ove godine više od 14.000 građana zemalja Zapadnog Balkana zatražilo azil u “šengenskoj zoni”, a da je gotovo polovina njih iz Srbije.\nOna je nagovestila da bi se ovaj problem mogao pogoršati.\n“Dolazi zima, a znamo da se tada obično broj zahteva za azil povećava”, kazala je ona.\nDačić: Srbija će platiti troškove azilanata\n“Reč je o manje od 10.000 azilanata u celoj Evropi… Mi ćemo za tih 10.000 platiti troškove jer bi to bila manja šteta za Srbiju nego ukidanje viza”, rekao je Dačić novinarima u pauzi skupa o trgovini ljudima u jugoistočnoj Evropi\nOn je istakao da je vizna liberalizacija jedina konkretna stvar EU koji su građani Srbije videli u poslednjih nekoliko godina.\nDačić je rekao da među azilantima koji odlaze u Evropu najviše ima Roma i Albanaca i da je potrebno promeniti sredinu u kojoj oni žive, što je dugoročan proces.\n“Da izbacujemo Rome i Albance iz autobusa, to ne bi odobrila Evropska unija”, rekao je Dačić i dodao da je Srbija zatražila spisak imena ljudi koji su otišli u Evropu da traže azil.\nPremijer je istakao da će učiniti sve da ne bude ukinuta vizna liberalizacija i da će to biti tema svih njegovih razgovora sa zvaničnicima EU.\nOn je dodao da bi u utorak ili sredu trebalo da se sastane s radnom grupom za pitanja lažnih azilanata.\n“Dosta smo uradili zajedničkog (Srbija i EU) i ne znam zašto bi neko koristio Srbiju i Makedoniju kao primer za države kojima treba da se ukinu vize”, rekao je Dačić.\nKacin: EU nije samoposluga, pa da Srbija može da bira\nU Izjavi za Radio-televiziju Vojvodine izvestilac Evropskog parlamenta Jelko Kacin kaže da je pitanje azilanata zloupotreba pojedinaca, ali i organizovanog kriminala i da to zahteva da i druge službe, a ne samo ministarstva unutrašnjih i spoljnih poslova, rade svoj posao.\nOn je rekao je da je mogućnost uvođenja viza direktna posledica nezadovoljstva zemalja koje opterećuju lažni azilanti, jer reakcija je uvek politička, ali sve češće pominjanje viza, posledica je i nezadovoljstva unije time koliko je Srbija posvećena evrointegracijama, a to, kaže Kacin, ne mogu pokriti troškovi vraćanja azilanata, koje je Dačić danas predložio.\n“Evropska unija nije samoposluga, pa da Srbija može da bira to što njoj odgovara, a druge stvari na koje se obavezala da ignoriše i gura na stranu. Odgovoriću vam na svoj način. Dijalog između Beograda i Prištine davno je krenuo, od svega što ste se dogovorili mnogo toga nije implementirano, isto važi i za vizni režim.”, rekoa je Kacin\nIako nije želeo da potvrdi da li će se predlog mehanizma za suspenziju viznog režima ubrzo naći u Evropskom parlamentu, Kacin je rekao da treba raditi na tome da se takav predlog ne dođe na dnevni red, te da od Vlade Srbije očekuje manje disonantnih tonova na putu za Evropsku uniju.\nBelgija za slobodni vizni režim Srbije\nAmbasador Belgije u Beograd Alen Kundicki rekao je da je ta država za slobodni vizni režim Srbije.\n“Mi želimo da Srbija bude deo evropskog sistema i mi volimo da idemo u Srbiju bez viza”, rekao je Kundicki.\nOn je kazao da je Srbija napravila pozitivan pomak u rešavanju problema lažnih azilanata, ali da taj problem još nije rešen.\n“Premijer Srbije se skoro sreo sa zvaničnicima Belgije i tada smo rekli da cenimo napore koje je Srbija učinila”, rekao je Kundicki i dodao da se odgovornost za lažne azilante ne prebacuje na zemlje kao što je Srbija.\n“Istina je da imigranti opterećuju imigracione službe evropskih zemalja. To je težak slučaj i želimo da se to reši”, rekao je belgijski ambasador.\nOn je ocenio da se Srbiji nalazi na listi zemlja “u kojima je život bezbedan” i da misli da u Srbiji nisu ugrožena ljudska prava.\n“Problem sa azilantima postoji, ali će on biti rešen”, izjavio je Vučić novinarima i najavio da će kontrola azilanata biti pojačana.\nOn je dodao da je njihov broj ipak smanjen.\nVučić je rekao novinarima da je pre dva dana razgovarao sa ambasadorom Nemačke u Beogradu Hajncom Vilhelmom i da je uveren da neće biti ukidanja bezviznog režima Srbiji.\n“Postoji bojazan, ali sam uveren da se to neće dogoditi”, naglasio je i objasnio da pitanje azilanata nije političke, već tehničke prirode i da se mora voditi računa da “tim ljudima ne budu kršena ljudska prava”.\nBanović: Država se trudi da smanji broj lažnih azilanata\nDržava daje sve od sebe da prevaziđe problem lažnih azilanata i na tom polju su ostvareni značajni rezultati, kazao je danas Načelnik Uprave granične policije Srbije Nenad Banović.\n“U najnovijem izveštaju Evropske komisije stoji da je Srbija ostvarila umereni napredak na polju lažnih azilanata za razliku od 2011. godine kada smo ostvarili bitan napredak”, kazao je Banović Beti.\nPrema njegovim rečima, u svim zemljama Evropske Unije, osim Nemačke i Švajcarske, beleži se višegodišnji pad broja lažnih azilanata i naveo da je to rezultat koordiniranih akcija sa vladama tih zemalja.\nBanović je dodao da će danas imati sastanak sa oficirom za vezu Nemačke ambasade u Beogradu Piterom Krabačom, kako bi Nemačka i Srbija pronašli rešenja za problem lažnih azilanata.\nEK zabrinuta zbog azilanata sa Balkana\nEvropska komisija je veoma zabrinuta zbog talasa azilanata sa Zapadnog Balkana i upozorava na posledice ako se problem ne resi, saopšteno je danas u sedištu Evropske unije.\n“Mehanizam za uvođenje viza još nije uspostavljen, ali će o tome biti reči na ministarskom savetu 25. oktobra”, rekao je na konferenciji za novinare portparol komesarke EU za unutrašnje poslove Mikele Ćirkone.\nOn je rekao da je Komisija primila pismo šestorice ministara unutrašnjih poslova članica EU koji traže pokretanje mehanizma za uvođenje viza za pojedine zemlje Zapadnog Balkana.\nPortparol komesarke Sesilije Malstrom je odbio da navede o kojim balkanskim zemljama se radi, ali je iz novinskih izveštaja poznato da se pismo odnosi na Srbiju i Makedoniju.\nZemlje koje zahtevaju uvođenje viza su Nemačka, Francuska, Austrija, Luksemburg, Belgija i Holandija, precizirao je on.\nĆirkone je objasnio da Komisija može, ukoliko oceni da je zahtev za šestorice opravdan, da predloži Evropskom savetu da po hitnom postupku suspenduje “beli šengen” za pojedine zemlje, koji onda to može da usvoji prostom većinom.\nU izjavi Tanjugu Ćirkone je još dodao da o toj eventualnoj odluci mora da se saglasi i Evropski parlament.\n“Sada je na zemljama Zapadnog Balkana da preduzmu mere kako se ovo ne bi dogodilo”, rekao je Ćirkone.\nOn je precizirao da te mere uključuju koordinaciju sa zemljama pogođenim prilivom azilanata, informisanje građana o posledicama zloupotrebe prava na azil, bolju graničnu kontrolu i rad sa putničkim agencijama koje prevoze azilante.\nKako je dodao u Komisiji su “ekstremno zabrinuti” zbog naglog priliva azilanata.\nOn je upozorio da je bezvizni režim privilegija koja podrazumeva veliku odgovornost, a da je na zemljama iz koje azilanti dolaze da preduzmu mere da zaustave zloupotrebe.\nRasprava o zaustavljanju azilanata, a ne o uvođenju viza\nČetiri zemlje Evropske unije su zatražile da se na zasedanju Saveta ministara EU 25. oktobra razmotre hitne mere za zaustavljanje naglog priliva “lažnih azilanata”, naročito iz Srbije i Makedonije, ali nije zatraženo ponovno uvođenje viza za državljane tih zemalja.\nTo su danas agenciji Beta potvrdili zvaničnici u Evropskoj komisiji koji su upozorili da je “novonastala situacija ozbiljna”, a da će redovni izveštaj o režimu EU bez viza biti podnesen iduće nedelje Savetu ministara.\nFunkcioneri u EK su dodali da su Nemačka, Francuska, Švedska i Luksemburg u pismu Evropskoj komisiji zatražile da se ubrza i usvajanje u Evropskom parlamentu mehanizma koji omogućava Evropskoj komisiji da na traženje nekih članica “u izuzetnim situacijama” bude privremeno ukinut bezvizni režim ulaska na šengensku teritoriju EU za građane nekih država.\nTo se može dogoditi u slučajevima naglog porasta neopravdanih zahteva za azil, odnosno kad Evropska komisija i Savet ministara procene da je ugrožena bezbednost EU.\ntweet Prethodni tekstĆao, ja sam Robert Levandovski, imam mnogo para, i voleo bih tvoj brojSledeći tekstSkupština: Elfić, Haljimi i Ostojić prave poslaničkli klub HaberNews\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA


