Putin uslovljava samit sa Bidenom budućim potezima SAD – Sandžaklija\nKremlj je naveo da je prerano da se opipljivo razgovara o predlogu američkog predsednika Džoa Bajdena za sastanak sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom, poručujući Vašingtonu da ne nameće nove sankcije Moskvi.\nSamit lidera SAD i Rusije zavisiće od budućih poteza Vašingtona, izjavio je u sredu, 14. marta, portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\nKremlj je naveo da je prerano da se opipljivo razgovara o predlogu američkog predsednika Džoa Bajdena za sastanak sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom, poručujući Vašingtonu da ne nameće nove sankcije Moskvi, navodi novinska agencija RIA.\nBajden je u telefonskom razgovoru u utorak pozvao Putina da preduzme mere za ublažavanje rastućih tenzija sa Ukrajinom i predložio da se susretnu u trećoj zemlji dok su Vašington i NATO ponovo potvrdili podršku Kijevu.\nOdnosi dve zemlje pali su na najniži nivo od završetka Hladnog rata prošlog meseca nakon što je Bajden rekao da misli da je Putin „ubica“, zbog čega je Moskva opozvala svog ambasadora u Vašingtonu na konsultacije. On se još nije vratio u američku prestonicu.\n“Još je prerano da se o ovom sastanku govori opipljivo. To je novi predlog i biće proučen”, rekao je Peskov, dodajući da će o tome biti dalje razgovarano diplomatskim kanalima.\n“Dve strane još ne planiraju niz tema za raspravu, još nema priprema za ovaj sastanak,” rekao je on.\nOdvojeno, Putinov savetnik za spoljnu politiku Jurij Ušakov pozvao je Džona Salivana, američkog ambasadora u Moskvi, na razgovore u sredu, saopštilo je rusko ministarstvo spoljnih poslova.\nUšakov je rekao ambasadoru da će Moskva reagovati odlučno ako SAD preduzmu bilo kakve nove „neprijateljske korake“ poput uvođenja sankcija, prenela je RIA.\nAmerička ambasada u Moskvi nije odmah odgovorila na zahtev za komentar o tim razgovorima.\nMoskvi prete nove sankcije nakon što Bajden prošlog meseca rekao da će Putin platiti cenu za navodno rusko mešanje u američke predsedničke izbore u novembru 2020. godine, što ona negira.\n’Rusija testira Bajdenovu administraciju’\nU telefonskom razgovoru sa Putinom u utorak, Bajden je „izrazio zabrinutost zbog naglog gomilanja ruske vojske na okupiranom Krimu i na ukrajinskim granicama, i pozvao Rusiju da smanji tenzije“, navodi se u saopštenju Bele kuće.\nNajnovije fotografije, video i drugi podaci sugerišu velika kretanja ruskih oružanih jedinica prema ili blizu ukrajinskih granica i na Krim, koji je Moskva anektirala 2014. godine, podgrevajući zabrinutost da se Rusija priprema za slanje snaga u Ukrajinu.\nPojedini analitičari smatraju da su ovi potezi Rusije sračunati na testiranje nove, Bajdenove administracije Bajdena i njene posvećenosti Ukrajini.\n„Predsednik Bajden potvrdio je svoj cilj izgradnje stabilnog i predvidljivog odnosa sa Rusijom u skladu sa američkim interesima i predložio sastanak na vrhu u trećoj zemlji u narednim mesecima kako bi se razgovaralo o čitavom spektru pitanja sa kojima se suočavaju SAD i Rusija“, navodi se u saopštenju. rekao.\nKremlj je potvrdio da je Bajden predložio samit dvojice lidera „u bliskoj budućnosti“, ali nije saopštio da li se Putin složio.\n„Obe strane su izrazile spremnost da nastave dijalog o najvažnijim oblastima u cilju podupiranja globalne bezbednosti“, navodi Kremlj.\nTo bi bio prvi samit Putina i Bajdena, koji je stupajući na dužnost obećao oštriji stav prema Moskvi u odnosu na njegovog prethodnika Donalda Trampa.\nKijev: Sukob demokratije i autoritarizma\nOvaj poziv je upućen u trenutku kada je ukrajinski ministar spoljnih poslova Dmitro Kuleba razgovarao sa američkim državnim sekretarom Entonijem Blinkenom i generalnim sekretarom NATO-a Jensom Stoltenbergom, izražavajući ozbiljnu zabrinutost zbog koncentracije ruskih trupa.\nBlinken, koji je nakon posete prošlog meseca ponovo došao u Brisel kako bi razgovarao o ovom pitanju sa najvišim evropskim saveznicima, optužio je Rusiju za “veoma provokativne” akcije koje su uznemirile Ukrajinu i Zapad.\nOn je potvrdio „nepokolebljivu podršku Sjedinjenih Država ukrajinskom suverenitetu i teritorijalnom integritetu pred ruskom agresijom koja je u toku“ i dodao da će se u Alijansi razgovarati o „evroatlantskim aspiracijama“ Kijeva.\nUkrajina teži pridruživanju NATO-u i stekla je status NATO-ovog „partnera sa poboljšanim mogućnostima“ u junu 2020.\n„Sekretar je izrazio zabrinutost zbog ruskih sračunatih akcija u cilju eskalaciju tenzija sa Ukrajinom, uključujući agresivnu retoriku i dezinformacije, sve veće kršenje prekida vatre i kretanje trupa na okupiranom Krimu i u blizini ukrajinskih granica“, navodi se u saopštenju Stejt departmenta.\nKuleba je izjavio da je Kijev pozdravio podršku i pozvao zapadne zemlje da jasno stave do znanja Moskvi da će platiti cenu za svoju “agresiju”.\nNa zajedničkoj konferenciji sa Stoltenbergom, Kuleba je rekao da su na “operativnom nivou,” Ukrajini “potrebne mere koje će odvratiti Rusiji i obuzdati njene agresivne namere”.\n„Želeo bih da napomenem da Rusija gomila vojsku ne samo duž granice Ukrajine, već i duž granice demokratskog sveta. Tamo hiljadama kilometara severno i istočno od naše granice sa Rusijom nema nikakve demokratije. Dakle, ovo je borba između demokratije i autoritarizma”, istakao je Kuleba.\n‘40 000 ruskih vojnika na ukrajinskoj granici ‘\nStoltenberg je pozvao Moskvu da prekine „najveće grupisanje trupa od ilegalne aneksije Krima 2014. godine“.\n„Znatno nagomilavanje vojske u Rusiji je neopravdano, neobjašnjivo i duboko zabrinjavajuće – Rusija mora prekinuti ovo koncentrisanje trupa u Ukrajini i oko nje, prekinuti provokacije i odmah spusti tenzije“, rekao je Stoltenberg uoči hitnog sastanka ministara spoljnih poslova i odbrane članica Severnoatlantske alijanse u sredu.\nIz kabineta ukrajinskog predsednika Volodomira Zelenskog je saopšteno da je Rusija grupisala više od 40 hiljada vojnika, kako na istočnoj granici Ukrajine, tako i na okupiranom Krimu.\nŠojgu: SAD pretvaraju region u ‘bure baruta’\nKijev i Zapad optužuju proruske separatiste, koji drže delove ukrajinskih istočnih regiona Donjeck i Lugansk za nedavni rast neprijateljstava, dok Moskva krivi Kijev za tenzije.\n“Trupe američkih i NATO saveznika pomerile su se iz Evrope ka ruskim granicama. Glavne snage su grupisane u regiji Crnog mora i Baltika. Ukupno je oko 40 hiljada vojnog osoblja i 15 hiljada komada vojne opreme i vozila koncentrisano u blizini naše teritorije, posebno strateška avijacija“, kazao je ministar odbrane Sergej Šojgu.\nOn je rekao da je Moskva rasporedila trupe na svoje zapadne granice za „borbenu obuku“ kao odgovor na poteze NATO-a i dodao da su trupe “pokazale punu spremnost” te da će vežbe biti završene za dve nedelje.\nKremlj je optužio SAD da su „namerno“ pretvorile region u „bure baruta“.\nZvanična Moskva je saopštila da „neće ostati ravnodušna“ prema sudbini građana na istoku Ukrajine koji govore ruski.\n„Ako dođe do zaoštravanja, mi ćemo naravno učiniti sve da osiguramo našu i bezbednost naših građana, ma gde se oni nalazili“, rekao je zamenik ministra spoljnih poslova Sergej Rjabkov.\n„Ali, Kijev i njegovi saveznici na Zapadu biće u potpunosti odgovorni za posledice eventualnog pogoršanja situacije“, dodao je on.\nKabinet Zelenskog je saopštio da je upućen zahtev za njegov direktni razgovor sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom.\nZvanični Kijev je naveo da je taj poziv ostao bez odgovora, iako je Putinov portparol Dmitrij Peskov izjavio novinarima 13. aprila „da poslednjih dana nije bilo takvih zahteva. Možda nas još nisu kontaktirali diplomatskim putem.”\nKremlj je odbacio pozive Zapada da povuče svoje trupe iz pograničnog regiona, negirajući da one predstavljaju pretnju, dodajući da su vojni pokreti unutar Rusije njeno suvereno, unutrašnje pitanje.\nStoltenberg: NATO će odlučivati o prijemu Ukrajine, a ne Rusija\nNastojanje Ukrajine da se pridruži zapadnom bezbednosnom savezu razljutilo je Rusiju. Međutim, Stoltenberg je rekao da će 30 saveznika iz NATO-a, a ne Moskva, odlučiti da li će mu se Ukrajina pridružiti u budućnosti.\nMinistri spoljnih poslova iz grupe industrijskih zemalja Grupe sedam, uključujući SAD, Britaniju i Francusku, saopštili su 13. aprila da su „duboko zabrinuti velikim kontinuiranim nagomilavanjem ruskih vojnih snaga na ukrajinskim granicama i ilegalnoj aneksiji Krima“.\n„Ovi pokreti velikih snaga, bez prethodnog obaveštavanja, predstavljaju preteće i destabilizujuće aktivnosti“, naveli su ministri u saopštenju koje je prenelo nemačko Ministarstvo spoljnih poslova.\n“Pozivamo Rusiju da prestane sa provokacijama i da odmah smanji tenzije u skladu sa svojim međunarodnim obavezama. Konkretno, tražimo od Rusije da poštuje principe i obaveze Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS) koje je potpisala kada je reč o transparentnosti vojnih pokreta i odgovoriti na proceduru uspostavljenu prema poglavlju III Bečkog dokumenta“, ističe se u saopštenju.\nBečki dokument je sporazum koji su potpisale država članice OEBS-a namenjen sprovođenju mera za izgradnju poverenja i bezbednosti.\nFrancuski predsednik Emanuel Makron ugostiće ukrajinskog predsednika Zelenskog u Jelisejskoj palati 16. aprila na radnom ručku, saopštio je zvanični Pariz.\nFrancuska je deo takozvanog Normandijskog formata, koji čine još Nemačka, Ukrajina i Rusija, uspostavljenog u nastojanju da reši ukrajinski sukob.\nRusija obustavila letove za Tursku\nMoskva je prethodno saopštila da je obustavila letove za i iz Turske zbog pandemije korona virusa, odbacujući optužbe da je povukla taj potez zbog podrške turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdoana teritorijalnom integritetu Ukrajine.\n„Ova odluka je doneta isključivo iz epidemioloških razloga zbog naglog rasta broja zaraženih u Turskoj“, rekao je Peskov.\nPotpredsednica ruske vlade Tatjana Golikova najavila je da će letovi za i iz Turske – osim dva leta nedeljno za Istanbul – biti obustavljeni od 15. aprila do 1. juna.\nOdluka o naglom smanjenju broja letova za Tursku, koja se u velikoj meri oslanja na prihode od turizma, objavljena je dva dana nakon što je Erdoan tokom razgovora sa Zelenskim izrazio podršku ukrajinskom teritorijalnom integritetu i suverenitetu i ponovio stav Ankare da ne priznaje rusku aneksiju Krima.\nErdoan je takođe nazvao koncentrisanje ruskih trupa blizu ukrajinske granice „zabrinjavajućom eskalacijom“ i pozvao Moskvu i Kijev da očuvaju prekid vatre u regionu Donbasa, čiji su pojedini delovi već sedam godina pod kontrolom proruskih separatista.