Premijer Velike Britanije Boris Džonson trebalo bi ove nedelje da predstavi kontroverzni novi zakon koji zabranjuje bilo koji protest koji je bučan ili koji „ozbiljno iritira i ometa“.\nUsvajanjem ovog zakona policajci bi imali znatno veća ovlašćenja za suzbijanje protesta. Nezakonitim bi se smatrali svi protesti koji izazivaju „ozbiljnu nelagodu“, a oni koji u njima budu učestvovali mogli bi da se suoče sa kaznom zatvora do 10 godina.\nIstim zakonom ograničiće se pravo na protest ispred parlamenta Ujedinjenog Kraljevstva i uvesti kazne do deset godina za skrnavljenje javnih spomenika.\nPortparol premijera Velike Britanije rekao je da Nacrt zakona neće ugrožavati pravo ljudi na miran protest i da će se umesto toga usmeriti na ljude koji su tokom demonstracija koristili „krajnje ometajuću“ taktiku.\n„Ranije smo rekli da je mirni protest osnovno pravo u slobodnom društvu. Mere u zakonu ni na koji način ne narušavaju pravo na protest, one su jednostavno usredsređene na upotrebu nekih izuzetno ometajućih taktika koje smo videli poslednjih godina“, rekao je portparol.\nZakon je usledio usred negodovanja javnosti zbog žestokog odgovora londonske policije ovog vikenda nad učesnicima protesta održanog 13. marta, povodom ubistva žene za koje je osumnjičen policajac.\nStotine ljudi okupilo se u subotu uveče u Klapamu, jugozapadnom okrugu Londona, uprkos tome što policija nije dala dozvolu za bdenje, kako bi odalo počast Sari Everard (33) koja je poslednji put viđena živa u blizini parka u južnom delu Londona 3. marta.\nVideo snimci sa protesta pokazuju svađu policajaca sa demonstrantima i brutalno hapšenje nekoliko žena.\nOpoziciona laburistička stranka planira da glasa protiv ovog zakona, saopštila je stranka u nedelju.


Četiri preostale županijske skupštine HITNO trebaju imenovati delegate u Dom naroda FBiH | Hercegovina.Info\nČetiri preostale županijske skupštine HITNO trebaju imenovati delegate u Dom naroda FBiH\nIz OHR-a kažu da su frustrirani blokadama i da "ne mogu isključiti mogućnost poduzimanja dodatnih mjera".\n- Međunarodna zajednica duboko je frustrirana i razočarana što delegati u skupštinama i političke stranke u četiri županije i dalje nastavljaju opstruirati provedbe izbornih rezultata tako što blokiraju formiranje Doma naroda Federacije, a na taj način i druge institucije u zemlji, uključujući i Dom naroda BiH, koji je daytonska institucija - izjavila je jučer Ljiljana Radetić, glasnogovornica Ureda visokog predstavnika, za "Dnevni avaz".\nPrema njenim riječima, aktivnosti "koje ugrožavaju formiranje dejtonskih institucija moraju biti razmatrane s velikom ozbiljnošću".\n- Četiri preostale županijske skupštine trebaju hitno imenovati svoje delegate u Dom naroda FBiH. Delegati u skupštinama i političke stranke u ovim županijama ne mogu Federaciju i BiH beskrajno držati kao taoce. Političari su, prije svega, izabrani da štite interese i služe potrebama građana koje predstavljaju te svih ostalih građana u zemlji. Njihovo nedjelovanje utječe na živote milijuna građana u Federaciji i u BiH u cjelini - kaže Radetić.\nIz OHR-a navode da "izabrani zvaničnici i njihove stranke svjesno ignoriraju obaveze da služe građanima i poštuju zakone". Ističe da još ima vremena "da oni koji su odgovorni urade pravu stvar".\nDodaje se da visoki predstavnik zajedno s Upravnim odborom Vijeća za provedbu mira stalno prati situaciju.\n- Ukoliko se nastave blokade, OHR ne može isključiti mogućnost poduzimanja dodatnih mjera kako bi demokratskim institucijama bilo omogućeno da funkcioniraju te da stranke i pojedinci koji opstruiraju formiranje ovih institucija u potpunosti odgovaraju za svoja djela - ističe glasnogovornica OHR-a.\nČović i Ljubić trebaju dati instrukcije\nRadetić na odgovornost posebno poziva predsjednike dva HDZ-a Dragana Čovića i Božu Ljubića.\n- Osobe kojima je izborno tijelo 3. listopada dalo mandate moraju uraditi svoj posao bez daljnjeg odlaganja. Posebno predsjednici HDZ-a BiH i HDZ-a 1990 moraju sada dokazati da su opredijeljeni poštivanju Ustava i zakona tako što će dati instrukcije svojim članovima u predmetnim županijskim skupštinama da urade ono što je potrebno kako bi osigurali da delegati u Dom naroda Federacije budu imenovani bez ikakvog novog odlaganja - kaže Radetić.\nBožo Ljubić Dragan Čović županije


FEJZI HODŽA: „MLADIM KADROVIMA DO EFIKASNIJE LOKANE UPRAVE“ – TVTeuta\nFEJZI HODŽA: „MLADIM KADROVIMA DO EFIKASNIJE LOKANE UPRAVE“\nPrej tvteuta15:26 25 Januar 2018\nSocijaldemokrate Ulcinja će se zalagati da lokalna administracija bude profesionalnija, ažurnija i u potpunosti otvorena prema građanima, da bi lokalna uprava bila efikasan servis za sve naše građanke i građane.\nTo ćemo ostvariti boljom organizacijom sekretarijata i punim angažovanjem obrazovanih, stručnih i posvećenih ljudi, uz širom otvorena vrata za mlade kadrove, kojima ćemo omogućiti da sprovode nova znanja, uz korišćenje savremenih tehnologija.\nSmatramo da, s obzirom na činjenicu da se značajan dio teritorije opštine Ulcinj nalazi na ruralnom području, komunikacija sa predstavnicima mjesnih zajednica i građanima pojedinačno, mora biti konstantna i efikasnija, sa boljim planiranjem i realizacijom prije svega infrastrukturnih projekata.\nNastojaćemo da se ojača Kancelarija za projekte, koja funcioniše u okviru Opštine a do sada je ostvarivala jako slabe rezultate, kako bi se što bolje iskoristila sredstva iz IPA fondova, koja stoje na raspolaganju, a uz čiju podršku bi se mogao postići značajni razvoj Ulcinja.\nSocijaldemokrate su svjesne svega onoga što su bili nedostaci u funkcionisanju lokalne uprave Ulcinja u prethodnom periodu, kao i postojećih izazova i onih koji se mogu nametnuti u narednom periodu, ali uz jasnu viziju razvoja naše opštine, dobre ideje i što je najznačajnije, mlade i stručne ljude, koji su spremni da preuzmu odgovornost i rade u cilju dinamičnijeg razvoja naše opštine, uhvatićemo se u koštac sa svim onim što nas očekuje nakon 04.februara. Zato drage sugrađanke i dragi sugrađani u nedjelju 04.februara, izađite na izbore i zaokruživanjem broja 1 glasajte za moderniju, efikasniju i pofesionalniju lokalnu upravu.\nKandidat na listi „Socijaldemokrate – Ivan Brajović – Dosljedno za Ulcinj“


Promovisani "Sidžili kadije kaze Novi Pazar od 1766. do 1768. godine" - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Zabava Kultura Promovisani “Sidžili kadije kaze Novi Pazar od 1766. do 1768. godine”\nPromovisani “Sidžili kadije kaze Novi Pazar od 1766. do 1768. godine”\nOd Redakcija - 16. Aprila 2013. 0 280 Podeli na Fejsbuku\ntweet “Sidžili kadije kaze Novi Pazar od 1766. do 1768. godine” , kapitalna istoriografska monografija promovisana je sinoć u Novom Pazaru u okviru obeležavanja 552. godine od osnivanja Novog Pazara.\nIdeja o objavljivanju prevoda “Sidžila kadije kaze Novi Pazar” nastala je kao plod uspešne saradnje novopazarskog Istorijskog arhiva Ras i Historijskog arhiva Sarajevo, a u realizaciji ovog značajnog projekta učestvovali su turska razvojna agencija TIKA i grad Novi Pazar.\nPrema rečima direktora Istorijskog arhiva “Ras” Zorana Popovića, ideja o nastanku ovog kapitalnog dela nastala je 2011. godine u Sarajevu, da bi krajem decembra prošle godine bila realizovana.\n“Novopazarski sidžili, izuzetno važni istorijski izvori, pružaju obilje podataka o društvenim, političkim, privrednim, kulturnim, administrativnim, pravnim i drugim prilikama ovog dela tadašnjeg Osmanskog carstva” – rekao je Sejdalija Gušić, arhivski savetnik u Historijskom arhivu Sarajevo.\nGradonačelnik Novog Pazara dr Meho Mahmutović izrazio je veliku zahvalnost TIKI bez koje ovo monumentalno delo ne bi ugledalo svetlost dana.\nProjekat su podržali TIKA- Turska agencija za saradnju i koordinaciju – Kancelarija u Beogradu i Grad Novi Pazar.\nKLJUČNE REČIhistorijski arhiv sarajevoistorijski arhiv rasmeho mahmutovicnovi pazarsandzakSarajevosidzili kadije kazeSrbijatika PODELI\ntweet Prethodni tekstOdbojkaši Spartaka slavili su večeras u Novom PazaruSledeći tekstKviz znanja “ Evropa, to si ti” Redakcija\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA


Komentar: Procerdani milioni | Institute for War and Peace Reporting\nKomentar: Procerdani milioni\nOgromne sume novca ulozene su u bosanske medije, ali s malo uspeha.\nSest godina posle zavrsetka rata u Bosni i Hercegovini situacija na medijskoj sceni je vise nego losa. Uprkos milionima dolara medjunarodne pomoci, vecina medijskih organizacija nema odgovarajucu strategiju za poslovni i profesionalni razvoj, a njihova reputacija u javnosti je takodje na sve nizim granama.\nMediji su jedna od kljucnih pokretackih snaga demokratskih promena u bilo kojoj zemlji. Medijska scena u Bosni mozda deluje raznovrsno zbog velikog broja medija, ali sada Regulatorna agencija za komunikacije ulaze napore, uz pomoc Zapada, da se poboljsa programski sadrzaj i smanji broj nezavisnih i ostalih elektronskih medija koji su nastali tokom rata da bi promovisali nacionalisticke ciljeve svojih etnickih grupa.\nTakvi napori se ne preduzimaju u oblasti stampanih medija. Ne postoji regulatorno telo sa ovlascenjima da ustanovi minimum profesionalnih, poslovnih i finansijskih uslova koje bi stampani mediji morali zadovoljiti.\nUkupan tiraz pet glavnih dnevnih listova u Bosni iznosi izmedju 80.000 i 90.000. Ovo je samo procena, jer se podaci o tirazu smatraju poslovnom tajnom. Tri najstarija dnevna lista: "Oslobodjenje", "Glas srpski" (nekada "Glas") i "Jutarnje novine" (nekada "Vecernje novine") suocavaju se sa ozbiljnim finansijskim problemima, strajkovima i posledicama nezgrapno sprovedene privatizacije.\nU ovom trenutku, postoji samo jedan dnevni list koji se cita i u Federaciji i u Republici Srpskoj. Rec je o "Nezavisnim novinama" popularnog banjaluckog urednika i biznismena Zeljka Kopanje. Cini se da se svi ostali listovi prodaju jedino unutar svojih etnickih zajednica.\nTri nedeljnika: "Dani", "Slobodna Bosna" i "Reporter", prvobitno su imali uspeha, ali, uprkos stotinama hiljada dolara strane pomoci, nisu postigli finansijsku samostalnost.\nJedini dnevni list koji uspesno posluje u ovom trenutku je sarajevski dnevnik "Dnevni avaz", ali se i on nasao pod udarom kritike nekih lokalnih i zapadnih eksperata zbog naglih politickih zaokreta u uredjivackoj politici i problematicnim finansijskim aranzmanima.\nList je osnovan tokom rata u Bosni kao organ vladajuce bosnjacke nacionalisticke Stranke demokratske akcije, SDA. Promenio je svoj politicki stav neposredno nakon sto je umerena politicka koalicija, Savez za promene, dosla na vlast.\nPored toga, Fahrudin Radonjcic, nikada nije javno izneo kakvo je poreklo sredstava kojima je finansiran "Dnevni avaz". Njegov list se nedavno preselio u novu luksuznu zgradu, ali ni ovaj put nije otkrio iz kojih izvora pristize novac.\nU oblasti elektronskih medija, zapadne investicije takodje nisu imale uspeha. Prvobitno je prioritet bio izgradnja paralelnog sistema u kome su nezavisni lokalni mediji funkcionisali zajedno sa dve regionalne mreze - Otvorena medijska mreza, OBN, i radio mreza FERN. Medjutim, velike mreze lokalnih stanica (RTV BiH, RTRS i EROTEL) su i dalje bile pod kontrolom nacionalistickih stranaka privlaceci najveci deo publike.\nMedjunarodna zajednica je potom ukinula donacije Radio Fernu i TV mrezi OBN, i u ovom trenutku se fokusira na kompleksnu transformaciju drzavnih elektronskih medija u javne koji bi se koristili sadrzajem u produkciji centralnog Javnog RTV sistema cije se uspostavljanje tek planira. Da bi se sprovele ove promene u praksi bice neophodno vise godina. Stoga je Fern integrisan u novi javni radio sistem dok se OBN nasao u teskoj finansijskoj krizi.\nU medjuvremenu, vise od polovine od 210 radio i 71 televizijske stanice moglo bi prestati sa radom zbog novih, veoma strogih medijskih propisa. Regulatorna agencija je imala izvesnog uspeha pri uspostavljanju profesionalnih standarda za elektronske medije, ali se nasla pod udarom kritike zbog cinjenice da je isuvise pod zapadnom kontrolom.\nVecina analiticara smatra da sadasnje stanje medija u Bosni i ostatku Balkana nije iznenadjujuce imajuci u vidu istoriju - 50 godina socijalizma, nakon cega je usledilo budjenje nacionalizma, ratnohuskacka propaganda i posleratni ekonomski haos.\nPosle rata, medjunarodne organizacije zaduzene za implementaciju mirovnog sporazuma u Bosni morale su da se suoce sa ekstremno nacionalistickim vladama i politicki izmanipulisanim novinarima koji su se opirali promenama. Zapad je osecao odgovornost da se usredsredi na medije pruzajuci finansijsku i savetodavnu pomoc upravo zbog toga sto su oni imali znacajnu ulogu u podsticanju sukoba na Balkanu tokom proteklih deset godina.\nPrema podacima jedne nezavisne medijske organizacije iz Sarajeva, Media Plan instituta, zapadne zemlje su potrosile ili investirale oko 135 miliona maraka u bosanske medije tokom proteklih sest godina. Samo je u OBN projekat ulozeno oko 40 miliona nemackih maraka.\nVecina medjunarodnih projekata bili su skupi i slozeni, a sprovedeni su bez cvrste, dugorocne strategije na osnovu ad hoc odluka koje su odslikavale suprotstavljene interese razlicitih zapadnih zemalja.\nOvi projekti su ipak postigli neke rezultate u smanjivanju provokativnog i huskackog sadrzaja u medijima i u oblasti profesionalne edukacije novinara. Medjutim, neki posmatraci tvrde da je cena ovih promena previsoka. Kriticari dodaju da je medjunarodna zajednica zaduzila politicare koji su odgovorni za izbijanje rata da se bave demokratizacijom medija. Oni smatraju da su politicki lideri zapravo tezili blokiranju medijskih reforma koje je trebalo da sprovedu.\nTokom proteklih nekoliko godina, drzavne RTV mreze su se oslobodile pritisaka politickih stranaka, u nekim slucajevima zahvaljujuci energicnoj medjunarodnoj intervenciji ili pod nadzorom medjunarodne zajednice. Ipak, transformacija drzavnih medija u javne RTV servise je jos uvek veoma spora. Javni RTV sistem predstavlja ideju koja je posle dve i po godine jos uvek mrtvo slovo na papiru.\nPrivatizacija lokalnih dnevnih listova je opterecena brojnim problemima i skandalima.\nMale lokalne radio i TV stanice jedva opstaju, mada se americki donatori trude da pomognu Asocijaciji nezavisnih elektronskih medija koja bi trebalo da zastiti interese malih elektronskih medija.\nPrema vidjenju lokalnih i stranih medijskih eksperata, bilo je nedovoljno razumevanja za lokalne potrebe u okviru medjunarodnih projekata. Retko su zapadni zvanicnici ili agencije zasnovali istinsko konstruktivno partnerstvo sa lokalnim medijima.\nMilioni nemackih maraka potroseni su na brojne kratke kurseve obuke u kojima su lokalni novinari ucestvovali prevashodno radi putovanja po zapadnoj Evropi i turizma nego usvajanja novih vestina. Mnogi predavaci na novinarskim kursevima bili su nekompetentni, a cesto nisu bili dovoljno upoznati sa medijskom situacijom u Bosni.\nOstaje jos puno toga sto treba uraditi, ali se cini da presusuju finansijska sredstva medjunarodne zajednice namenjena medijima. To znaci da lokalni mediji, menadzeri, analiticari i, najzad, sama drzava moraju sami odraditi taj posao.\nZoran Udovicic, dugogodisnji novinar i medijski analiticar, osnivac je sarajevskog Media Plana, Instituta za medijski razvoj i istrazivanje.


Muzzik TV | Muzički portal - Stanimo u gard novi spot Čoveka bez sluha\nStanimo u gard novi spot Čoveka bez sluha\n16. 11. 2018. 12:31\nPank-rok bend Čovek bez sluha (ČBS) objavio je novi singl i spot "Stanimo u gard", sa predstojećeg istoimenog albuma kog će koncertno promovisati 14. decembra (21:00) u dvorani "Amerikana" Doma omladine Beograda.\n"Stanimo u gard' je pesma smeštena u sadašnje vreme i već svojim naslovom govori da je krajnji čas da se makar zauzme stav i prekine sa skretanjem pogleda od jako teške svetske svakodnevnice, čiji je epicenter, ponekad mislim – upravo naše najbliže životno okruženje", kaže frontmen Miki Radojević.\n"U dogovoru sa našim bliskim saradnikom – režiserom Tinom Jergerom odlučili smo se za spot u kome se bend najdirektnije obraća publici, a jasnim scenama sve surovije stvarnosti poziva makar na stavljanje prsta na čelo", objašnjava Radojević.\nAlbum "Stanimo u gard" će na CD-u i digitalnim platformama do kraja novembra objaviti promoterska kuća Long Play. Ulaznica za beogradski koncert ČBS-a košta 800 dinara na blagajni DOB-a, odnosno preko mreže Eventim. Na dan koncerta biće 1.000 dinara.