Vučić opasno zaratio sa Rusima\nVučić opasno zaratio sa Rusima\nDržava Srbija kao vlasnik 29 procenata Naftne industrije Srbije (NIS) želi i odgovarajući deo profita, rekao je lider Srpske napredne stranke i mandatar nove vlade Aleksandar Vučić. Ovaj neobično oštar ton budućeg premijera nezapamćen je u odnosima Beograda sa većinskim vlasnikom NIS-a, moćnom ruskom kompanijom iza koje direktno stoji Kremlj.\nPre svega, formalno se dobit ne mora deliti, već se može reinvestirati ako tako odluči upravni odbor u kojem Vlada Republike Srbije ima svoje predstavnike i takozvani zlatni glas, dok država ima makar 10 odsto akcija.\nDakle, Rusi nisu mogli da donose nijednu stratešku odluku bez saglasnosti Srba. Vučićev napad je tim pre čudan jer je na čelu Skupštine akcionara NIS-a Zorana Mihajlović, ministarka energetike i Vučićeva desna ruka u SNS-u, dok je Goran Knežević, takođe naprednjak, bivši ministar poljoprivrede savetnik generalnog direktora NIS-a Kirila Kravčenka.\nDa je Vučić želeo neke stvari da menja u odnosu s NIS, mogao je to da učini preko tih ljudi u kompaniji. Ali, on se zasad iz nepoznatog razloga odlučio na javni istup i ton koji ne zvuči ni najmanje “partnerski”, u šta su se dve prethodne vlade zaklinjale.\n– Javni sektor ima da daje pare državi, a ne da oni budu multimilijarderi i da žive lepo, a da državi nikad ništa ne daju. Sad ćemo drugačije da razgovaramo i sa NIS-om i svima drugima. Neću više da trpim nijedno javno preduzeće koje tako radi, nema više feuda u vladi, mešaću se svakom ministru, taj feudalni sistem smo pravazišli, to vam garantujem – rekao je Vučić, dodajući da ako je Srbija vlasnik 29 procenata NIS, onda hoće i odgovarajući deo profita.\n– Nije 29 odsto da bismo mi imali kamenčić, želimo najuspešniji mogući NIS, ali hoćemo svoje pare, svoj deo, 29 odsto NIS-a su naše pare i pripadaju Srbiji, moj posao je da te pare uzmem za narod i vratimo dugove ili za nešto drugo. Lepo je to za razvoj, ali ovo je Srbija, mi hoćemo naše pare, imali ste profit 350 miliona i sada, pošto je profit veliki, hoćemo da ga delimo, ne interesuje me 5.000 evra onih koji sede u upravnom odboru NIS-a. Mene interesuje, dajte nam te pare – naveo je Vučić u napadu bez presedana na naftnu kompaniju.\nProšle godine je deset kompanija u budžet uplatilo 235 milijardi dinara. Najviše su uplatili NIS – 111 milijardi dinara i “Filip Moris” – 45 milijardi. NIS je u ukupnim prihodima u budžetu učestvovao lane sa oko 13 odsto. Doprinos ove kompanije srpskom BDP od preko osam odsto praktično je na nivou doprinosa cele poljoprivredne grane u Srbiji koja slovi za stratešku.\nMeđutim, ovde je reč o porezu, a ne o efektivnoj dobiti, koja se takođe mora deliti. Iz Naftne industrije Srbije, kao ni iz Gaspromnjefta juče se niko nije oglasio povodom Vučićevog napada.\nCena i ucena\nNIS je prodat 2008. ruskom Gaspromnjeftu za 400 miliona dolara, iako je procenjena vrednost bila 2,2 milijarde.\nSrbija je u tajnim pregovorima navodno pristala na to jer je bila ucenjena prolaskom gasovoda Južni tok kroz našu zemlju, kao i gradnjom gasovoda kod Banatskog dvora.\nDo danas srpskoj javnosti niko iz vlade Tadić-Koštunica nije objasnio zbog čega se tako loše pregovaralo s Rusima, pa je Srbija ostala jedina zemlja u projektu Južnog toka koja je morala pride da proda naftnu industriju, rezerve u Vojvodini, koncesiju u Angoli i da povrh svega bude manjinski partner s 49 odsto, dok su Bugarska, Mađarska, Austrija i Italija dobile odnos 50:50 odsto.\nMilan Kovačević: Mandatar se zaigrao\nKonsultant za strana ulaganja Milan Kovačević smatra da je izjava Vučića nespretna i da je on “očigledno iritiran činjenicom da iako u NIS-u Vlada Srbije ima svoje ljude, oni zapravo od prvog dana rade za Ruse”.\n– Kad je reč o dividendama i prema međunarodnim i prema srpskim zakonima, za njihovu isplatu mora postojati konsenzus Skupštine akcionara. Dakle, ako se i srpska i ruska strana ne slože, nema dividendi. Drugo, vladin udeo od 29 odsto joj ne daje nikakvu moć nad kompanijom. Zna se ko je većinski vlasnik i da on zapravo sve odlučuje – kaže Kovačević.\nNaš sagovornik podseća da deo akcija imaju i građani koje niko ne pominje i koji nisu predstavljeni u upravi kompanije.\n– Vučić je nastupio osorno i mislim da on zapravo ne razume odnose u NIS-u koji je inače veoma netransparentna kompanija. Ne može jedan akcionar kompanije da isplaćuje dividende, a drugi ne. Dakle, država je akcionar, pa bi i ona morala da isplati dividende, a ne samo Rusi – dodaje Kovačević.


Beograd neće gledati najboljeg\nMeč poslednjeg kola kvalifikacija za Evropsko prvenstvo između Srbije i Portugala proteći će bez Kristijana Ronalda, otkrio je Fernando Santos za "A Bolu".\nSelektor fudbalske reprezentacije Portugalije Fernando Santos saopštio je spisak igrača za utakmice protiv Danske i Srbije u kvalifikacijama za prvenstvo Evrope, koji predvodi zvezda Reala...\nAlbanci pali u 92. minutu, "orlovi" bi ih pobedom "udesili"\nPortugal se revanširao Albaniji za poraz u Aveiru pre tačno godinu dana. Izabranici Fernanda Santosa srušili su nade borbenog domaćina u 92. minutu, čime su uspeli da se osamostale na čelu...\nKaradžić najavio velike promene u Savezu i odredio cene karata za Portugal\nU prostorijama Sportskog centra FSS u Staroj Pazovi održana je sednica Odbora za hitna pitanja, kojom je predsedavao Tomislav Karadžić, i na njoj je doneta odluka o ceni karata za meč Srbija –...\n"Nema nam spasa!"\nProslavljeni fudbaler i trener Partizana Ivan Golac nije štedeo naše fudbalere analizirajući igru prikazanu u meču sa Portugalom, posle kojeg smo se udaljili miljama od plasmana na EVRO 2016.\nMilošević: Sve bi bilo drugačije da smo...\nPotpredsednik Fudbalskog saveza Srbije Savo Milošević rekao je da nacionalna reprezentacija mora da zadrži mir, ali i veru da može da se domogne Evropskog prvenstva u Francuskoj 2016. godine.\nKaradžiću, dokle misliš da nas "farbaš"?\nPredsednik Fudbalskog saveza Srbije (FSS) Tomislav Karadžić rekao je da nacionalni tim, uprkos porazu od Portugalije (2:1), ima realne šanse da se sa četiri pobede domogne baraža za plasman na...


Mladi najzainteresovaniji ali i najpasivniji - Klix.ba\nMladi najzainteresovaniji ali i najpasivniji\n3.12.2009. u 15:57\nOdbor za pitanja mladih Narodne skupštine Republike Srpske i Evropski pokret u BiH dijele istu viziju procesa evropskih integracija u BiH, a ta je da u taj proces moraju biti uključene sve institucije od lokalnog, preko entitetskog do nivoa BiH, rekao je predsjednik Odbora Nikola Baštinac.\n"Dijelimo i viziju da u taj proces mora biti uključeno i što više građana", rekao je Baštinac novinarima u Banjaluci nakon prvog sastanka članova odbora sa predstavnicima Evropskog pokreta u BiH.\nOn je dodao da zbog dijeljenja iste vizije Odbor za pitanja mladih parlamenta Srpske podržava namjeru Evropskog pokreta u BiH da otvori i kancelariju u Banjaluci nakon čega bi trebalo da konkretizuju dalje korake saradnje.\nGovoreći o zainteresovanosti mladih za evropske integracije, Baštinac je naveo da se to najviše vidi po velikoj zainteresovanosti ove populacije za liberalizaciju viznog režima.\nGeneralni sekretar Evropskog pokreta u BiH Predrag Praštalo rekao je da je ova organizacija, nakon ostvarene saradnje sa Parlamentarnom skupštinom, Predsjedništvom i Savjetom ministara BiH, započela i saradnju sa entitetskim nivoima vlasti.\n"Prvi korak saradnje u RS je današnji sastanak sa Odborom za pitanja mladih parlamenta Srpske, a mladi jesu ta populacija koja ima najviše interesa za evrointegracije, ali nažalost je i najpasivnija", ocijenio je Praštalo.\nOn je naglasio da će Evropski pokret u BiH saradnju ostvariti i sa institucijama FBiH zbog izuzetnog značaja da proces evrointegracija bude zastupljen u entitetima jednako kao na nivou BiH.\n"Ako uspijemo postići pravu i iskrenu, a ne samo deklarativnu opredijeljenost za Evropsku uniju, onda možemo očekivati da BiH 2014. godine bude članica EU", smatra Praštalo.\nEvropski pokret u BiH je lobistička organizacija koja se već petu godinu zalaže za evropeizaciju društva u BiH.


Delegacija Kovina u bratskom Rackeveu - Radio televizija Pančevo\n24. avgusta 2018. 2. novembra 2018. 0403\nPredstavnici ove opštine bili su pomoćnik predsednice Nemanja Vujasinović, zamenik predsednika Skupštine opštine Kovin, Imre Čoti i direktorka Turističke organizacije opštine Kovin, Divna Kirilov. U umetničkom delu svečanosti dostojno su nas predstavili „Kovinski Bećari“ (svaki od gradova pobratima iz Srbije, Slovačke, Rumunije…imao je svoje kulutrne poslenike).\nTokom trodnevnog boravka, u obilazak je bila uključena i poseta rodnoj kući Šandora Petefija (u Kiškerešu), a domaćini su gostima organizovali i plovidbu Dunavom, regatu i vatromet.\nPodsetimo, Kovin i Rackeve su pobratimi od 1996. godine, kada je potpisana i povelja o bratimljenju Skorenovca i Lovre – naselja sa pretežno mađarskim življem u opštini Kovin i naselja sa pretežno srpskim življem na području Srpskog Kovina.\nSrpski Kovin (mađ. Rackeve) je mesto u Mađarskoj , na ostrvu Čepel, 40 km južno od Budimpešte, obuhvata još osam naselja na levoj obali Dunava. Jedno od njih je i mesto Lovra, karakteristično po većinskom broju stanovnika srpskog porekla, koji predstavljaju i najveću zajednicu Srba u celoj Mađarskoj.\nMesto sa svega oko 10 hiljada stanovnika prigradskom železnicom spojeno je sa Budimpeštom, ima pristanište, četiri osnovne škole, gimnaziju, muzičku školu, biblioteku, bioskop i muzej.\nGlavne znamenitosti su pravoslavna, protestantska i rimokatolička crkva, kao i dvorac Eugena Savojskog. Srpska pravoslavna crkva datira iz 15. veka i jedina je srpska crkva izgrađena u čistom gotskom stilu.\nU subotu otvaranje 19. “Dolovačke štrudlijade”\nJesenja turneja ansambla vršačkog NP “Sterija”\nNikoleta Dragaš 20. septembra 2018. 1. novembra 2018.\nPavlov: Bez naplate parkinga u toku vanrednog stanja


Svesrpski sabor: Tadić, Koštunica, Dodik i Čavić u Vijeću za suradnju Srbije i Republike Srpske | Kliker.info\nSvesrpski sabor: Tadić, Koštunica, Dodik i Čavić u Vijeću za suradnju Srbije i Republike Srpske\nAko sporazum bude potpisan, prema najavama, 26. oktobra u Banjoj Luci, u vijeće će ući Boris Tadić i Vojislav Koštunica, kao predsjednik i premijer Srbije, te Dragan Čavić i Milorad Dodik, kao najviši predstavnici RS, piše sarajevski "Dnevni avaz".\nKako se navodi u sporazumu, čiji su tekst prihvatile obje vlade, ovo vijeće "donosit će konsenzusom prijedloge i preporuke za nadležne organe i institucije učesnica u sporazumu".\n– Učesnice u sporazumu će, u skladu s mirovnim sporazumom i ustavima RS i BiH, posebno unapređivati saradnju u privredi i korištenju privrednih resursa, zakonodavstvu i planiranju, privatizaciji i denacionalizaciji, nauci i tehnologiji, u oblasti obrazovanja, kulture i sporta, zdravstvu i socijalnoj politici, te suzbijanju kriminala – navodi se u sporazumu.\nIpak, Dodik za "Dnevni avaz" naglašava da "u Sarajevu nema razloga za brigu" jer se odnosi ovog entiteta i Srbije suštinski ne mijenjaju.\n– Otcjepljenjem Crne Gore došlo je do potrebe za novim sporazumom. Jedna od stvari koja će se suštinski izmijeniti jeste dio sporazuma iz 2001. godine koji se odnosio na vojnu saradnju. S obzirom na to da je reformom odbrane ukinuta Vojska RS, izbacit ćemo ovaj dio – naglašava Dodik.\nCrnić: Nema tajni u sporazumu\nGoran Crnić, šef Kabineta predsjednika RS, potvrdio nam je da će novi sporazum biti suštinski sličan onome potpisanom 2001. godine, također u Banjoj Luci.\n– Nema nikakvih novih detalja niti tajni u odnosima RS i Srbije – naglasio je Crnić.