"Auto-put Podgorica-Kolašin biće završen ove godine" - Volim Podgoricu\nPočetna/NOVOSTI/“Auto-put Podgorica-Kolašin biće završen ove godine”\n“Auto-put Podgorica-Kolašin biće završen ove godine”\nAuto-put Podgorica – Kolašin biće završen ove godine, saopštio je danas ministar ekonomskog razvoja u Vladi Crne Gore Jakov Milatović.\nKako je saopšteno iz Ministarstva ekonomskog razvoja (MEK) Milatović je danas u Beogradu razgovarao sa ministarkom trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije, Tatjanom Matić o mogućnostima unapređenja bilateralne ekonomske saradnje, posebno o saradnji u oblastima turizma i trgovine.\n“Od danas su uvedeni novi komercijalni letovi kompanije “Air Montenegro”, iz Tivta i Podgorice za Srbiju. Auto-put Podgorica-Kolašin biće završen ove godine”, kazao je Milatović.\n“Pandemija je potvrdila potrebu za regionalnim povezivanjem, zajedničkim regionalnim tržištem i zajedničkim nastupom na tržištima trećih zemalja u sferama trgovine i turizma u kojem postoji kompatibilnost između Srbije i Crne Gore, i gdje je u odnosu na kovid-krizu pomjeren fokus turista na auto-destinacije”, rekla je Matić.\nauto put Jakov Milatović Kolašin Podgorica


STRANE DIREKTNE INVESTICIJE KAO POKAZATELJ REGIONALNIH NERAVNOMERNOSTI U SRBIJI I MOGUĆNOSTI NJIHOVE EFIKASNE ALOKACIJE | Ekonomski horizonti\nPoznato je da naša zemlja ne poseduje dovoljno sopstvenih sredstava za finansiranje privrednog rasta i razvoja i smanjenje regionalnih neravnomernosti, pa je zbog navedenog primorana da koristi inostrana sredstva, koja preuzimaju funkciju glavnog pokretača i ključnog razvojnog faktora, ne samo pojedinih nacionalnih ekonomija, već i celokupne svetske privrede. Svetska finansijska kriza je uticala, izmeñu ostalog i na pad priliva stranih direktnih investicija i na povećanje regionalnih razlika, kako na globalnom tako i na nižem\nregionalnom nivou. Za sve zemlje u tranziciji, meñu kojima je i Srbija, pored problema kako da u što većoj meri privuku što veći obim stranih investicija, postavlja se i pitanje (problem) njihove efikasne alokacije, kako unutar, tako i izmeñu pojedinih regiona. Povećanim prilivom stranih direktnih investicija i njihovom efikasnom alokacijom po regionima, Srbija bi poboljšala svoju konkurentsku poziciju i time smanjila regionalne disparitete, koji su po svim pokazateljima meñu najvećim u Evropi. Osnovni cilj ovog rada je da razmotri geografski raspored stranih direktnih investicija po regionima u Srbiji, ukaže na potrebu angažovanja svih subjektivnih snaga zemlje na stvaranju povoljnog investicionog ambijenta i da predloži određene aktivnosti i mere kako bi se strane investicije privukle u što većoj meri i ravnomerno rasporedile.\nKljučne reči: Strane direktne investicije, finansiranje privrednog rasta i razvoja, regionalne neravnomernosti, nacionalna ekonomija, svetska finansijska kriza, zemlje u tranziciji, investicioni ambijent.


Aeroflot zabeležio profit u trećem kvartalu | Avio Press\nAeroflot zabeležio profit u trećem kvartalu\nNacionalna avio-kompanija Ruske Federacije uspela je da ostvari profit u trećem kvartalu ove godine. Aeroflot je u periodu između jula i septembra zaradio preko 40 miliona američkih dolara dok je prihod kompanije iznosio 1,8 milijardi dolara. Poređenja radi, ruska kompanija je u istom periodu prethodne godine imala gubitak od 325 miliona dolara ali i mnogo manje putnika.\nIz Aeroflot-a poručuju da je broj preveženih putnika na domaćim linijama u trećem kvartalu porastao za 27% u odnosu na rekordnu 2019. godinu. Evidentno je da je domaći saobraćaj „spasio“ ruskog prevoznika imajući u vidu da je na međunarodnim linijama bilo 40% putnika iz poslednje predpandemijske godine.\n„Iako je situacija u industriji i dalje teška, Aeroflot nastavlja da koristi svaku priliku koju nudi tržište da nastavi da širi svoje poslovanje i da poboljša svoje finansijske rezultate,“ saopšteno je iz kompanije.\nAeroflot Evropa vesti iz avijacije\nSedam subvencionisanih linija iz Niša naredne godine\nŠvedski aktivisti napali aerodrome\nUnited Airlines uvodi direktne letove Boston –...\nEurowings Discover obavio prvi let


Valensija bez standardnog veziste u narednih nekoliko meseci! - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Novosti Fudbal Valensija bez standardnog veziste u narednih nekoliko meseci!\nValensija bez standardnog veziste u narednih nekoliko meseci!\nVezista španske Valensije, Žofri Kondogbija, odsustvovaće sa terena u naredna 2-3 meseca zbog povrede koju je zaradio na utakmici protiv Mančester Junajteda (2:1) u sredu uveče, prenose španski mediji.\n25-godišnji fudbaler je na toj utakmici odigrao svih 90 minuta te u velikoj meri pomogao svom timu da dođe do pobede koja ih je na kraju odvela u završnicu Lige Evrope, ali nakon što se medicinskom timu požalio na probleme sa mišićima utvrđeno je da se radi o ozbiljnijoj povredi.\nPeriod oporavka procenjuje se na 2-3 meseca, što znači da bi se fudbaler iz Centralnoafričke Republike u najboljem slučaju mogao vratiti na teren sredinom februara.\nKondogbija je ove sezone u dresu ”Slepih miševa” odigrao ukupno 15 utakmica, od čega 9 u prvenstvu Španije, 5 u Ligi Šampiona i 1 u okviru Kupa Kralja.\nPrethodni tekstPoeni igrača: Očekivali smo ga na nižoj granici!\nSledeći tekstDomaćin bez šansi i na sedmoj utakmici u nizu?!


Penzionerima od predsednika - paketi sa vitaminima – Otvoreno\nPočetnaVestiPenzionerima od predsednika - paketi sa vitaminima\nponedeljak, 11. januara 2021 : 22:37\nNaime, on je rekao i “da će gledati da tokom ove godine opet malo pomogne narodu, ali da neće moći opet da se da 100 evra”.\n“Do Sretenja ćemo doneti još jedan paket pomoći, ne izdašan kao ranije. Ići ćemo na sektorsku podršku privredi, a gledaćemo i da dodatno pomognemo penzionerima. Gledaćemo da obezbedimo pakete za svakog penzionera sa vitaminima za jačanje imuniteta. Ali, vakcinacija je suština. Gledaćemo i da tokom sledeće godine opet malo pomognemo narodu, da podstaknemo domaću potrošnju, ali neće moći opet 100 evra. Najteže pitanje je moratorijm za plaćanje poreza, kad uđete u višestruko odlaganje, srušite sistem. Ali računajte da ćemo u kešu pomoći u iznosu od milijardu evra, jer želimo da imamo 5-6 odsto rasta BDP”, rekao je između ostalog Vučić.\n“Penzioneri bi do marta trebalo da dobiju pakete sa vitaminima C, D i cinkom. To su sitnice, ali pokazuju deo brige da se izborimo za zdravlje”, rekao je Vučić.\nIako je država penzione pred Novu godinu “nagradila” sa po 5.000 dinara, već od 1. januara, taj novac im je “izbijen” iz novčanika silnim poskupljenjima.\n“Ne želim milostinju, niti poniženje”, poručio je penzioner Mile Delić, koji je drugi put vratio pomoć namenjenu najstarijima.


Reklamni promo materijal Beograd, Zvezdara, Bulevar kralja Aleksandra\nAko su Vam potrebni rokovnici, kalendari, upaljači, kišobrani, usb-ovi, hemijske olovke, šolje za kafu ili neki drugi elementi vizuelnog identiteta sa simbolom Vaše firme, mi ćemo vrlo rado izaći u susret i brendirati ih za Vas.\nKako je danas izuzetno važno da kompanija ima dobar imidž, od velikog je značaja imati promo proizvode i različite predmete sa logotipom firme. Takav vid marketinga izuzetno je povoljan a može biti jako koristan.\nKada neko ima upaljač , rokovnik, privezak, olovku ili neki drugi predmet koji je brendiran Vašim simbolom , sigurno će samom upotrebom tih predmeta vršiti kompaniji besplatan marketing.\nU današnje vreme nije lako ni dobiti pažnju potrošača. Ukoliko nemate kvalitetan logo , to utiče na dalji brending time što će Vas mali broj ljudi primetiti.\nOsim kvalitetnog logoa kao pravog lica Vaše kompanije, izuzetno je bitno imati i dobar web – sajt kao lice Vaše firme na internetu.\nPreko internet prezentacije mnogo više ljudi može da dođe do Vas i dobije informacije o firmi. Takođe , ako je sajt dobar, imaće pažnju Vaše ciljne grupe jer će se zbog dobrog Google rangiranja naći na prvoj strani pri pretragama.\nObzirom da brendiranje predstavlja prikaz Vašeg logoa i osnovnih podataka na svakodnevnim predmetima, uvek je dobro da se na njima nađe i adresa sajta firme ili makar adresa elektronske pošte (e-mail adresa) .\nUkoliko želite neke proizvode koje trenutno nemamo na lageru, možete se informisati ovde i poslati upit preko kontakt forme ili direktno na naš e-mail : [email protected] . Mi ćemo Vam sigurno izaći u susret.\nOvde možete pogledati neke od predmeta koji bi brendiranjem ostavili poseban utisak na klijente.


Studijski program Poslovna informatika (OAS)\n2.2a. Studijski program POSLOVNA INFORMATIKA - Osnovne akademske studije\nTrajanje studija: 4 godine (8 semestara) 240 ESPB\nAkademski naziv: DIPLOMIRANI POSLOVNI INFORMATIČAR (dipl. posl. inform.)\nNa prvoj godini studija izučava se 8 obaveznih nastavnih predmeta. Na drugoj godini se izučava 8 nastavnih predmeta, od kojih su 2 izborna od ponuđena 4. Na trećoj godini se izučava 8 nastavnih predmeta, od kojih je 6 obaveznih, a 2 nastavna predmeta student bira od 4 ponuđena. Na četvrtoj godini studija se izučava 8 nastavnih predmeta od kojih je 5 obaveznih, a 3 se biraju od 6 ponuđenih. Predmeti su raspoređeni ravnomerno po semestrima.\nSvrha studijskog programa POSLOVNA INFORMATIKA je obrazovanje studenata iz oblasti primenjene informatike i poslovne ekonomije, na nivou osnovnih akademskih studija, koje obezbeđuju sticanje odgovarajućih kompetencija u skladu sa potrebama privrede, odnosno društvo.\nStudijski program omogućava studentima sticanje teorijskih i praktičnih znanja o primeni savremenih informatičkih koncepata u oblastima računovodstva, finansija, bankarstva, menadžmenta, organizacije, preduzetništva, marketinga i drugih oblasti. Posebna pažnja se posvećuje i primeni i korišćenju mogućnosti interneta u ovim oblastima pa se studenti osposobljavaju i za implementaciju različitih vidova elektronskog poslovanja.\nStudijski program je koncipiran na osnovu sličnih ili identičnih studijskih programa na evropskim i američkim visokoškolskim ustanovama, tako da u potpunosti prati savremene svetske tokove i stanje struke u oblasti poslovne informatike.\nCilj studijskog programa POSLOVNA INFORMATIKA je da nakon savladavanja studijskog programa student stekne sposobnost za kreativnu primenu najnovijih tehnika računarstva i informatike u ekonomskim oblastima. Osim navedenog, student koji završi ovaj program moći će da obavlja i poslove: projektovanja i implementacije poslovnih informacionih sistema, menadžmenta realizacije informacionih sistema, ocenu kvaliteta softverskih sistema, realizacije i održavanja različitih vrsta baza podataka, administracije računarskih mreža, poslova u oblasti veb dizajna, elektronskog poslovanja i edukaciju kadrova za poslove u vezi sa poslovnom informatikom.\nCilj ovog studijskog programa je stvaranje diplomiranog poslovnog informatičara koji će biti sposoban i uspešan u primeni stečenih znanja i veština u oblasti informacionih tehnologija, programiranja i projektovanja i veb dizajna. Biće osposobljen za kreativno rešavanje problema, donošenje i sprovođenje odluka u različitim oblastima poslovanja u najširem smislu reči kroz primenu poslovne informatike.\nUspešnim savladavanjem različitih disciplina u okviru studijskog programa studenti se osposobljavaju za projektovanje i realizaciju softverskih sistema različite složenosti, na najaktuelnijim programskim jezicima. Stečena znanja će im omogućiti da samostalno rade na razvoju kompleksnih softverskih sistema upotrebljavaljući najnovije tehnologije i efikasno koristeći različite metodološke pristupe. Krajnji rezultat je rad sa savremenim poslovnim sistemima uz mogućnost korišćenja Internet tehnologija. Zbog toga će brzo i jednostavano moći da se uključe u timove za razvoj savremenih višeslojnih softverskih sistema različitih namena. Na najbolji način će izvršavati izbor, realizaciju, primenu, integraciju i administraciju informacionih tehnologija.\nKroz realizaciju praktičnih istraživanja, studijske prakse i poslovnih simulacija studenti se osposobljavaju za najsloženije operacije istraživanja, projektovanja, realizacije i validacije poslovnih procesa pomoću savremenih softverskih rešenja.


Manuel Baroso: Hag ne sme da ugrozi pregovore Srbije i Crne Gore sa EU\nPredsednik Evropske komisije Žoze Manuel Baroso izrazio je očekivanje da će sporazum o stabilizaciji i pridruživanju SCG sa EU biti potpisan ove jeseni .\n“Od izuzetne je važnosti da dosadašnji napredak u pregovorima ne bude ometen nesaradnjom sa Tribunalom u Hagu“, rekao je Baroso na konferenciji za novinare posle razgovora sa predsednikom SCG Svetozarom Marovićem.\nPredsednik Evropske komisije Manuel Baroso izjavio je u Beogradu da Evropska unija ostaje čvrsto posvećena evopskoj budućnosti Srbije i Crne Gore, ali da Beograd mora da reši teške izazove sa kojima se suočava.\n“Danas ovede želim da vam saopštim poruku nade, poruku uverenja i poruku podsticaja da je prvi značajan korak, pokretanje pregovora o sporazumu o stabilizaciji, uzdigao odnose SCG i EU na novi nivo“, rekao je Baroso u obraćanju u skupštini državne zajednice.\nU osvrtu na izazove sa kojima se SCG suočava, on je ukazao da referendum o državno-pravnom statusu Crne Gore mora da se održi u skladu sa evropskim standardima, uz dogovor uključenih strana, ocenivši da će od toga zavsiti odnosi Crne Gore sa Srbijom i EU, ali i stabilnost u regionu.\n“Nije tajna da se SCG nalazi pred teškim izazovima i sigurno ćete mnogo dobiti njihovim rešavanjima i da će to omogućiti da okrenete novi list i da energiju usmerite na budućnost”, dodao je Baroso.\nOkončanje pregovora o budućem statusu Kosova, kako je rekao, koristiće svim zajednicama koje tamo žive, i zbog toga je važno da se sve strane konstruktivno uključe u pronalaženje rešenja.\n“Najzad, moguće je da se održivo rešenje za Kosovo nalazi u okviru EU, ukoliko je to ono što gradjani žele, a unutar EU granice imaju mali značaj“, rekao je Baroso.\nNaravno, jedan od glavnih izazova je potreba pune saradnje sa Haškim tribunalom, kazao je Baroso na sednici Skupštine SCG kojoj je prisustvovao državni vrh Srbije, Crne Gore i najviši predstavnici državne zajednice i članovi diplomatskog kora.\nGlavne teme razgovora su bile referendum u Crnoj Gori i okončanje saradnje sa Haškim tribunalom.\nCrnogorski predsednik Filip Vujanović i premijer Milo Đukanović istakli su da proces pridruživanja evropskim integracijam ne treba povezivati sa drugim aktuelnim političkim pitanjima, koja se tiču odnosa u državnoj zajednici i kretanjima u regionu.\nCrnogorski zvaničnici su predsedniku Evropske komisije Žoze Manuel Barosu i komesaru Evropske unije za proširenje Oliju Renu kazali da će proces obnove crnogorske državnosti biti sproveden u skladu sa međunarodnim standardima, uz uvažavanje svih preporuka Venecijanske komisije i punu brigu o regionalnoj stabilnosti.


Priština zaboravila, Prizren nije: Cvijeće u rijeku Bistricu u znak sjećanja na Bekima Fehmijua ⋆ Balkan PlusBalkan Plus\nPriština zaboravila, Prizren nije: Cvijeće u rijeku Bistricu u znak sjećanja na Bekima Fehmijua\nBivše kolege, članovi porodice i poštovaoci njegovog dela okupili su se juče u Prizrenu da odaju počast čuvenom glumcu Bekimu Fehmijuu na desetogodišnjicu njegove smrti, piše Koha.\nOni su cvećem u reku Bistricu odali poštu glumcu koji je preminuo u Beogradu 2010. gde je bio stalni član Jugoslovenskog dramskog pozorišta, i uporedo ostvario fenomenalnu filmsku karijeru širom sveta.\nPod nazivom „Deset godina bez blagoslova, “DokuFest“ i Opština Prizren organizuju međunarodni festival kratkog i dokumentarnog filma, navodi Koha.\nGlumac Dževdet Doda pročitao je odlomke iz Fehmiuove knjige „Blistavo i strašno“, i podsetio da je glumac rođen 1. juna 1936. godine, kao i da je u knjizi opisivao svoju kuću iz detinjstva u Prizrenu.\nProgram je nastavljen projekcijom filma “Skupljači perja” režisera Aleksandra Petrovića, čuvenim ostvarenjem iz 1967. godine, koji je osvojio nagradu na filmskom festivalu u Kanu, a Fehmijuu otvorio vrata svetske kinematografije.\nUmetnički direktor “DokuFesta” Veton Nurkolari, rekao je da imaju obavezu da se sećaju svetski poznatog glumca i da Fehmiuove godišnjice treba da budu deo institucionalnih planova.\nKoha piše da kosovsko Ministarstvo kulture nije organizovalo ništa u spomen na godišnjicu smrti Bekima Fehmijua.\nMinistarka kulture Vljora Dumoši opravdala je odsustvo u pomen slavnog glumca vanrednim okolnostima zbog pandemije koronavirusa.\nUz huk Bistrice u pozadini, publika je gledala Fehmijua u ulozi Belog Bore, uz česte aplauze.\nDa podsetimo, ovogodišnji 48. Fest u Beogradu održan je pod sloganom „Skupljači emocija” u znaku zvezde jugoslovenskog filma Bekima Fehmijua.