Za dve zadruge pet miliona dinara - POLJOPRIVREDNIK specijalizovani list za selo\nDatum kreiranja petak, 20 mart 2020 11:16\n* Priboj najbolji primer kako relativno nerazvijena opština konkretnom inicijativom i finansijskom podrškom doprinosi razvoju zadružnog sektora\nStupanjem na snagu, 8. januara 2016. godine, novi Zakon o zadrugama omogućio je jednostavniji način osnivanja zadruga i organizovanja kompletnog zadružnog sektora u Srbiji. Broj osnivača jedne zadruge sa 10 smanjen je na pet, a minimalan osnivački ulog je svega 100 dinara. Ranijim zakonskim propisima za zemljoradničke zadruge nije bila predviđena državna pomoć, a novi zakon daje osnov da Republika, pokrajine i lokalne samouprave subvencionišu osnivanje i rad zemljoradničkih zadruga.\nDržava je, istina, i pre izglasavanja novog zakona pomagala zadrugarstvo, ali nedovoljno, što je, između ostalog, devedesetih godina prošlog veka doprinelo propadanju zadruga. Takvo stanje se poslednjih godina znatno izmenilo, najviše zahvaljujući zalaganju Kancelarije za regionalni razvoj Vlade Srbije i ministra bez portfelja Milana Krkobabića. Država je u osnivanje novih i revitalizaciju starih zadruga za tri godine uložila 1,7 milijardi dinara, a osnovano je 650 novih zadruga na republičkom i pokrajinskom nivou. Bespovratna podsticajna sredstva dobile su 152 zadruge, čime je značajno potpomognuto investiranje i opstanak zadružnog sektora.\nIako je i ranije u nadležnost lokalnih samouprava i gradova, u članu 20 Zakona o lokalnoj samoupravi, bila upisana obaveza da su opštine dužne da podstiču i pomažu razvoj zadrugarstva, malo koja je, za protekle četiri godine, u svom buxetu opredelila sredstva za osnivanje i podsticaj rada zadruga. Vest da je Opština Priboj odlučila da, na osnovu sprovedenog konkursa, sa pet miliona dinara bespovratno subvencioniše rad i opremanje dve zadruge: ZZ "Sastavci" i ZZ "Polimlje - Produkt" svakako je privukla veliku pažnju.\n- Ovo su, nakon bezmalo četvrt veka, prve osnovane zemljoradničke zadruge u našoj opštini. S obzirom na to da je veliki broj poljoprivrednika bio neorganizovan, posebno oni s malim posedima, smatrali smo da su zadruge pravo rešenje za njih. Stigla je pomoć od Kacelarije za regionalni razvoj Vlade Srbije, a mi smo sa svoje strane izdvojili sredstva kako bi podstakli i unapredili njihovo poslovanje, rekao je Lazar Rvović, predsednik male opštine Priboj, smeštene na tromeđi Srbije, Crne Gore i Bosne i Hercegovine.\nPrva osnovana zadruga ZZ "Sastavci" oformljena je u maju prošle godine na inicijativu pet poljoprivrednika iz mesne zajednice Sastavci, a u međuvremenu pristupilo joj je još 20 zadrugara. Osnovna delatnost zadruge je stočarstvo, odnosno proizvodnja mleka.\n- Dobijena sredstva lokalne samouprave uložili smo u nabavku laktofriza, aparata za mužu i nabavku grla. Očekujemo da će Zadruga u narednom periodu okupiti još više stočara i podsticajno delovati na mlade da se opredele za stočarsku proizvodnju i opstanak na selu, kaže Mileta Ikonić, direktor ZZ "Sastavci".\nPribojska opština nadaleko je poznata po voćarima, pogotovo malinarima. Registrovano ih je više od 1.000, a površine njihovih zasada se kreću od nekoliko ari do više desetina hektara. Poslednjih decenija voćari, ali i povrtari ovog dela Zlatiborskog okruga, imali su velike probleme sa otkupom pa su, konačno, rešili da se organizuju i na taj način budu konkurentniji na tržištu. Krajem prošle godine, uz pomoć lokalne samouprave, osnovali su ZZ "Polimlje - Produkt", s namerom da se okupe svi voćari i povrtari na jednom mestu.\n- U ovom momentu praktično smo još uvek u fazi osnivanja i animiranja zadrugara i kooperanata. Načelna i finansijska podrška Opštine mnogo nam znači i očekujemo da ćemo, uveren sam, već ove godine moći da objedinimo sve voćare i povrtare na teritoriji naše opštine, kaže Hasan Xanović, direktor ZZ "Polimlje - Produkt" navodeći da je u planu Zadruge da u dogledno vreme, kada se stabilizuje proizvodnja, razvija i prerađivačke kapacitete.\nBoraveći nedavno u Priboju, ministar bez portfelja Milan Krkobabić istakao je da je Priboj najbolji primer kako jedna relativno nerazvijena opština, konkretnom inicijativom i finansijskom podrškom doprinosi razvoju zadružnog sektora. Predsednik Zadružnog saveza Srbije Nikola Mihailović ocenio je da je pomoć pribojske lokalne samouprave novoosnovanim zadrugama odlično rešenje i istakao da ulaganje u zadruge i za samu opštinu ima pozitivan uticaj.\n- Ulaganjem buxetskih sredstava u osnivanje i razvoj zadruga, osim koristi za zadruge, i opština Priboj će, takođe, imati povratne efekte na prihode buxeta s obzirom na povećanje proizvodnje i prometa poljoprivrednih proizvoda, rekao je Mihailović apelujući na druge lakalne samouprave u Srbiji da preispitaju politiku subvencionisanja proizvodnje na svojoj teritoriji i deo sredstava preusmere u korist jačanja zadruga i zadružnog organizovanja.


Migrene su nestale\nKod dr Bo sam prvi put došla pre tri godine sa izrazenim migrenama koje su postale do te mere učestale da su mi onemogućavale da normalno radim i funkcionišem u svakodnevnom životu. Ja sam oduvek imala problem sa glavoboljama, još kao dete... Kasnije je to bilo povezano sa jako niskim krvnim pritiskom 60-90 i sa slabom perifernom cirkulacijom kao i sa stresom na poslu koji je bio ogroman i svakodnevan. Dakle kod dr Bo sam došla po pomoć u jednoj akutnoj fazi migrene, i sam početak lečenja, koji je podrazumevao akupunkturu, ventuze i masazu tj. akupresuru, bio je za mene neverovatno bolan i iscrpljujući. Međutim, bez obzira na tu činjenicu već nakon nekoliko prvih tretmana shvatila sam da mi tretmani izuzetno prijaju... Bila sam uporna i išla sam na tretmane dok dr Bo nije konstatovala da je problem rešen... trajalo je to 4 meseca... Neposredno nakon toga, ostala sam u drugom stanju.... glavobolje sam imala nekoliko puta u ta prva 4 meseca trudnoće i smatrala sam da hormonske prirode...nakon toga problem migrene me nije mučio. Takođe, ono sto sam nakon tih tretmana osetila je da sam se bukvalno preporodila... celokupno stanje mog tela se popravilo...\nSada takođe odlazim na tretmane kod dr Bo ali zbog problema sa donjim delom kičme i kukovima, nakon drugog porođaja taj problem mi se javio.


Cipras u Beogradu: Prijateljski odnosi dve zemlje, dodatno ih ojačava Prespanski sporazum\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić i premijer Grčke Aleksis Cipras tokom susreta u Beogradu, 21. decembra 2018.\nOdnosi Grčke i Srbije izuzetno su prijateljski, Srbija zauvek ostaje prijatelj sa Grčkom koja podržava evropski put Srbije, a realizacija Prespanskog sporazuma, kojim su Grčka i Makedonija rešile pitanje imena Makedonije, dodatno će ojačati veze Beograda i Atine, ocenjeno je u petak na sastanku premijera Grčke Aleksisa Ciprasa i predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nNakon sastanka u četiri oka, Vučić je na konferenciji za štampu rekao da je sprovođenje Prespanskog sporazuma veoma važno, kako bi Severna Makedonija postala most saradnje Srbije i Grčke, dok je Cipras ocenio da će sporazume pozitivno uticati na brojne planirane energetske i infrastrukturne projekte koji će povećati perspektive za ekonomski razvoj.\nAleksis Cipras je rekao da je sa Vučićem razgovarao i "o neprijatnim dešavanjima" na Kosovu i osudio uvođenje taksi od 100 odsto na proizvode iz Srbije i BiH, kao i transformaciju Kosovskih bezbednosnih snaga u Vojsku Kosova. Ocenio je da takve aktivnosti destabilizuju region, dok je sa druge strane podržao napore Beograda da se postigne rešenje.\n"Grčka pozitivno gleda na svaki sporazum i svako rešenje izmedju Srbije i Kosova koji će biti iskreno i održivo i koje će pomagati rešavanju problema u regionu i ostvarivanju stabilnosti", rekao Cipras i ponovio podršku briselskom dijalogu.\nPremijer Grčke Aleksis Cipras i predsednik Srbije Aleksandar Vučić tokom susreta u Beogradu, 21. decembra 2018.\nAleksandar Vučić je rekao da je sagovornika upoznao sa stanjem na Kosovu i sa aktivnostima na formiranju vojske Kosova, koje se "sprovodi suprotno ne samo međunarodnom pravu, već i kosovskim zakonima".\nZa stopostotne takse je rekao da su u suprotnosti sa tendencijama u XXI veku o slobodno protoku robe i kapitala, ali je Ciprasu govorio i o tome koliko je takav potez ugrozio Srbe na Kosovu.\nVučić je rekao da se nada da će SAD i EU izvršiti pritisak na prištinu kako bi ona ukinula takse.\n"Mi se nalazimo u teškoj situaciji. Kada vam neko u 21. veku uvede takse i spreči trgovinu, uz objašnjenje da ste vi krivi što ste štitili svoj integritet i pobedili u Interpolu, nemate na to odgovor. Nemate racionalni odgovor na iracionalne stvari", rekao je Vučić.\nOn je kazao da je veoma važno da se problemi na Balkanu rešavaju mirnim putem i da se sačuva stabilnost, jer bez toga nema napretka.\n"Bolje da mi pronadjemo rešenje, nego da rešenja pronadju nas. Kompromis nije poraz, već pobeda budućnosti i života", rekao je predsednik Srbije i ocenio da sporazum Beograda i Prištine "nije ni blizu".\n"Mislim da bi za nas bilo dobro da imamo neki sporazum. Ali smo veoma daleko od bilo kakvog sporazuma. Pismo predsednika SAD Donalda Trampa je racionalno. SAD su priznale nezavisnost Kosova i neće menjati svoju odluku. U pismu se kaže Prištini da mora da se dogovori sa Beogradom, to je dobra vest za nas", rekao je.


SKANDAL Vlasti u Bihaću od SRPSKOG STRATIŠTA napravili ZONU ZA ZABAVU\nFoto: spc.rs / screenshot\nVlasti Bihaća napravile su od srpskog stratišta Garavice sportsko-rekreativnu zonu na kojoj se održavaju motociklističke trke!\nNa ovom mestu ubijeno više od 12.000 Srba\n- Garavice nisu izletište i kulturni pejzaž, kako se navodi u sadašnjim zvaničnim dokumentima Grada Bihaća, već mesto na kojem je posle Donje Gradine zakopano najviše nevino ubijenih Srba u Drugom svetskom ratu na teritoriji BiH – ističe Stojisavljević.\n- Zamislite da nekom u Srpskoj za 10 ili 20 godina padne na pamet da Potočare pretvori u izletište i mesto na kojem će biti održavane trke motociklista? Ne postoje reči kojima bi se mogla opisati odvratnost i zgražavanje koje bi svako normalno ljudsko biće trebalo da oseća zbog toga što se na najgrublji način skrnavi mesto na kojem su zakopane kosti nevino ubijenih – kaže Pavlović.\n- Skandalozno mali broj Srba zna za užase koji su se tamo dešavali. Sam Bihać nije mogao da ima toliko stanovnika koliko je na Garavicama pobijeno ljudi. Ustaše su išle duboko u Liku i okolna mesta po Bosni, odakle su dovlačili narod na Garavice i ubijali ga – govorio je Živanović.\nSEĆANJE NA ŽRTVE NDH Dodik: Garavice - jedno od najvećih srpskih stratišta u Drugom svetskom ratu\nTužilaštvo BiH proširilo je istragu u predmetu "Var" još na desetine osoba, a sve se dovode u vezu da su učestvovali u nameštanju utakmica Prve lige FBiH i Premijer lige BiH, zbog čega je SIPA nedavno uhapsila 12 osoba.