Naime, na kongresu UEFA odlučeno je da se čak 371 milion evra opredeli za učesnike kontinentalnog šampionata.\nSam plasman na "EURO 2020", koji će zbog pandemije biti odigran 2021. godine, donosi svakom učesniku 9,25 miliona evra.\nUpravo toliko su zaradili Škoti nakon pobede nad "orlovima" na "orlovi" stadionu "Rajko Mitić", a potom ih u godini pred nama čekaju nove mogućnosti za velike novčane nagrade.\nNaime, svaki bod u grupi donosi 750.000 evra, a pobeda čak 1,5 milion.\nŠampion Evrope, ako bude pobedio u svim svojim mečevima, može da zaradi 34 miliona evra, što je uvećanje od sedam miliona u odnosu na kontinentalno prvenstvo održano 2016.


Osniva se Grupacija proizvđača sira pri Privrednoj komori Vojvodine - www.025.rs\nwww.025.rs / SRBIJA / Osniva se Grupacija proizvđača sira pri Privrednoj komori Vojvodine\nKako prenosi portal agrofin.rs, u Privrednoj komori Vojvodine održana je skup o trenutnom stanju u proizvodnji sira u pokrajini i mogućnost plasmana. Boško Vučurević, predsednik Privredne komore Vojvodine, istakao je da se u Vojvodini godišnje proizvede oko 17.000 tona sira, a da učešće, u ukupnoj vrednosti izvoza sira Republike Srbije iz pokrajineiznosi24,3 odsto. Ovaj skup, kako je rekao, trebalo bi da bude početak udruživanja proizvođača sira sa teritorije AP Vojvodine kako bi lakše rešavali svoje probleme.\nČedomir Božić, pokrajinski sekretar za poljoprivredu izrazio je zahvalnost Privrednoj komori Vojvodine koja je organizovala skup jer će se tako doći do konkretnih rešenja za proizvođače.\n“Zajedničkim radom i udruživanjem malih proizvođača kao i institucija možemo doći do željenih rezultata”, smatra resorni sekretar.\nNa skupu je pokrenuta inicijativa da se u okviru Udruženja poljoprivrede PKV osnuje Grupacija proizvođačasira kako bi proizvođači dobili svu neophodnu logistiku.\nTags: Grupacija, Privredna komora Vojvodine\nInteres Srbije je mir


Društvena odgovornost - šta činimo za zajednicu - Assessment Systems\nTrka Budimpešta Bamako\nNaše tri kolege su učestvovale u Budimpešta Bamako Reliju, najvećem dobrotvornom drumskom reliju na svetu. Budimprešta-Bamako je avantura i orijentaciona trka od Evrope do Afrike.\nTo nije lagana subotnja vožnja ili piknik u parku. Nema spasilačkih helikoptera, šlepera, prevodilaca, advokata i turističkih vodiča. Učesnici moraju da se oslone na svoje veštine, resurse i sreću. Jedino što je izvesno u Budimpešta-Bamako reliju jeste neizvesnost.\nTokom putovanja dugog dve nedelje, doprineli smo distribuciji 20 000 medicinskih igala i 4000 mrežica protiv komaraca u Kayes, Bamako i Mali.\nNekoliko godina godina nudimo podršku siromašnoj deci u nekoliko zemalja. Ukoliko želite da se pridružite našim naporima molimo Vas pratite link:\nOvo su naša deca:


„DOŠLI SMO U SRBIJU DA SE TAKMIČIMO SA NAJBOLJIMA“\nNaime, saznajemo da je Adora Inzenering (firma majka grupaciji) već 20 godina lider u visokogradnji u Makedoniji i da imaju visoku internacionalnu reputaciju kroz primarnu delatnost izgradnje visokokvalitetnih revolucionarnih nekretnina. Restruktuiranjem poslovanja, kroz Adora Biznis Grupaciju, poslovanje kompanije se širi na finansije, berzansku trgovinu, farmaciju i trgovinu organskom hranom širom Evropе i Bliskog Istokа. Adora je najveći pojedinačni vlasnik u Komercijalnoj Banci AD Skoplje, koja je najveća banka u Makedoniji sa aktivom od preko dve milijarde evra. Takodje, saznajemo od relevantnih izvora da je Adora u Makedoniji uradila kapitalnu investiciju od državnog značaja u oblasti energetike, koju još uvek oficijalno nisu predstavili javnosti.\nZgrada Flatiron Skoplje – Adora Business Group\nPomenuta kompanija je dobitnik 10 međunarodnih i 50 nacionalnih nagrada u oblasti arhitekture, kvaliteta izgradnje i društvene odgovornosti, a tim od 500 vrhunskih stručnjaka koji predvodi prof. Čifliganec podigao 400 000 m2 stambeno-poslovnih nekretnina i realizovao investicije u vrednosti od preko 400 miliona evra.\nKompanija sa ciljem “Jednake mogućnosti za sve” vidno ostavlja humani trag u sredini u kojoj ima projekte, tako je ove godine postala glavni partner Novak Đoković Fondacije na projektu rekonstrukcije, adaptacije i opremanja vrtića u selu Ljubiš nedaleko od Zlatibora. Samom otvaranju vrtića prisustvovali su osnivači Fondacije Novak i Jelena Đoković, kao i nacionalna direktorka Maja Kremić i Duško Čifliganec, generalni direktor kompanije Adora Living Solutions. Pored ove humanitarne akcije, kompanija se priključila još jednom timu, naime, postali su jedni od glavnih sponzora Fudbalskog kluba Zlatibor.\nOtvaranje Vrtića u Ljubišu\nU jednom javnom nastupu, zamenik predsednika Adora Biznis Grupacije i direktor srspske Adora Living Solutions, Duško Čifliganec je poručio:\n21st Century Zlatibor/Adora Biznis Grupacija/Adora Living Solutions/građevina/investitori/nekretnine\n“Squid Game”: Zašto je bizarna priča o SMRTONOSNIM dečjim igrama zaludela svet? ...


Koncertima Simfonijskog orkestra Mostar i Darka Rundeka započet trosedmični festivala “Open City Mostar” kojeg finansira EU\nSpecijalni predstavnik Evropske unije i šef Delegacije Evropske unije u Bosni i Hercegovini Johann Sattler i gradonačelnik Mostara Mario Kordić su 1. septembra 2021. godine otvorili 22-dnevni program umjetnosti, kulture i javnih diskusija u Mostaru. Prvi Open City Mostar festival kojeg finansira EU organizovao je Mostar Rock School u saradnji sa Gradom Mostar. Njegov cilj je podržati sektori kulture i turizma, teško pogođeni pandemijom Covid-19, kao i da se kulturom afirmišu dijalog, inkluzivnost i rušenje barijera među zajednicama u Mostaru, Bosni i Hercegovini i regiji.\nU noći otvaranja „Open City Mostar“ festivala koncerte su održali Simfonijski orkestar Mostar i legendarna rock zvijezda Darko Rundek, dok će u naredne tri sedmice nastupiti TBF, Helem Nejse, Laka, Who See, Tonči Huljić i Madre Badessa, Partibrejkersi, Maginifico i drugi. Program takođe obuhvata pozorišne i audiovizualne predstave, kao i diskusije o budućnosti grada, ekologiji i putu Bosne i Hercegovine ka EU.\nNa otvaranju Festivala ambasador Sattler naglasio je da kultura ukazuje na to da ljudi imaju više zajedničkog od onoga što ih dijeli, te da ona potiče kritičko razmišljanje i razumijevanje različitih perspektiva. Napomenuo je kako svijet i dalje živi sa posljedicama pandemije virusa Covid-19 te da će, uz poštivanje mjera zaštite, podrška EU Festivalu Open City Mostar omogućiti da ljudi ponovo uživaju u muzici uživo, pozorištu i izložbama.\nGradonačelnik Kordić naglasio je kako Festival ima za cilj da Mostar učini atraktivnijom turističkom destinacijom i da proširi kulturnu ponudu za posjetioce dok kraja ljeta, kao i da doprinese integraciji povezivanjem ljudi kroz kulturu. Istakao je da se nada da će Festival postati tradicija u Gradu Mostaru.\nSve aktivnosti u okviru programa Open City Mostar su besplatne, a velika većina se odvija na otvorenom uz mjere zaštite na svim događajima u skladu sa lokalnim propisima.\nCijeli program možete pogledati na: opencitymostar.com\nEU otvorila Info ured u Mostaru i obilježila Sedmicu mobilnosti\nProstor za poboljšanje turističke ponude BiH i dalje postoji, zaključak panel diskusije u Mostaru