Saopštenje NBS: rast BDP-a je u prvom tromesečju 2016. iznosio 3,5 posto – Balkanekspresrb.rs\nPodsećamo da je i Evropska komisija prepoznala povoljnije tendencije i da je u svom najnovijem izveštaju – Spring 2016 European Economic Forecast, revidirala godišnju projekciju rasta BDP-a Srbije sa 1,6 posto na 2,0 posto . Međutim, sa objavljivanjem najnovijih makroekonomskih podataka za prvo tromesečje 2016. godine, koji im nisu bili na raspolaganju, jasno je da je ubrzanje ekonomskog rasta i jače\nPREMA fleš oceni Republičkog zavoda za statistiku koja je objavljena 4. maja, realni međugodišnji rast BDP-a je u prvom tromesečju 2016. iznosio 3,5 posto. U istom periodu, industrijska proizvodnja povećana je za 10,5 posto , a nastavljaju se i pozitivne tendencije koje su zabeležene u trgovini, građevinarstvu, turizmu…\nKada je reč o izvorima rasta, ključni doprinos rastu dao je izvoz – sa snažnim rastom kod gotovo svih grana prerađivačke industrije. Pozitivan doprinos rastu dale su i investicije, što se vidi kroz rast građevinarstva, uvoza opreme i kapitalnih rashoda države. Rast ulaganja uz popravljanje spoljnotrgovinskog bilansa ukazuju na unapređenje konkurentske pozicije Srbije i na održivost našeg ekonomskog rasta.\nPodsećamo da je i Evropska komisija prepoznala povoljnije tendencije i da je u svom najnovijem izveštaju – Spring 2016 European Economic Forecast, revidirala godišnju projekciju rasta BDP-a Srbije sa 1,6 posto na 2,0 posto . Međutim, sa objavljivanjem najnovijih makroekonomskih podataka za prvo tromesečje 2016. godine, koji im nisu bili na raspolaganju, jasno je da je ubrzanje ekonomskog rasta i jače.\nIzveštaj MMF-a – Regional Economic Outlook koji je objavljen 6. maja i u kome se navodi da je rast BDP-a Srbije u 2016. prognoziran na 1,8 posto, baziran je na makroekonomskim podacima iskazanim u World Economic Outlook-u koji je objavljen 12. aprila. Prema tome, pri izradi navedene prognoze nisu mogli biti uzeti u obzir podaci za prvo tromesečje 2016. godine. Imajući u vidu aktuelne makroekonomske pokazatelje, kao i činjenicu da su dosadašnje projekcije Narodne banke Srbije u velikoj meri korespondirale sa projekcijama međunarodnih finansijskih institucija, smatramo da će stopa privrednog rasta Srbije za 2016. godine, kada se uključe i aktuelni podaci – biti korigovana naviše.\nNajnovije projekcije Narodne banke Srbije, koje uvažavaju i upravo objavljene rezultate, ukazuju da postoji prostor za značajno popravljanje prognoze rasta BDP-a za 2016. godinu, koja je u februaru iznosila 1,8 posto. Novu projekciju rasta BDP-a i drugih najvažnijih makroekonomskih indikatora, Narodna banka Srbije će saopštiti i detaljno obrazložiti na prezentaciji majskog izveštaja o inflaciji, koja će biti održana 24. maja 2016. godine.♦


Vučić: Situacija u Novom Pazaru se stabilizuje, da sam bio tu ranije bih poslao vojsku\nIzvor: SandzakPress.net, 04.Jul.2020, 11:49\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je situacija u Novom Pazaru danas bolja nego juče, i da je stanje delimično stabilizovano. “Juče je u bolnici bilo 205 osoba, danas 183 (koordinator Opšte bolnice dr. Mirsad Đerlek danas kazao da je 209 pacijenata hospitalizovano). Juče je, nažalost, preminulo pet osoba, danas dve osobe”, preneo je Vučić na batajničkom aerodromu. Predsednik je rekao da se situacija u Novom Pazaru polako stabilizuje. “Ja sam kriv što nisam ostao u zemlji posle izbora, već sam otišao u Moskvu, Brisel… Da sam ostao, ranije bih i vojsku uključio i manje bi problema bilo u Novom Pazaru”, konstatovao je Vučić. On je dodao da je vojska odličan posao obavila, kao i svi lekari, koji...\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je situacija u Novom Pazaru danas bolja nego juče, i da je stanje delimično stabilizovano Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je situacija u Novom Pazaru danas bolja nego juče, i da je stanje delimično stabilizovano."Juče...


Izvršni odbor UEFA donio odluku: Novi termini utakmica Lige prvaka - sport1.ba\nIzvršni odbor UEFA donio odluku: Novi termini utakmica Lige prvaka\n09.12.2016 u 20:23 Piše: Sport1.ba\nIzvršni odbor UEFA je donio odluku kojom se uvode neke novine u Ligi prvaka, a one će se odnositi na kultni termin u 20.45 sati kada su obično počinjale utakmice najprestižnijeg evropskog klupskog takmičenja, nekada sa izuzetkom utakmica koje su se igrale na istoku Starog kontinenta.\nVeć izvjesni period UEFA radi na poboljšanju uslova za takmičenja pod njenim okriljem, a danas je učinjen jedan korak u cilju toga. Nove promjene trebale bi biti implementirane od sezone 2018/2019 kada bi se mečevi Lige prvaka trebali igrati u dva različita termina.\nZa razliku od dosadašnjih termina dvije utakmice bi trebale početi u 19 sati, dok bi se preostalih šest mečeva igralo od 21 sat.\nOdluka koju je donio Izvršni odbor UEFA-e napravljena je prevashodno zbog ljubitelja fudbala, a sve kako bi navijači bili u mogućnosti pogledati veći broj utakmica.


► ABA liga: Sezona otkazana, bez šampiona, specijalne pozivnice za Borac i Split\n27.05.2020 | 20:39h ► 21:36h Beograd\nSkupština ABA lige održana je putem video linka, na kojoj je analizirana situacija nastala usled pandemije korona virusa. Kako se navodi u saopštenju, Skupština je "donela niz odluka koje će i u ovom veoma delikatnom trenutku, za sport i sve sfere života uopšte, osigurati dalje unapređenje takmičenja".\nPosle analize svih opcija, Skupština je odlučila da otkaže nastavak sezone 2019/2020 u ABA ligi, Drugoj ABA ligi i U19 ABA liga šampionatu i da se sezona završi bez imenovanja šampiona u svim takmičenjima.\n"Pored velike želje i iscrpljenih svih mogućnosti da se sezona završi na terenu, klubovi ABA lige su na prvo mesto stavili zdravlje igrača, navijača, stručnih štabova i svih onih koji učestvuju u organizaciji utakmica", navodi se u saopštenju i dodaje da će se sva energija usmeriti ka organizaciji naredne sezone, koja će, s obzirom na specifičnost situacije, sa sobom nositi izuzetno velike izazove.\n"Prisustvo i razvoj korona virusa, još nosi veliki broj ograničavajućih faktora. U tom pogledu, zemlje koje pokrivaju takmičenja ABA lige nisu u istoj situaciji, što klubove stavlja u različite pozicije, ograničava mogućnosti okupljanja ekipa posle više od dva meseca pauze i onemogućava sprovođenje adekvatnog trenažnog procesa, što su ključni faktori za bezbedan nastavak sezone", piše u saopštenju.\nSa ciljem daljeg jačanja takmičenja, Skupština lige odlučila je da ABA liga u sezoni 2020/2021 bude proširena na 14 klubova. Pored 12 klubova iz ove sezone, specijalne pozivnice za narednu sezonu dodeljene su Borcu iz Čačka i Splitu.\nU narednoj sezoni u Drugoj ABA ligi takmičiće se 12 klubova na osnovu rezultata u nacionalnom šampionatu.\nSvih šest zemlja pod okriljem takmičenja ABA lige (Slovenija, Bosna i Hercegovina, Severna Makedonija, Crna Gora, Srbija i Hrvatska) imaće po dva predstavnika. U slučaju da se iz neke države ne prijave klubovi koji su to pravo stekli na osnovu rezultata, upražnjena mesta biće popunjena specijalnim pozivnicama.\nSkupština ABA lige takođe je donela odluku da advokatski timovi Crvene zvezde i ABA lige potpišu sporazum o vansudskom poravnanju u skladu sa odlukama Skupštine, čime će se na miran način rešiti sudski spor.\nDoneta je odluka da će se u najkraćem roku obaviti razgovori sa predstavnicama Evrolige, kako bi liga osigurala najbolji mogući status za svoje klubove.\nABA liga i klubovi će detaljno pratiti situaciju sa razvojem korona virusa, biće u stalnom kontaktu sa državnim i zdravstvenim organizacijama i u skladu sa eventualnim ograničenjima vršiti usklađivanje daljih koraka, piše u saopštenju.\nTramp otkazao vikend u Nju Džersiju\nAmerički predsednik Donald Tramp otkazao je večeras u poslednjem trenutku odlazak u Nju Džersi gde je trebalo da provede vikend, u trenutku rastuće zabrinutosti zbog ponovnog širenja korona...


Naslovna » Izlasci » Muzika » Clubbing » Raveolution: Metodi Hristov i Olivier Giacomotto\nAh Neša 7. januar 2017. Clubbing Postavite komentar\nDomaću podršku pružiće Phill & Dansmore i Dee. Trenutna cena karata je 1290 RSD za obične i 1700 RSD za VIP ulaznice.\nMetodi Hristov koji dolazi iz susedne Bugarske je jako brzo postao miljenik klabera u regionu, a njegovo ime postaje sve zapaženije i na globalnoj sceni.\nEnergični momak iz Sofije dospeo je u centar pažnje 2014. kada je izdao traku Step Outside, koja je oduševila publiku širom sveta. Od tada njegova karijera kreće da se razvija eksponencijalnom brzinom, a ljubitelji njegovog lika i dela često ne mogu da se odluče da li Metodi bolje pušta ili pravi muziku.\nKao DJ je nastupao na svim značajnijim muzičkim festivalima i klubovima širom sveta, a njegov prepoznatljiv stil vole svi oni kojima prijaju energične tech-house melodije koje neretko prožima i nešto mračniji zvuk. Ono što je Metodijev zaštitni znak jeste i činjenica da „vrti“ dosta muzike koju je sam producirao na svojim setovima – kaže da zbog toga izuzetno vodi računa o tome gde i kada će da pušta muziku, da bi jednako vremena mogao da posveti i jednom i drugom aspektu svog posla.\nRaveolution: Metodi Hristov\nDomaći klaberi su imali priliku da uživaju u njegovim setovima u Beogradu, ali i u Hrvatskoj, Bosni, Bugarskoj i drugim zemljama u regionu gde je uvek rado viđen gost i gde važi za suverenog vladara tech-house scene. Potpisuje za mnoge velike etikete, a pokrenuo je i svoju etiketu pod nazivom Set About.\nKako sam kaže, ova etiketa je nešto što ga izuzetno inspiriše i na šta će se koncentrisati u narednoj godini, a mi jedva čekamo da nas na dočeku srpske nove godine u Beogradu obraduje i novim izdanjima.\nSa njim će nastupiti i Olivier Giacomotto, italijanski DJ i producent baziran u Parizu koji je na sceni čitavu deceniju i koji nema ništa manje impresivnu biografiju od mladog Hristova.\nU poslednjih deset godina je nastupao u mnogim velikim klubovima širom sveta. Sa svojim dugogodišnjim saradnikom Johnom Aquavivom ima svoju etiketu koja nosi naziv Definitive Recordings, a pored toga je izdavao za mnoge priznate etikete poput Suare, Noir-a, GetPhysical, Definitive, Plus 8, KneeDeep In Sound i drugih.\nNjegova „specijalnost“ je definitivno tech-house, ali se neretko trudi da svoje setove začini groovie elementima i primesama fanka.\nOno što je zanimljivo u vezi sa Giacomottom je to što je muzički veoma svestran, te radi i kao kompozitor za mnoge mainstream umetnike, a komponovao je muziku i za video igre, holivudske filmove i druge komercijalne multimedijalne sadržaje.\nRaveolution preti da postane najznačajniji elektronski događaj u čitavom regionu, koji će u nastavku svog postojanja u Srbiju dovesti mnoga znamenita imena globalne DJ scene. (danubeogradu.rs)\nTagoviclubbing house izlasci magacin depo metodi hristov muzika olivier giacomotto raveolution\nPrethodni Unesite svetlost u svoj dom\nSledeći U bioskopima: Snežna kraljica 3: Vatra i led


► Jedan tinejdžer ubijen, drugi ranjen u pucnjavi u Švedskoj\nPolicija Malmea saopštila je da su za sada nepoznati napadači sinoć oko 21 čas otvorili vatru u piceriji u južnom delu grada kada je jedan dečak nastradao, a drugi je ranjen.\nSvedoci su videli napadače kako beže na biciklima.\nPucnjava se dogodila samo nekoliko minuta nakon eksplozije bombe postavljene ispod automobila u drugom delu Malmea, kada je uništeno to i vozila u blizini.\nPolicija nije mogla da kaže da li su dva incidenta povezana i još uvek nije identifikovala osumnjičene u oba slučaja.\nEksplozije i pucnjave u poslednjih nekoliko godina u Malmeu, trećem po redu gradu u Švedskoj, povezane su uglavnom sa organizovanim kriminalnim grupama i obračunima bandi.\nŠvedska novinska agencija TT navodi da se ove godine u Malmeu dogodilo pet pucnjava sa smrtnim ishodom i 29 eksplozija, uključujući jučerašnje incidente.\nPrema statistici iz policije, ovo je znatno manji broj u odnosu na prošlu godinu.


Završena treća konferencija “Tech by Lanaco” Završena treća konferencija "Tech by Lanaco"\nObjavljeno: 20. 10. 2017 u 22:19h\n“Govoreći o načinima korišćenja savremene tehnologije u oblasti poboljšanja performansi kompanija, redefinisanju njihovih poslovnih funkcija i kreiranju potpuno novog komunikacionog kanala s korisnicima njihovih proizvoda i usluga, identifikovali smo proces koji je prepoznat u danas aktuelnom konceptu Industrija 4.0.”, saopšteno je iz ove kompanije.\n“Ono što nas podstiče, kao kompaniju koja je lider na polju IT-a u BiH, i čiji je cilj da kroz ovakva takmičenja promoviše i afirmiše izvrsnost u pisanju, izvještavanju i istraživačkom pristupu novinara, jeste veliki odziv predstavnika medija da upravo svoje najbolje radove prijave na naše takmičenje”, kažu iz Lanaca.\n“Ono što je za industriju koncept Industrija 4.0, to je sa medije koncept Media 4.0 u kome se medijski sadržaj kreira dominatno kroz digitalnu interakciju. Ovo je bio glavni razlog da medijsku komponentnu posmatramo kako sa strane onih koji kreiraju sadržaj za javnost tako sve vise kao one koji postaju direktni korisnici svih benefita globalnih Mega trendova digitalne globalizacije”, ističu iz ove kompanije.\nU drugom dijelu dana zvanično je pokrenut “Digitalni studentski parlament” sa učešćem pet univerziteta iz Bosne i Hercegovine.\nTagovi: Kompanija "Lanaco"


Otac i sin osumnjičeni da su preko medicinske opreme oprali 300.000 eura\nNavodno otac i sin se sumnjiče da su preko firmi iz Slovenije uvozili zaštitnu medicinsku opremu, te bespravno stekli imovinsku korist.\nPolicijski službenici Državne agencije za istrage i zaštitu danas su Tužilaštvu Bosne i Hercegovine podnijeli izvještaj protiv oca i sina, te dva pravna lica zbog sumnje da su oprali 300.000 evra, nezvanično saznaju “Nezavisne”.\n“Nezavisne” takođe nezvanično saznaju da je riječ o jednoj firmi iz Gračanice i jednoj iz Zavidovića.\nJedna kompanija se bavi ugradnjom liftova, dok druga radi sa elektroinstalacijama.\nKako saznajemo, otac i sin se sumnjiče da su preko firmi iz Slovenije uvozili zaštitnu medicinsku opremu, te bespravno stekli imovinsku korist.\nIz SIPA je potvrđeno da je podnesen izvještaj protiv dva fizička i dva pravna lica zbog krivičnog djela “Pranje novca”.\n“Podnošenju izvještaja prethodila je istraga koju je provela SIPA zbog postojanja osnova sumnje da su dva fizička i dva pravna lica krivično djelo pranje novca u iznosu od 300.000 evra oštetili pravno lice iz jedne od zemalja Europske unije u vezi sa nabavkom i isporukom zaštitne medicinske opreme, u aktuelnoj situaciji izazvanoj pandemijom korona virusa”, saopšteno je iz SIPA.\nAktivnosti na dokumentovanju prijavljenih krivičnih djela započete su i provedene na osnovu informacija prikupljenih međunarodnom saradnjom sa nadležnim organima iz inostranstva te je u toku istih izvršeno privremeno oduzimanje predmeta i dokumentacije od dva fizička i četiri pravna lica sa područja Tuzlanskog i Zeničko-dobojskog kantona.


U Zaječaru održana javna rasprava o nacrtu budućeg Lokalnog akcionog plana za mlade\nKreiranje programa na osnovu potreba mladih i težnja ka tome da u svom rodnom gradu imaju kvalitetniji život osnovni su ciljevi Nacrta lokalnog akcionog plana za mlade za period od 2018. do 2022. godine o kome je u ponedeljak, 28. januara održana i javna rasprava.\nIvan Živković, predsednik Timočkog omladinskog centra iz Zaječara je istakao da je veoma bitno da se mladi uključe u procese donošenje odluka kako bi mogli da se kreiraju programi na osnovu njihovih potreba i onoga što je njima interesantno u ovom vremenskom periodu.\n“ Lokalni Akcioni plan je strateški dokument koji bi trebao da pomogne svim relevantnim faktorima u gradu, školama, zdravstvenim ustanovama, institucijama socijalne zaštite, kuturnim institucijama, nevladinim organizacijama, u kom pravcu mi želimo da idemo u narednom periodu. Bitno je da sa ovim dokumentom i grad može da planira svoje finansijske troškove i da u budžetu postoji budžetska linija za mlade kako bi institucije mladih mogle da traže deo sredstava.\nOvim planom je definisano nekih šest osnovnih ciljeva, a to su pre svega zapošljavanje i preduzetništvo mladih, aktivizam i volonterizam kod mladih i povećanje mobilnosti, da mladi volontiraju i putuju van Zaječara i da nam dolaze mladi ljudi iz drugih sredina.\nTu je i bezbedonosna kultura mladih, kultura mladih, zdravi stilovi života. Prepoznali smo i važnost sistema, koordinacije između institucija i organizacija u gradu, dakle formiranje Saveta za mlade i Radne grupe koji će pratiti, nadamo se, sprovođenje ovog Lokalnog akcionog plana.\nSvake godine treba da se vidi dokle smo stigli i dali ovo što se nalazi na papiru zaista realizujemo ili je to samo spisak želja o tome kako bi smo mi želeli da se vodi omladinska politika u gradu“, rekao je Živković.\nMia Vukić Vitomirović, saradnik Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj, Kancelarije za mlade i član Saveta za mlade je potvrdila da je ovaj plan baziran uglavnom prema potrebama mladih na teritoriji Grada Zaječara.\n“ On je rađen u korelaciji sa Nacionalnom strategijom za mlade, ali je fokusiran na neke probleme koji se tiču naše lokalne zajednice i mladih. Obuhvata mlade od 15 do 30 godina.\nTrudili smo se da kroz Kancelariju za mlade, udruženja za mlade i kroz rad sa mladima otprilike osluškujemo šta je to što je njima potrebno u gradu i šta bi to njihov život učinilo kvalitetnijim. Koristili smo i podatke iz statističkog godišnjaka, kao i podatke sa poslednjeg popisa.\nOva javna rasprava treba da nam pokaže da li su mladi uspeli da prepoznaju ono što smo mi prepoznali kao njihove probleme i potrebe“, istakla je Vitomirović.\nSkup je održan u formi okruglog stola u organizaciji Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj i Timočkog omladinskog centra, a prisustvovali su predstavnici školskih parlamenata.\nInače, Kancelarija za mlade se nalazi u okviru Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj u Gradskoj upravi Zaječar pa za sve nedoumice mladi mogu da im se obrate u vremenu od 7.30 do 15.30 časova.\nPrethodni tekstALEKSINAC: Organizovana krađa pasa, vlasnici očajni!\nSledeći tekst31. januara u Boru predstavljanje javnog konkursa za finansiranje projekata razvoja turizma u 2019. godini


Srpsko-bugarski privredni forum u Nišu - JUGPRESS\nSrpsko-bugarski privredni forum u Nišu\nAuto putevi, železnićki saobraćaj I gasno povezivanje – osnovne tačke vezivanja I razvoja odnosa Bugarske I Srbije\nSpoljnotrgovinska razmena Srbije i Bugarske iznosila je u 2017. godini milijardu evra, što je dosadašnji rekord. Taj rekordi bi u narednom periodu mogao da dostigne 3,5 milijardi evra, ocenili su danas na poslovnom forumu „Srbija-Bugarska“ koji se održava u Nišu potpredsednica Vlade republike Srbije Zorana Mihajlović i zamenik premijera Bugarske Tomislav Dončev.\nZorana Mihajlović je kazala da će vlade Srbije i Bugarske učiniti sve da se taj cilj i ostvari u narednom periodu pošto ima mnogo neiskorišćenih potencijala u raznim oblastima.\nMihajlović je podsetila da diplomatski odnosi Srbije i Bugarske traju 139 godina, i za to vreme bilo je i loših i dobrih perioda, ali je pritom istakla a da su sada dve zemlje dobri susedi koji imaju dobre odnose.\n“Tamo gde postoji trgovina, ne postoje konflikti i naš cilj je da imamo više mogućnosti da sarađujemo i da postanemo bogatiji” nadovezao se Tomislav Dončev koji je naveo je da u razgovoru sa potpredsednicom Vlade Srbije želi da se fokusira na auto-puteve, na bolju saradnju u železničkom saobraćaju, na gasne interkonekcije.\nMihajlović je istakla da bi Srbija i Bugarska po uspešnosti saradnje preduzeća mogle da budu primer drugim zemljama u regionu. Veliki broj putarskih kompanija iz Bugarske već radi u našoj zemlji i one su dobrodošle da se udruže sa preduzećima iz Srbije. Ona je naglasila da su za dve zemlje važni infrastruktirni projekti završetak istočnog kraka Koridora 10, gasna interkonekcija Niš – Dimitrovgrad i modernizacija pruge Niš – Dimitrovgrad. Istakla je da se na završetak Koridora 10 u našoj zemlji čeka već decenijama i da će to sada biti i završeno I obećala da “”Do završetka građevinske sezone ćemo moći kolima da idemo celim Koridorom 10”.\n„Vlada Srbije radi na uklanjanju fizičkih barijera, između ostalog radimo na završetku istočnog kraka Koridora 10 i elektrifikaciji pruge od Niša do Dimitrovgrada, ali insistiramo na uklanjanju i nefizičkih barijera“, rekla je potpredsdnica Zorana Mihajlović na današnjem skupu. Dodala je pritom da se dešava se da vozovi na granici Srbije i Bugarske stoje satima, što nije dobro za konkurentnost dve privrede.\nZamenik premijera Bugarske Tomislav Dončev je rekao da i ta zemlja planira da u naredne dve ipo godine bude izgrađen autoput od Sofije do granice sa Srbijom, koji će povezati Srbiju i Bugarsku. Sa bugarske strane neće morati grade tuneli, kao i da se trenutno radi projektna dokumentacija.\nPotpredsednica vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović je pozvala danas bugarske kompanije da učestvuju u infrastrukturnim projektima u Srbiji i da zajedno sa firmama iz Srbije modernizuju prugu Niš-Dimitrovgrad i grade autoput Niš-Merdare-Priština koji treba da počne da se gradi krajem ove ili početkom naredne godine.\n„Želimo da budemo vodeća zemlja među zemljama istočne Evrope i želimo da budemo u Evropskoj uniji. Da bi pričali o budućem razvoju moramo da radimo više“, izjavila je Mihajlović.\nOna je podsetila je da Bugarska predsedava EU i naglasila da je zato ta zemlja vrlo važna za Srbiju i naše evropske integracije.\nZamenik premijera Bugarske Dončev je kazao da Bugarska radi na tome da zemlje Zapadnog Balkana postanu članice Evropske unije i naglasio da je Bugarska nakon ulaska u Evropsku uniju duplirala bruto društveni proizvod, a nezaposlenost je smanjena na šest procenata.\nPredsednik privredne komore Srbije Marko Čadež je kazao da je poslovni forum organizovan kako bi se povezali privrednici iz Srbije i Bugarske i dogovorili zajedničke poslove i izlazak na tržište. Dodao je da najveće šanse za ugovaranje poslova, prema iskazanom interesovanju privrednika, imaju firme koje se bave proizvodnjom prehrambenih proizvoda, građevinskih mašina i opreme, kao i IT kompanije.\nPredsednik PKS Marko Čadež je na otvaranju poslovnog foruma u Oficirkom domu rekao da je ukupan broj privrednih subjekata u Srbiji koji ostvaruju spoljnotrgovinsku razmenu sa Bugarskom je 3.145, a od tog broja 725 privrednih subjekata samo izvozi, 1 656 samo uvozi dok 379 i izvozi i uvozi.\nUkupan izvoz dostigao je 589,6 miliona evra, a na listi zemalja u koje Srbija izvozi, Bugarska se sa 3,9 odsto u ukupnom izvozu našla na sedmom mestu Ukupan uvoz vredeo je 411,6 miliona evra i Bugarska je sa 2,1 odsto na 16. mestu u ukupnom srpskom uvozu.\nNa forumu učestvuju predstavnici kompanija iz različitih sektora privrede: trgovine, prehrambene, građevinske, tekstilne, hemijske i metalske industrije, IT i saobraćaja.\nPredstavnici Privredne komore Srbije i Agencije za mala i srednja preduzeća Bugarske predstaviće mogućnosti investiranja i poslovanja u Srbiji i Bugarskoj.\nPoslovni forum „Srbija-Bugarska“ okupio je više od 200 privrednika iz 130 firmi.\nPrivredni forum Srbija – Bugarska održan 19. marta u Nišu – EUROBALKAN\nMart 20, 2018 10:52 am