Prvenstvo Srbije u triatlonu na Vlasinskom jezeru\nPočetna/TRADICIJA/MANIFESTACIJE/Prvenstvo Srbije u triatlonu na Vlasinskom jezeru\nSana Life 7. avgusta 2016.\tMANIFESTACIJE Ostavite komentar\nŠri Činmoj Maraton Tim (ŠČMT) organizuje danas na Vlasinskom jezeru sa početkom od 10 časova Vlasinski Triatlon Samoprevazilaženja na kome će učestvovati 70 takmičara iz Srbije, Bugarske, Makedonije, Nemačke, Poljske, Austrije i Crne Gore.\nU planu su dve trke i to Olimpijski Triatlon: plivanje 1500m, bicikl 40 km, trčanje 10 km i Sprint Triatlon: plivanje 750m, bicikl 20 km, trčanje 5 km\nOlimpijski triatlon je ujedno i zvanično državno prvenstvo Srbije u triatlonu, dok se trka Sprint triatlon boduje u Kupu Srbije.\nStart obe trke je u isto vreme na plaži ispred hotela Vlasina.\nZbog održavanja biciklističkog dela trke koji se odvija na deonici dužine 2,5 kilometra od hotela Vlasine u pravcu ka Motelu Jezero (Promaja)/Surdulici i trkačkog dela trke koji se odvija na deonici dužine 1,5 kilometara od Hotela Vlasine ka Crnoj Travi, saobraćaj će biti stopiran, otežan ili preusmeren zaobilaznim putem preko Vlasina Rida.\nKako bi izbegli nepotrebnu gužvu, organizatori pozivaju građane da planiraju svoj dolazak na Vlasinu u nedelju pre 10h i odlazak sa Vlasine posle 13,30h. Takođe, u na gore navedenoj doeonici puta na kome se održavanja triatlona, pristup sa svih lokalnih puteva ka glavnom putu biće blokiran.\nOznakejezero Samoprevazilaženja Vlasinski Triatlon Vlasinsko\nPrethodni “Podrška mamama da doje bilo kada, bilo gde”\nSledeći Niške modne kreatorke “oblače” platane u Balkanskoj ulici


22.10.2018 21:51 | Srna\nBeograd - Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da je ponosan na članice Ženske odbojkaške reprezentacije Srbije iz Republike Srpske Brankicu Mihajlović i Tijanu Bošković, istakavši da on i građani Srpske pobjedu na svjetskom prvenstvu u Japanu osjećaju kao svoju.\n"Ponosan sam ni manje, niti više nego svi ljudi u Republici Srpskoj. Ponosan sam kao predsjednik Republike, pogotovo kada u selekcijama Srbije koje osvajaju ovako važne svjetske, olimpijske, evropske titule, igraju igrači i igračice sa prostora Republike Srpske", rekao je Dodik novinarima nakon prijema zlatnih srpskih odbojkašica u Predsjedništvu Srbije.\nOn je istakao da ljudi u Republici Srpskoj osjećaju takve pobjede kao svoju pobjedu i da je zato danas došao da prisustvuje prijemu, koji je organizovao predsjednik Srbije Aleksandar Vučić.\n"Zato sam ovdje došao da im zahvalim, jer ovo je jedinstvena prilika za sve nas. Rekao sam, kada se igrala finalna utakmica, da u Republici Srpskoj niko nije bio na ulicama - svi su navijali. Zato je taj uspjeh bio i nama dar, a pogotovo kada smo čuli da to daruju svom srpskom narodu, gdje god se nalazi. Uvijek prepoznajemo sebe u tome", rekao je Dodik.\nŽenska odbojkaška reprezentacija Srbije osvojila je prvi put u istoriji zlatnu medalju na Svjetskom prvenstvu u odbojci održanom u Jokohami i time objedinila titule kontinentalnog i svjetskog šampiona.\nU sjajnoj generaciji srpskih odbojkašica su i dvije igračice iz Republike Srpske - Brankica Mihajlović i Tijana Bošković, koja je osvojila nagradu za najbolju igračicu proteklog Svjetskog prvenstva.


Slobodan Radulović se nudi za svedoka | Glas javnosti\nPočetna > Hronika > Slobodan Radulović se nudi za svedoka\nBEOGRAD - Slobodan Radulović, bivši direktor i vlasnik "C marketa", ponudio je državi da svedoči o privatizacijama "C marketa", Luke Beograd i "Večernjih novosti", objavila je Televizija B 92.\nKako piše dnevnik Danas, advokatska kancelarija iz Madrida koja ga zastupa uputila je pismo državnim organima Srbije sa takvim predlogom.\nDržavni sekretar Ministarstva pravde Slobodan Homen kaže da je svako svedočenje o krivičnim delima dobro došlo, ali da Ministarstvo ne pregovara sa licima koja su u bekstvu i na međunarodnim poternicama. Homen je pozvao Radulovića da dođe u Srbiju, preda se i posle da da izjavu.\nU pismu advokatska kancelarija iz Madrida navodi se da je Radulović, "bio svedok, učesnik i žrtva ljudi koji su nezakonito preuzeli 'C market'".\nDodaje se da je spreman da ponudi dokaze o korupciji u najvišim izvršnim organima vlasti u procesu privatizacije C marketa; o direktnom učešću Vlade Vojislava Koštunice u procesu privatizacije C marketa, koje je omogućilo da Miroslav Mišković i Milan Beko na nezakonit način preuzmu "C market".\nU pismu se takođe navodi i da je Radulović takođe spreman da "kao neposredni svedok dogovora u kabinetu predsednika Vlade Vojislava Koštunice svedoči na koji način je dogovoreno da Milan Beko i Miroslav Mišković privatizuju Luku Beograd i Večernje novosti".\n"Naš klijent je spreman da svedoči na koji način je, po priznanju samog Beka, on uspeo da eliminiše konkurenta i, na taj način, privatizuje kompaniju Knjaz Miloš", ističe se u pismu.\n" U slučaju da Radulović želi da se preda srpskim državnim organima Ministarstvo pravde Srbije mu stoji na raspolaganju da omogući da se preko Ministarstva pravde Španije što pre realizuje njegova predaja", rekao je Homen\nRadulović je optužen u slučaju stečajna mafija i na teret mu se stavlja da je oštetio "C market" za oko 30 miliona evra. On je u bekstvu od 2006.


Romantične aplikacije kao izvor straha – GayEcho\nFiras je znao da nešto nije u redu onog trenutka kada je video da se automobil kojim je upravljao muškarac kojeg je tek upoznao zaustavlja u blizini jedne od kontrolnih tačaka. Trebalo je da se sretnu na Mesaha trgu, koji je jedno od najpoznatijih romantičnih sastajališta u ovom delu Gaze, te gleda na Kairo koji se nalazi preko reke Nil. Upoznali se online, budući da su deo egipatske gej zajednice koja koristi Grindr, Hornet ili Growler, a ovo je bio prvi put da se sreću uživo. Čovek sa kojim je trebalo da se sretne je prethodno bio prilično agresivan i voljan, te je od Firasa tražio da ponese kondome koji će im biti korisni tokom noći koja je bila pred njima. Kada je došlo vreme da se sretnu, kasnio je, pa je Firas umalo odustao. U poslednjem trenutku nepoznati muškarac je zaustavio auto u blizini trga, i ponudio Firasu da se odvezu do njegovog stana.\nPošto su se vozili neko vreme, Firas je ugledao kontrolnu tačku, što je bila retka pojava u tihom delu Mesahe. Kada se automobil zaustavio, oficir koji se tu nalazio se vozaču obratio kao da se već poznaju, što je Firasu bilo dovoljno da otvori vrata automobila i da počne da beži.\n„Jurila me je sedmorica ili osmorica muškaraca,“ rekao je kasnije aktivistima Egipatske inicijative za ljudska prava, „Uhvatili su me, i počeli da me tuku. Vezali su mi levu ruku, i pokušali da isto učine i sa desnom, ali sam se opirao. U tom trenutku sam video da nam se približava još jedan policajac koji je u ruci držao pendrek. Bojao sam se da će me udariti preko lica, pa sam se predao.“\nOnda su ga odveli u Mogammu, ogromnu vladinu zgradu na Tahrir trgu, u kojoj se, između ostalog, nalazi i Komisija za zaštitu javnog morala. Službenici su mu naredili da otključa telefon, kako bi ga pregledali u potrazi za dokazima o homoseksualnom ponašanju. Kondomi koje je poneo sa sobom takođe su priloženi kao dokaz. Inspektori su mu potom preporučili da se brani tako što će posvedočiti da je bio zlostavljan kao dete, te da je taj incident izazvao devijacije u njegovom seksualnom ponašanju. Uveren da će se tako spasiti, Firas je pristao, ali se situacija od tog trenutka pogoršala.\nSledećih 11 nedelja proveo je u pritvoru, uglavnom u policijskoj stanici Doqi. Policija je odštampala sve poruke koje su se zatekle u njegovom telefonu u trenutku hapšenja. Redovno su ga tukli, a postarali su se da i ostali zatvorenici saznaju zašto je u pritvoru. Podvrgnut je i nizu medicinskih pregleda, tokom kojih su se naročito koncentrisali na anus, a kako bi pronašli dokaze seksualne aktivnosti, ali nisu mogli da pronađu bilo šta što bi ukazivalo da je počinjen bilo kakav zločin. Nakon tri nedelje ipak je osuđen za razvrat, te na godinu dana zatvora. Ali Firasov advokat je uspeo da uloži žalbu na presudu, te je i obori šest nedelja kasnije. Policija ga je nakon toga držala još dve nedelje u pritvoru, odbijajući da mu dozvoli posete, pa se u jednom trenutku čak poricalo da se Firas uopšte nalazi u pritvoru. Na kraju su mu ponudili „neformalnu deportaciju“ –priliku da napusti zemlju, a pod uslovom da potpiše dokument koji bi svedočio o tome da odlazi dobrovoljno, te da sam plati avionsku kartu. Iskoristio je priliku, i ostavio Egipat daleko za sobom.\nOva priča, sa svim uznemirujućim elementima, predstavlja opšte mesto u životima pripadnika egipatske LGBTIQ zajednice. Kako se gej muškarci sve više okreću aplikacijama kao što je Grindr, suočavaju se sa rizicima od policijske brutalnosti, te ucenjivača koji ove aplikacije koriste da bi pronašli mete za iznuđivanje novca. Aplikacije su tako postale dokazi o počinjenom zločinu, ali i sredstvo otpora. To kako su aplikacije kreirane može da predstavlja značajnu razliku u ovakvim slučajevima, ali sa developerima koji se nalaze hiljadama kilometara daleko nije lako doći do neophodnih promena. Tako je ovo novi izazov za developere, koji ima određenu moralnu dimenziju, te im pruža priliku da sarađuju sa nevladinim organizacijama, a kako bi o svojim proizvodima počeli odgovornije da razmišljaju, i na kraju ih učine bezbednijim za svoje korisnike.\nNajveći broj drugih hapšenja započeo je na isti način kao i Firasova priča, pa su mete na web-sajtovima i aplikacijama za upoznavanje sretale naizgled prijateljski nastrojene neznance, sa kojima su dugo ugovarale vreme i mesto sastanka, da bi na kraju saznale da je sve to deo policijske akcije koja ih je već prethodno obeležila kao razvratnike. Poslednji talas hapšenja počeo je u septembru 2017. godine, a pošto se na koncertu grupe Mashrou’ Leila u publici zavijorila zastava duginih boja, što je režim doživeo kao uvredu, pa je u nedeljama koje su usledile uhapšeno je više od 75 gej muškaraca.\nHomoseksualnost u Egiptu nije ilegalna, ali su pripadnici LGBTIQ populacije postali zgodno žrtveno jagnje za el-Sisi režim, a Komisija za javni moral služi kao alatka tom režimu, a za hapšenje svih onih za koje se posumnja da su ugrozili javni red. Čak i kada nema osnova za pritvor, ovakve sumnje mogu da posluže kao razlog za javno ponižavanje meta, koje potom provode nedelje u pritvoru, da bi na kraju često bile proterane iz zemlje. Egipatska inicijativa za ljudska prava je od oktobra 2013. godine zabeležila 230 hapšenja pripadnika LGBTIQ populacije, što je više nego ukupan broj sličnih hapšenja za period od 2000-2013. godine.\nZa pripadnike egipatske LGBTIQ zajednice nasilje čini najveći deo života, te je uglavnom nemoguće pronaći bilo kakvo sklonište. „Stavio sam pauzu na svoju ljudskost,“ priča Omar, jedan od pripadnika zajednice, „A seksualnu želju sam odavno izgubio. Jednostavno nisam mogao da podnesem stalan strah od nasilja.“\nEgipatski državni mediji ovakve akcije uglavnom pozdravljaju, pa su raciju iz 2014. godine, tokom koje su uhapšeni svi koji su se našli u Bab al-Bahr javnom kupatilu, tretirali kao tabloidnu temu, pre nego kao pitanje ljudskih prava. Tako su racije na gej klubove, barove, čak i privatne zabave, postale uobičajena stvar, pa postoji osećaj da društvo želi da učini javnim sve ono što je u okviru LGBTIQ zajednice bilo privatno, budući da privatne stvari nisu zgodne za osudu i diskriminaciju.\n« Fordov recept kako da budete muškarac od stila\nOlandova šala naljutila francuskog zvaničnika »