U TONS-u održane konferencije za štampu - TONS\nHomepage Blog U TONS-u održane konferencije za štampu\n13.MEĐUNARODNI BEAN FEST I DOŽIVI BERBU NA FRUŠKOJ GORI\nU Turističkoj organizaciji Grada Novog Sada održane su konferencije povodom najave manifestacija 13. Međunarodnog BEAN festivala i Doživi berbu na Fruškoj gori\nOrganizatori BEAN festivala – Udruženja građana “Ekocentar Vodomar 05” predstavili su jednu od najprestižnijih gastro – turističko – humanitarnih manifestacija u regionu, koja će biti održana 9. i 10. septembra na Salašu 137 na Čeneju. Misija organizatora je predstavljanje i promovisanje gastronomske tradicije Vojvodine, kulturnog i prirodnog bogatstva ovih krajeva, ekologije i očuvanja životne sredine, multikulturalnosti, kulture negovanja tradicionalnih zanata, a sve to kroz originalan, kvalitetan program uz mnogo druženja, šale, igara, muzike i naravno, uz mnogo, mnogo dobrog pasulja.\nTakođe održana je i konferencija povodom manifestacije Doživi berbu na Fruškoj gori koja se održava 10. septembra. Vinarija Mačkov podrum koja je organizator ovoj događaja želeći da predstavi ono najbolje iz tradicionalne fruškogorske berbe grožđa organizuje jedinstvenu turu i jedinu u Srbiji koja pruža mogućnost da svako ko želi i učestvuje u samoj berbi. U turu su uključeni i takmičenje u branju grožđa, nezaobilazni tradicionalni sremački specijaliteti, i naravno, tamburaši koji upotpunjuju ceo doživljaj.\nU Infu centru Turističke organizacije Grada Novog Sada okupio se veliki broj predstavnika štampanih medija, radio i tv stanica koji su ispratili konferenciju.


NSinfo: Vojvodina iz novog ugla: Izgradnja 11 marina na Dunavu, Tisi, Savi, Begeju i DND\nVojvodina iz novog ugla: Izgradnja 11 marina na Dunavu, Tisi, Savi, Begeju i DND\nStudija je predvidela pet marina na Dunavu\nZavod za urbanizam Vojvodine i preduzeće „Ehting“ iz Beograda, u saradnji s pokrajinskim Sekretarijatom za privredu i turizam, izradili su studiju po kojoj je izgradnja marina osim na reci Begej moguća na još 10 lokacija na Dunavu, Tisi, Savi i kanalu Dunav-Tisa-Dunav.\nProjekat prekogranične saradnje između Srbije i Rumunije, naime, predviđa revitalizaciju plovnosti kanala Begej, koji će se finansirati sredstvima EU.\nKada je reč o Dunavu, marine su predviđene za Bačko Novo Selo, Sremske Karlovce, Stare Banovce, Kovin i Staru Palanku, zatim, na Tisi su planirane lokacije Senta i Titel, na Savi u Sremskoj Mitrovici, na Begeju u Zrenjaninu, na Tamišu u Pančevu, a na kanalu DTD marina je predviđena kod Srbobrana.\nProjektom prekogranične saradnje osim izgradnje marine na Begeju, predviđena je i izgradnja pristana u centru Zrenjanina, rekonstrukcija četiri prevodnice, dve u Zrenjaninu, a dve u Temišvaru, kao i izgradnja biciklističke staze.\nZavršetak projekta predviđen je za avgust 2021. godine, a radovi na čišćenju Begeja, koji će označiti početak projekta, počinju na proleće, prenose mediji.\nizvor: Tanjug, agencije, foto: marcinw, Pixabay\n... ap vojvodina, bačko novo selo, begej, dunav, kanal, kovin, luka, marina, Novi Sad, pančevo, sava, senta, sremska mitrovica, sremski karlovci, stara palanka, stari banovci, tamiš, tisa, titel, zrenjanin


Igor Životić, direktor ugovorne logistike u kompaniji DTS - Jačamo našu zelenu flotu - Pluton Logistics\nO zelenoj logistici sve više se govori u Srbiji. Vođena idejom Mladih lidera Delta Holdinga, kompanija DTS je u svoju flotu uvrstila 100% električna vozila. To je samo deo dugoročne DTS Green Iniciatives, koja uključuje i druge investicije u domenu održivog poslovanja.\nO ovim važnim temama, razgovarali smo sa Igorom Životićem, direktorom ugovorne logistike u kompaniji DTS.\nPL: Početkom novembra ste objavili važnu vest – da je DTS prva logistička kompanija u Srbiji sa 100% električnim vozilima. Zašto ste se odlučili da pokrenete ovaj projekat?\n– Najpre hvala vam na prilici da o ovome razgovaramo i podelimo naša iskustva na polju „zelene logistike“. Projekat implementacije električnih vozila proistekao je iz inicijative grupe mladih lidera Delta Holdinga, a u skladu je sa strateškim opredeljenjem naše kompanije da poštuje principe održivog poslovanja u okviru programa Green Initiatives. DTS konstantno unapređuje svoju flotu vozila, kao kompanija koja je privrežena inovacijama i primeni novih tehnologija, te je ovo bio logičan korak.\nZahvaljujući velikoj predanosti, posvećenosti i angažovanju mladih inženjera, koji su sa entuzijazmom radili na ovom projektu, DTS danas zaista može da se pohvali da je prva logistička kompanija u Srbiji sa 100% električnim vozilima u svojoj floti.\nPL: Koliko vozila je sada u vašoj floti? Koji su to modeli i koje su karakteristike tih vozila? Da li nameravate da u narednim godinama povećavate zelenu flotu?\n– U ovom trenutku DTS raspolaže sa 3 električna vozila, od kojih su dva namenjena za e-commerce kompaniju Ananas u okviru city logistike i last mile delivery. U pitanju su vozila “Maxus E-Deliver 3” globalne kineske kompanije Saic Motors, koja je jedna od najvećih svetskih proizvođača vozila, sa lokalnim distributerom u Srbiji zaduženim ne samo za komercijalna, već i putnička električna vozila visokih performansi.\nVozila poseduju impresivne tehno-ekspolatacione karakteristike sa dometom od 250km, zapreminom tovarnog prostora 6,3 m3, nosivošću od 3 palete i 990 kg.\nTo je prvi električni kombi koji je konstruisan kao električni, ne kao nadogradnja ili modifikacija SUS modela, što je čest slučaj u praksi.\nNaš tim saobraćajnih inženjera svakodnevno prati njihovu ekspolataciju i performanse, ali dosadašnji utisci vozača i klijenata su sjajni. Osećaj vožnje električnog vozila je zaista jedinstven.\nDTS ima velike ambicije da flotu električnih vozila proširi uključujući veće kategorije sa nadogradnjama i već smo inicirali više partnerskih inicijativa sa našim klijentima na ovu temu.\nPL: Električna vozila su velika enigma za srpske prilike i infrastruktura nije razvijena – punjači, servis, i slično. Sa kojim ste se vi izazovima susreli u tom segmentu i kako ste ih prevazišli?\n– Potpuno ste u pravu. Ovaj model vozila je prvi put uvezen na tržište Srbije, pa je proces homologacije, koji podrazumeva detaljnu proveru i potvrdu tehničkih karakteristika, bio nešto sporiji u poređenju sa dizel vozilima, ali naši dobavljači su bili na nivou zadatka i proces nabavke je protekao u planiranim rokovima. Moramo pohvaliti ovim putem i Agenciju za bezbednost saobraćaja koja sprovodi ceo proces homologacije na visoko-profesionalan način, uz učešće Mašinskog fakulteta.\nKada je reč o infrastrukturi, mi smo taj segment rešili nabavkom sopstvenih punjača i pažljivim planiranjem dnevnih operacija. Naime, u našem distributivnom centru u Novoj Pazovi instalirali smo 3 AC punjača koji u potpunosti zadovoljavaju potrebe procesa rada i ciklusa punjenja naših e-vozila.\nInfrastruktura u Srbiji se razvija, to nije uporedivo sa zapadnim tržištima, ali u ovom trenutku na teritoriji grada Beograda postojih preko 50 različitih vrsta elektro-punjača i taj broj konstantno raste na celoj teritoriji. Uz dobro osmišljen plan putovanja, sada ipak možete stići u svaki deo Srbije električnim vozilom. U pogledu održavanja, električna vozila imaju daleko manji broj konstruktivnih elemenata u poređenju sa SUS modelima, što smanjuje verovatnoću pojave kvarova i troškova održavanja. Bez obzira na to, naši partneri su obezbedili stručnu podršku u pogledu servisiranja, sa kadrovima koji su obučavani u inostranstvu.\nPL: Recite nam nešto više o ekološkom aspektu upotrebe električnih vozila u dostavi robe. Imate li neke konkretne podatke?\n– Ekološke prednosti ovih vozila su višestruke, a najvažnije su nulta emisija štetnih gasova i niži nivo buke u eksploataciji. Svetske metropole koje teže smanjivanju štetnih gasova daju veliku prednost upotrebi ovih vozila u dostavljanju robe široke potrošnje u urbanim gradskim zonama. Očekujemo da se ta dobra praksa u city logistici primeni i kod nas.\nPL: DTS Green Iniciatives je dugoročna strategija u domenu održivog poslovanja. Šta konkretno ona uključuje?\n– DTS Green Iniciatives, na koju smo veoma ponosni, obuhvata skup strateških projekata i inicijativa održivog poslovanja kroz više oblasti.\nU proteklom periodu pored nabavke električnih vozila urađeno je zaista puno na tom polju.\nPostavili smo LED rasvetu u celom distributivnom centru u Novoj Pazovi čime smo znatno smanjili potrošnju energije, zamenili smo kartonsku ambalažu logističkim jedinicama za višestruku upotrebu, a u planu je i postavka-instalacija solarnih panela.\nNaši podizvođači koriste vozila na metan i imaju podršku za primenu alterntivnih goriva u ekspolataciji.\nTakođe, trenutno privodimo kraju projekte digitalne dostave (Paperless) i DMS (document management System) sistema “Alfresco” koji će značajno smanjiti upotrebu papira u svakodnevnom poslovanju i omogućiti značajne uštede u administraciji.\nPored svega navedenog, Green Initiatives podrazumeva i širu kolaboraciju sa našim partnerima koji dele iste vrednosti u pogledu održivog poslovanja i zainteresovani su da zajednički ostvarimo napredak u tom pogledu.\nNa kraju, DTS kao kompanija-članica Delta Holdinga svesna je svoje velike društvene odgovornosti i na ovaj način ostajemo posvećeni trajnom unapređenju kvaliteta poslovanja uz konstantnu brigu o očuvanju naše životne sredine. Imamo samo jednu planetu Zemlju i treba da uradimo sve što je u našoj moći kako bismo je sačuvali za buduće naraštaje.\n← Novo kamionsko parkiralište u Ešfordu NAJVEĆE u Evropi – Mesta za 650 vozila\nProduženo radno vreme graničnog prelaza BAJMOK →\n30. aprila 2021. 26. aprila 2021. Milica Milosavljevic\nUsvojena uredba o EKO VOZILIMA – Subvencije do 5.000 evra\n13. marta 2020. Milica Milosavljevic\n13. oktobra 2021. 13. oktobra 2021. Milica Milosavljevic


By Narodni radio18/02/2021No Comments\nJoš jedna stvar koja se veže za uvoz automobila u BiH je rješavanje homologacije automobila. Dakle pri samom uvozu automobila u BiH odnosno prije prve registracije morate riješiti homologaciju. Postupak homologacije u BiH provodi se u skladu s Odlukom o najnižim tehničkim zahtjevima i provodi se u okviru carinjenja vozila. Vi kao uvoznik vozila trebate podnijeti zahtjev za homologaciju administrativnom tijelu za provođenje postupka homologacije, ovlaštenom od strane Ministarstva komunikacije i prometa BH. Nakon toga pratite sve zahtjeve i korake koje vam daje ministarstvo i nakon kompletiranja svih zadataka vaš automobil spreman je za prvu vožnju.\nEON paketi prvih 8 mjeseci po 1 KM\nŠtetne navike koje utiču na vid – kako doprinosimo slabovidosti