petak, 18 septembar 2020 11:12\nPravo učešća na konkursu, slanjem fotografije i/li video sadržaja, imaju građani/ke, a prioritetno osobe s invaliditetom (OSI). Na fotografijama i/li video sadržajima se mogu vidjeti određeni primjeri nepristupačnosti odnosno pristupačnosti bilo sredstava prevoza, drugih usluga u saobraćaju, javnih površina, javnih prostora kojima se kreću OSI, ili sredstava komunikacije i informisanja u oblasti saobraćaja.\nFotografijama i/li video sadržajem mogu biti prenesena lična iskustva.\nČlanovi komisije UMHCG neće razmatrati fotografije i video snimke starijih datuma i s kojima su negdje ranije konkurisali, ali hoće u slučaju da su ti sadržaji objavljeni ali da je izostalo rješenje od strane nadležnih.\nFotografije i video zapisi s kojima će građani/ke, a prvenstveno osobe s invaliditetom moći da konkurišu treba da sadrže neki od elemenata nepristupačnosti ili pristupačnosti (rampa za korisnike kolica, linija upozorenja za osobe s oštećenjem vida, označeno parking mjesto za osobe s invaliditetom, parking mjesto za OSI koje je ograđeno/zagrađeno pa samim tim je nepristupačno...).\nZainteresovani kandidati/kinje koji šalju svoje fotografije ili video snimke u pratećem mejlu treba da napišu ime i prezime, mjesto u kojem žive, mjesto i datum kad je fotografija ili video snimak nastala/o i kontakt telefon. Kada je riječ o broju poslatih fotografija ili video snimaka od strane jednog kandidata/kinje, ne postoji nikakvo ograničenje.\nKonkurs za slanje fotografija i video materijala je dio projekta PUTokaz za OSI, kojeg UMHCG realizuje uz finansijsku podršku Ministarstva saobraćaja i pomorstva u sklopu konkursa za NVO u oblasti zaštite lica s invaliditetom u 2020.\nPročitano 824 put(a)


Vojvodić: Svi smo mi višak za ministra prosvete i ništa što ministar kaže nije istina - Jutarnji GLASnik\nVesna Vojvodić iz Sindikata prosvetnih radnika Nezavisnost gostujući na TV N1 u emisiji „Dan uživo“ je izjavila da su prosvetni radnici „višak“ u svakom slučaju“.\n„Ministar je spremio 1.200 otpremnina za one koji se nalaze na listi tehnoloških viškova. Svi smo mi višak Ministarstvu prosvete, jer je ono postalo ministarstvo propagande…Mi nastavnici smo višak, jer često talasamo i kažemo da stvari ne bi smele da idu ovim tokom…Spočitava nam se da se borimo samo za plate, ali mi smo recimo, bili jedni od onih koji su zaustavili nakaradni sistem paketa seksualnog vaspitanja, tako da se ne borimo samo za plate“, rekla je Vojvodić.\nOna je ocenila za N1, da je „sve farsa i ništa što ministar prosvete kaže nije istina, a da je istina negde ispod površine“.\n„Reč je o pogrešnom obračunu Uprave za trezor…I nije ovde priča o šićarskom duhu prosvetnih radnika, ovde se radi o tome da je potkradanje i ponižavanje, takozvano ‘kraduckanje’ od prosvetnih radnika dobilo institucionalni oblik“, rekla je Vojvodić i najavljuje tužbe.\n„Zar nije red da se ministar pojavi i kaže: nisam mogao ili nisam hteo…Poenta nije u tome da neko tuži i da dobije 300.000 dinara, radi se o istini i pravdi“, rekla je Vojvodić u emisiji „Dan uživo“\nTagged MINISTAR PROSVETE, PROSVETA, SINDIKAT NEZAVISNOST, vesna vojvodić


Radionice za decu u neolitskom naselju (VIDEO) – ZoomUe\nRadionice za decu u neolitskom naselju (VIDEO)\nby Milica Cirovic · 8 септембра, 2021\nUŽICE – Grad Užice u saradnji sa Umetničkom školom, Turističkom organizacijom i Regionalnom razvojnom agencijom naredna četiri vikenda organizovaće radionice za decu u neolitskom naselju u Staparskoj banji.\nPrva radionica organizovaće se u subotu 11. septembra, a radionice su namenjene za decu od prvog do četvrtog razreda osnovne škole.\n„Organizovan je i prevoz za one koje ne žele da dođu peške ili biciklama. Svake subote i nedelje u 10 i 10.30 sati na rampi u Turici polazi mini bus“, rekla je menadžerka projekta Neolife Snežana Milisavljević.\nPrva radionica počinje u 11 sati i traje do 13 časova, dok sledeća počinje u 14 časova.\n„Za one koje žele da dođu na drugu dnevnu radionicu, autobus sa rampe u Turici polazi u 13 i 13.30 časova“, kaže Milisavljević.\nDeca će raditi sa glinom, a imaće i radionicu arheološkog crtanja.\n„Moći će da se upoznaju sa praistorijom, sa životima i navikama neolitskog čoveka. Imaće priliku da vide i urađena oružja i oruđa iz tog perioda. Nadamo se da će veliki broj dece i njihovih roditelja pozitivno reagovati na ovu inicijativu“, objašnjava menadžerka projekta Neolife.\nČlan Gradskog veća Ratko Trmčić kaže da će uskoro biti održan sastanak sa direktorima osnovnih škola i da će im biti predstavljen program ovih radionica.\n„Direktori će to sigurno podržati i verujem da će od sledeće godine ući u godišnji plan rada škola. Ovo je veoma lepo mesto i veliko je interesovanje“, kaže Trmčić.\nNeolitsko naselje obuhvata površinu od 600 metara kvadratnih, a na tom prostoru nalaze se četiri nastambe i jedna zemunica. Tu se nalazi i savremena kuća, rađena savremenom arhitekturom, ali je blato korišćeno u finalnoj izradi.\nTakođe, u naselju se nalazi i peć koja je rađena eksperimentalnom arheologijom, a tu će se organizovati radionice pripremanja hrane.\nZvanično otvaranje neolitskog naselja biće na Dan grada Užica 9. oktobra.\nTags: Neolitsko naseljeuzice\n„S vremena na vreme“ u petak i subotu\nby Zoran Đurović · Published 22 марта, 2017\nZeleno svetlo za sledeću fazu radova na zlatiborskoj gondoli\nby Vesna Đurović · Published 12 септембра, 2018\nRemi na generalnoj probi (video)\nby Zoran Đurović · Published 6 августа, 2016\nNext story Duplo veća ušteda sa merama energetske efikasnosti (VIDEO)\nPrevious story Grad Užice pokovitelj Turnira šampiona