U trodnevnoj akciji 86 vozača isključeno iz saobraćaja zbog alkoholisanosti - FILTER\nU trodnevnoj akciji 86 vozača isključeno iz saobraćaja zbog alkoholisanosti\nPolicijski službenici Policijske uprave Istočno Sarajevo u trodnevnoj republičkoj akciji pojačane kontrole učesnika u saobraćaju, po principu nulte tolerancije, kontrolisali su ukupno 1.289 učesnika u saobraćaju, a 945 sancionisali.\nZbog prisustva alkohola u organizmu sankcionisano je 86 vozača od kojih je devet lišeno slobode zbog prisustva alkohola preko 1,5 g/kg i zadržano do otrežnjenja odnosno oporavka.\nSankcionisano je 170 vozača zbog nekorištenja sigurnosnog pojasa i 57 zbog nepropisnog prevoženja djece i nekorištenja sigurnosne sjedalice.\nIsključeno je sedam vozača zbog upravljanja vozilom prije sticanja prava na upravljanje, a 78 vozača sankcionisano zbog tehničke neispravnosti.\nNa području Istočne Ilidže tokom kontrole oduzeo je 26,9 grama spida i 7,6 grama marihuane.\nAkcija je sprovedena u okviru preventivno-represivne kampanje pod nazivom „Vozi oprezni-putuj bezbjedno“, koja traje do kraja avgusta, a čiji je cilj smanjenje broja poginuluh u saobraćajnim nezgodama u mjesecu julu i avgustu.\nNa području PU Istočno Sarajevo u periodu janura-jun 2021. godine dogodile su se 363 saobraćajne nezgode u kojima su tri lica smrtno stradala, 20 teško povrijeđeno i 71 lice lakše povrijeđeno.\nPolicijska uprava Istočno Sarajevo nastaviće i u narednom periodu sprovoditi akcije pojačane kontrole učesnika u saobraćaju, stoga apelujemo na sve učesnike u saobraćaju da poštuju saobraćajne propise, a vozači prilagode brzinu uslovima i stanju na putevima, te vozilom ne upravljaju pod dejstvom alkohola.\nPrethodna Potrebni davaoci trombocita za Sofiju Antonić\nSledeća Istočni Stari Grad: Zatečen u krađi


Treći Nordeus Hackathon - Enduro Programming 2013 - Forum Sveta kompjutera\nTreći Nordeus Hackathon - Enduro Programming 2013\n14.11.2013, 11:27 #1\nTvorac najpopularnije sportske igre na svetu organizuje treće po redu takmičenje u brzinskom programiranju video igara, 14. decembra\nBeograd, Srbija - 13.11. 2013. – Nordeus, razvojni tim koji stoji iza igre ,,Top eleven - Be a football manager’’, najpopularnije onlajn sportske igre na svetu, organizuje treći po redu ,,Nordeus hakaton’’, takmičenje u brzinskom pravljenju video igara. Ovogodišnje takmičenje se održava 14. decembra, kada će učesnici imati prilike da naprave igru u roku od 24 sata u prostorijama Nordeusa.\n12 timova će se takmičiti da naprave igru na zadatu temu (koja će biti otkrivena na dan takmičenja), a pobednici će osvojiti vredne nagrade za svoj trud među kojima su tableti, mobilni telefoni, igračke konzole i gaming oprema. Tačan spisak nagrada biće saopšten do kraja novembra ali se već sada zna da će nagadni fond iznositi preko 10.000 evra! Svi takmičari će dobiti sopstveni prostor, opremu za rad, hranu, piće, kako bi mogli da se što više usredsrede na pravljenje igara. A kada požele, moći će i da se odmore uz video igre, bilijar, stoni fudbal ili u sobi za relaksaciju. Nakon 24 sata, timovi predstavljaju svoje igre a na stručnom žiriju je da donese odluku o pobednicima po kategorijama ali i ukupnom pobedniku takmičenja. Iako su za sve pobednike obezbeđene vredne nagrade, cilj hackathona je da timovi pokažu znanje, inovacije, ideje, kao i sposobnost da rade pod pritiskom i u stvarnom poslovnom okruženju. Pored toga, globalni zadatak Nordeus Hackathona je da pokaže kako i u našoj zemlji postoje jako talentovani domaći programeri i dizajneri koji ne zaostaju za kolegama iz sveta.\nSvi timovi ili pojedinci koji žele da se prijave mogu pronaći detalje i formu za prijave na: www.nordeus.com/hackathon2013/\nKategorije koje će biti nagrađene su 1, 2. i 3. mesto, multimedijalna prezentacija, tehnička kompleksnost i gejmplej. Gledaoci će takođe moći da prate dešavanja takmičenja; zvanični sajt Hakatona će imati video prenos otvaranja, demonstracije igara i zatvaranja, galeriju sa fotografijama, a i same igre će biti dostupne za preuzimanje i igranje. Gejmeri će moći da glasaju za svoju omiljenu igru, a tim sa najviše glasova će osvojiti posebnu nagradu!\nZa više informacija o Nordeusu, posetite www.nordeus.eu.\nSledeći korisnik se zahvaljuje korisniku Nenad Vasovic na korisnoj poruci:\n14.11.2013, 14:42 #2\nRe: Treći Nordeus Hackathon - Enduro Programming 2013\nSrecno svima koji ucestvuju, i jel ima neko odavde da ide?\nNordeus Hackathon 2012 Geomaster Pravljenje igara 47 16.12.2012 20:07


Pakistan potvrdio interesovanje za ruske avione - 20.09.2015, Sputnik Srbija\nPakistan potvrdio interesovanje za ruske avione\nPakistan je spreman da unapredi ratno vazduhoplovstvo kupovinom aviona koji se smatra najboljim na svetu – ruskog lovca Su-35. 20.09.2015, Sputnik Srbija\n18:43 20.09.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© Sputnik / Anton Denisov / Uđi u foto-galerijuRusija: „Suhoj“ Su-35\nPakistan je spreman da unapredi ratno vazduhoplovstvo kupovinom aviona koji se smatra najboljim na svetu – ruskog lovca Su-35.\n6 Septembar 2015, 12:20\nPakistan je potvrdio da je zainteresovan za kupovinu ruskih lovaca Su-35. Ovaj ugovor mogao bi postati najveći između dve zemlje, mada konačna odluka još nije doneta, pišu zapadni mediji pozivajući se na pakistanskog činovnika.\nPrema njegovim rečima, činjenica da se već razgovara o tome pokazuje zainteresovanost ruske strane da proda vojnu tehniku Pakistanu „bez obzira na pritisak Indije“, piše portal Džejns.\nPakistanski zvaničnici potvrdili su da su razgovarali sa ruskom stranom o kupovini naprednih aviona, s obzirom da je pakistanskom vazduhoplovstvu potreban dvomotorni lovac sa doletom dužim od kinesko-pakistanskog aviona JF-17.\nMoskva i Islamabad ranije su se dogovorili o isporuci transportnih i borbenih helikoptera, sa mogućnošću da ugovor bude proširen.


05, Subota rujan 2020\n30, Nedjelja kolovoz 2020\nOsim današnjih utakmica koje igramo u našoj Tip Dana sekciji, odlučili smo se da odigramo i jedan sistemski tiket, koji će se sastojati od četiri selekcije. Sve ove utakmice su dovoljno dobre da budu i Tip Dana, ali smo se odlučili da ih spojimo i da pokušamo da napravimo extra profit na kladionici. Već smo […]\n29, Subota kolovoz 2020\nOsim današnjih utakmica koje igramo u našoj Tip Dana sekciji, odlučili smo se da odigramo i jedan sistemski tiket, koji će se sastojati od četiri selekcije. Sve ove utakmice su dovoljno dobre da budu i Tip Dana, ali smo se odlučili da ih spojimo i da pokušamo da napravimo extra profit. Već smo napomenuli da […]


PSG sprema spektakularan prelazni rok: Parižani žele dovesti još četiri fudbalera – Sport Centar PSG sprema spektakularan prelazni rok: Parižani žele dovesti još četiri fudbalera – Sport Centar\nFrancuski mediji pišu da Paris Sant-Germain želi dovesti još četiri fudbalera, a da tim sa Parka Prinčeva može još potrošiti preko 200 miliona eura.\nNa meti Parižana je Kalidou Koulibaly, stoper Napolija, koji je ranije želio u Premier ligu. Moguće da će PSG-u trebati čak 120 miliona eura, kako bi Napolitanci pristali prodati Senegalca.\nU veznom redu žele se pojačati Paulom Pogbom, a fudbaler Manchester Uniteda ne bi trebao puno koštati – između 50 i 60 miliona eura, jer mu ističe ugovor sa Crvenim đavolima.\nŽele se osloboditti Maura Icardija i vratiti Moisea Keana, koji je bio prošle sezone na posudbi iz engleskog Evertona.\nSportski direktor Leonardo i dalje pokušava dovesti Thea Hernandeza, ali bit će jako teško angažovati lijevog beka Milana.


Moskva: Nove sankcije Iranu su kontraproduktivne - 03.02.2017, Sputnik Srbija\nUvođenje novih jednostranih sankcija SAD protiv Irana je kontrproduktivno, ono može da dovede do problema u realizovanju sporazuma o nuklearnom programu, kao i... 03.02.2017, Sputnik Srbija\nvesti, svet, rusija, iran, ministarstvo inostranih poslova rf\n19:30 03.02.2017 (Osveženo: 20:02 03.02.2017)\n3 Februar 2017, 17:02\nAmeričko Ministarstvo finansija je saopštilo da su SAD proširile sankcije Iranu, koje uključuju 13 fizičkih lica, državljana Irana, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Kine, Kuvajta i Libana, kao i 12 kompanija sa sedištem u Iranu, Libanu, Kini i UAE.\n„Smatramo da je uvođenje bilo kakvih jednostranih sankcija Iranu u sadašnjim uslovima krajnje kontraproduktivno i da može da oteža rad na ispunjavanju sporazuma o nuklearnom programu Teherana“, rekao je izvor i dodao da Teheran lansiranjem raketa nije narušio svoje obaveze.\n„Lansiranje raketa iz Irana ne mogu da budu objektivna osnova za bilo kakve sankcione mere, jer Iran ništa ne narušava, nema nikakvih zabrana za lansiranje raketa. Postoji samo poziv da se to ne čini u rezoluciji Saveza bezbednosti Ujedinjenih nacija, koja odobrava zajednički sveobuhvatni plan dejstava. Poziv nije obaveza“, rekao je izvor.\nPrema njegovim rečima, ovaj poziv se odnosi na, „kao što je poznato, one balističke rakete koje su specijalno konstruisane tako da mogu da nose nuklearnu municiju“.\n„Iranci kažu da rakete koje ispituju nemaju tu sposobnost. Niko do sada nije uspeo da dokaže suprotno“, dodao je izvor.\nIzvor u američkoj administraciji izjavio je da proširenje sankcija SAD ne obuhvata nuklearni sporazum s Iranom i prodaju aviona proizvedenih u SAD.\n„Ove sankcije neće direktno uticati na poslove ’Boinga’ i Sveobuhvatni plan dejstava (u vezi s iranskim nuklearnim programom)“, rekao je izvor.


Srbija do septembra mora da nađe mesto za tretman otpada - Gradjevinarstvo.rs\n20.06.2011. | Zelena Srbija\nMinistarstvo životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja očekuje da će Srbija u roku, odnosno do septembra 2011. godine, naći lokaciju za izgradnju postrojenja za tretman neorganskog industrijskog otpada, poput kiselina, koji finansira Evropska unija.\n"Projekat, čija je realizacija počela 2010, nije suspendovan, jer se još uvek očekuje od Srbije da do septembra nađe lokaciju za izgradnju", kazao je agenciji Beta pomoćnik ministra životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja Aleksandar Vesić.\nKako je naveo, to je važno jer će verovatno do 2020. na svetskom nivou biti doneta direktiva o zabrani prekograničnog kretanja takvog otpada. Vesić je kazao da za sada ne postoji direktiva te vrste, ali da postoji preporuka Bazelske konvencije o kontroli prekograničnog kretanja otpada, koja upućuje svaku zemlju da mora da se postara za zbrinjavanje otpada na svojoj teritoriji.\nOn je rekao da će se država "maksimalno potruditi da nađe lokaciju" i istakao da su i prilikom prethodnih pokušaja da se utvrdi mesto gradnje za to postrojenje, pobune građana određenih opština, poput Ćićevca, bile bez argumenata i da je čitava priča bila ispolitizovana.\n"Za sada ima 4-5 ponuda lokalnih samouprava koje su zainteresovane da se postrojenje gradi na njihovoj teritoriji", kazao je Vesić, ali nije želeo da navede o kojim opštinama se radi. Dodao je da će se razmotriti da li su te ponude odgovarajuće, jer se ne može očekivati da se postrojenje izgradi na poljoprivrednom zemljištu prve klase ili na planini.\nVesić je kazao da će u slučaju da se ne nađe lokacija, sa EU pregovora da li će Srbija dobiti dodatno vreme ili ne. On ne isključuje ni opciju da država donese konačnu odluku o lokaciji, jer se radi o višem državnom interesu, odnosno zaštiti životne sredine i zdravlju ljudi.\nVesić je podsetio da je za pripremnu fazu izgradnje postrojenja EU već uložila 2 miliona evra. "Od EU se za izgradnju očekuje još oko 15 miliona evra, iako za sada nije odlučeno koliko će tačno novca biti izdvojeno", kazao je on i dodao da će za prvu fazu fizičko-hemijskog tretmana otpada to biti dovoljno, ali da bi eventualno proširenje postrojenja, koje bi bilo dopunjeno drugim metodama tretmana otpada, moglo da košta dodatnih 30 miliona evra.\nPrema njegovim rečima, "procenjuje se da godišnje u Srbiji nastane oko 40.000 tona neorganskog industrijskog otpada koji se uglavnom izvozi ili ga preduzeća drže u okviru svojih kompleksa, na skladištima, koja su često poluuslovna ili neuslovna".\nVesić je istakao da javnost mora da zna da ta postrojenja nisu opasna po okolinu i da se u njima ne tretira nuklearni otpad, eksploziv ili medicinski otpad. "Radi o fizičko-hemijskom tretmanu otpada iz industrije, poput kiselina, rastvora. U našem okruženju, garažama, domaćinstvima, fabrikama, nalaze se sve te materije u stanju koje može da predstavlja opasnost po životnu sredinu, a koje će se neutralisati u postrojenju koje treba da izgradimo", rekao je on.\nPomoćnik ministra životne sredine je kazao da je izgradnja postrojenja za tretman industrijskog neorganskog otpada značajna i za ekonomiju Srbije, jer bi uštedela novac preduzećima koja su sada prinuđena da ga izvoze. "Ono preduzeće koje ima dovoljno sredstava izvozi taj otpad i plaća 3-4 evra po kilogramu za njegovo uništavanje, uglavnom u Austriji i Nemačkoj", rekao je Vesić i dodao da bi cena obrade tog otpada u Srbiji, kada se izgradi postrojenje bila od 1 do 2 evra po kilogramu.\nNaveo je da takva postrojenja već imaju i susedne države, poput Slovenije i Hrvatske, naglasivši da bi njegova gradnja omogućila rešavanje ekološkog problema, ali bi značila i otvarnje novih radnih mesta i pojeftinjenje poslovanja industriji koja mora propisno da odlaže otpad.\nSKUPŠTINA OPŠTINE ĆIĆEVAC, SRB\n037 811 260


Kolumne & novosti: Jelena Zorić u KBC na Bežaniji: Videli smo stvari koje ne možete pustiti na TV-u\nNovinarka TV N1 Jelena Zorić i snimatelji Denijal Dabić i Marko Tikvaroski, proveli su dva dana u "crvenoj zoni" kovid bolnice Bežanijska kosa. U dokumentarnom filmu "Glad za vazduhom" zabeležili su kako izgleda odeljenje intenzivne nege sa obolelima od kovida-19, u momentu najjačeg udara korona talasa u Srbiji. Ipak, kako kaže Jelena Zorić, prisustvovali su i stvarima koje ne možete pustiti na televiziji.\nJelena je u "crvenu zonu" kovid bolnice ušla po treći put, a za razliku od KBC-a Zvezdara i Zemun, u Bežanijskoj kosi su, kako kaže, uslovi snimanja bili teži, jer su pod zaštitnom opremom radili po sparnom danu na temperaturi višoj od 30 stepeni.\n"Na ovoj temperaturi to izgleda potpuno drugačije. Istog trenutka kad oblačite skafander, počnete strašno da se znojite. Ja nisam nešto sklona znojenju i bilo mi je fascinantno koliko vode mogu da izbacim", priča novinarka N1.\nVeć prvog dana snimanja, kako ističe, videli su stvari koje ne možete pustiti na televiziji - intubaciju pacijenata koja je, kako kaže, najteži momenat, kada lekari pred očima počinju da gube pacijenta, jer saturacija kiseonika kreće naglo da mu pada.\n"Samo se sjure kod jednog kreveta, i u tom momentu su maksimalno koncentrisani. Potpuno zaborave da im je vrućina. Nekada ta borba borba traje nekoliko sekundi, nekada satima. Kada dođe do stabilizacije pacijenta, tada se i oni malo smire, malo ćute, nisu raspoloženi baš za razgovor", navodi novinarka N1.\n"Naježite se tokom snimanja, i ostite taj momenat kad je nešto zbilja jako iskreno", kaže Jelena i dodaje da ju je ganula i izjava direktorke bolnice o očima punim nade, jer se vidi koliko joj je teško kada govori o tome.\nU bolnici, kako kaže, klima ne radi, i to ne zato što ne postoji, naprotiv KBC Bežanijska kosa je, prema njenim rečima, "super moderna bolnica", ali bi uključivanje klime dovelo u opasnost osoblje koje nema direktan kontakt sa pacijentima i stoga ne nosi skafandere.\n"Zato mislim da strepe kada se razbole, kad shvate da imaju simptome. Ali dok ne osete da imaju simptome, zaista daju sto odsto sebe. Ne žele sebi da dozvole luksuz da razmišljaju o tome da će se razboleti. To su maltene ratni uslovi", ističe Jelena.\nUpitana da li ju je bilo strah, kaže da je niko nije terao da se bavi novinarstvom, i da je išla da snimi pacijente koji se bore za život, da snimi pacijente koji rizikuju svoj život da bi spasili druge, i da bi bilo "sramotno da baš mi novinari kažemo da se plašimo".\nPritom je odala priznanje kolegama snimateljima, jer im je, kako ističe, bilo teže nego njoj budući da su pod punom zaštitnom opremom morali da sa dva para rukavica rukuju kamerom i verno prenesu i sliku i ton. "Kakvu god ja ideju da imam, ne može da se realizuje bez njih, a bez mene može", poručuje Jelena Zorić.\nDokumentarni film "Glad za vazduhom" možete pogledati u video prilogu ispod.


Stefanović: Ukoliko se Vučić povuče, idem i ja | Srbija\nStefanović: Ukoliko se Vučić povuče, idem i ja | Mondo Portal\n14. april, 02:00\nStefanović: Ukoliko se Vučić povuče, idem i ja 101 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n31.12.2019. / 07:45\nIzvor mondo.rs Izvor Tanjug 31.12.2019. / 07:45\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je da ne vidi svoju političku budućnost mimo sadašnjeg predsednika države i SNS Aleksandra Vučića i dodao da ukoliko se Vučić povuče iz politike, da će i on učiniti isto.\n"Ukoliko se on povuče, više neću biti ni na javnoj, ni na stranačkoj funkciji", naveo je Stefanović u novogodišnjem intervjuu za "Novosti".\nNa taj način je i demantovao da u SNS postoje dve struje, kao i da je on predvodnik jedne, kako tvrde pojedini predstavnici opozicije.\n"Pripadnik sam jedne struje i to je struja Aleksandra Vučića. Uvek je bila. Od devedesetih, pa naovamo. Uvek sam je birao i kada je trebalo da se potvrdi, u teškim trenucima, potvrdio sam je. Svoju političku budućnost ne vidim mimo Vučića", rekao je Stefanović.\nNa konstataciju novinara da je pripadnik jedne struje - Aleksandra Vučića, upitan je da li to znači da postoji i druga, Stefanović odgovara da je to rekao metaforično i da drugu struju u stranci ne vidi.\n"Naši protivnici valjda zbog podela u svojim redovima vide podele i u SNS. Svakako da ima različitih ljudi i nisu svi jednako dobri ili vredni, ali mi smo velika stranka. Ali upravo je prednost SNS što je pod rukovodstvom Vučića uspela da okupi najveći broj različitih ljudi, koji rade sa istim ciljem da Srbiji bude bolje, Oni koji nisu sposobni da tako rade, svakako će vremenom otpasti", naveo je Stefanović.\nPoručuje da ako neko sebe vidi u drugoj struji ima legitimno pravo da se kandiduje na stranačkim izborima i vidi da li će dobiti podršku.\nUpitan da prokometariše najave predsednika SNS da će biti "velikih rezova" na lokalnom nivou, Stefanović kaže da se određeni ljudi nekada malo "odmetnu od politike" koju predstavlja Vučić.\n"Ne bih da budem sudija. Mogu stranački da sudim samo o ljudima iz beogradskog odbora SNS čiji sam predsednik. nisam zadovoljan radom svih. Ni predsednik nije uvek zadovoljan našim aktivnostima. Kada bude predsednik procenjivao šta smo radili, tada ćemo videti ko je radio i kako", rekao je Stefanović.\nNa pitanje da li veruje da će biti u sastavu nove vlade ukoliko naprednjaci pobede, Stefanović kaže da nije opterećen tom temom, jer, kako navodi, nije rođen u ministarskoj fotelji, niti mu je cilj da se u njoj penzioniše.\n"Cilj mi je da ljudi kažu da li radimo na dobar način, da li ljudi u MUP imaju više vozila, bolje plate, da li je kriminal smanjen... Ako su odgovori negativni, nemama šta da tražim ovde. A, ako su pozitivni, onda da vidimo možemo li bolje", istakao je Stefanović.\nUpitan da li će njegovu vrednost u SNS-u sniziti navode afere kojima je bio izložen proteklih nedelja, Stefanović kaže da se na to ne obazire, jer su u pitanju, kako navodi, izmišljotine i rekla-kazala priče.\nPonovio je da su institucije dale mišljenje da u tim tvrdnjama nema istine i dodao je stvar procene predsednika da li će mu poveriti neki budući državni zadatak.\n"To je stvar procene predsednika i potpuno razumem da nekada nešto što nije tačno može da vam napravi štetu. Razumeo bih ako to bude predmet nekih razgovora između mene i njega. Ušao sam u politiku zbog Vučića i sve važnije funkcije sam dobio na njegov predlog. I dok on smatra da ima smisla da radimo ovo, ja ću da radim i da se zajendo sa njim borim", rekao je Stefanović.\nGovoreći o izbornim uslovima, Stefanović kaže da je Vlada Srbije preduzela veliki broj aktivnosti oko matičnih knjiga, biračkih spiskova, zakonodavstva, obuka, kao i da mnogo ljudi radi na popravlajnju izbornih uslova, akoje su ostavili, navodi, sadašnji opozicionari.\nOcenjuje da su izborni uslovi danas bolji nego 2012. kada je SNS pobedila, dodajući da tada "nije mogao ni da sanja" medijski prostor kakav opozicija sada ima, kao i da su retko bili pristuni na Javnom servisu, osim u obaveznim terminima.\n"I kada razgovaram sa ljudima iz OEBS i ODIHR, kažu da danas postoji napredak. Uveren sam da će tokom posmatračke misije videti čist i dobar izborni proces u kom će se građani Srbije izjasniti kakvu budućnost žele", naveo je Stefanović.\nNa pitanje da li je saglasan sa idejom predsednika socijalista Ivice Dačića da SNS i SPS budu na zajedničkoj listi, Stefanović kaže da je SPS korektan partner, ali da će se tek videti da li je to dovoljan razlog za jednu listu.\nGovoreći o bezbednosnoj situaciji u zemlji, Stefanović kaže da je Srbija bezbedna, ali da nije "imuna", kao i ostale zemlje, na slučajeve kao što je otmica devojčice Monike iz Niša ili pokušaj ubistva iz snajpera crnogorskog biznismena.\nKao najveće bezbednosne izazove naredne godine, Stefanović vidi neodgovornost određenih ljudi u okruženju, nastavak borbe protiv kriminala i korupcije, ali i izazovi migracija i potencijalnog terorizma.\nUkazao je i da se sa ratišta u Siriji na KiM samo u aprilu ove godine vratilo 110 islamista i istakao da je Priština dužna da ih "drži na oku" da ne počine neko terorističko delo, dodajući da i naše bezbednose služe paze da se to ne desi.\nOsim toga, istakao je i da su povećane aktivnosti stranih službi u poslednje dve ili tri godine, ali ne samo u Srbiji, već u čitavom regionu i da tim delovanjem pokušavau da ostvare svoje interese.\nVučić o novoj kandidaturi: Ako bih danas donosio odluku, odgovor bi bio NE\n"Smanjen kriminal, rekordna zaplena droga od 7,2 tone" (VIDEO)\nnebojša stefanović Aleksandar Vučić\n01.01.2020. / 12:10\nIskreno se nadamo da će predsednik odustati od svoje odluke o povlačenju! Potreban je građanima Srbije!\n01.01.2020. / 08:56\nVerujem da se Vučić neće povući sa svojih funkcija.\n31.12.2019. / 20:19\nEvo ga počelo je.Ako ode Vučić odoše svi!!!Naravno da če veliki vođa opet promijeniti mišljenje.


srbijasport.net - Vesti - Srpske lige - Nova uprava i trener u FK Trstenik PPT\nPonedeljak, 26.10.2020 02:44\n09.09.2020 Dragan Ivanović\nSa jedne od utakmica u Trsteniku\nPosle neuspeha i loših rezultata u Srbskoj ligi Istok staro rukovodstvo kluba i trene podneli su ostavke i na održanoj skupštini kluba, izabrano novo rukovodstvo i imenovan nov šef stručnog štaba.\nSkupštinom je predsedavao dosadašnji predsednik kluba Zoran Stajić, a ispred lokalne samouprave na skupštini su bilim prisutni pomoćnici predsednice Opštine Trstenik Nenad Smiljković i Radomir Milunović, Vladimir Jevtić i Nikola Milivojević. Posle izbora radnog predsedništvga, zapisničara i verifikacione komisije, usvojen je izveštaj o radu kluba kao i finansijski izveštaj u periodu od 2018. do 2020. godine. Verifikovane su zatim ostavke dosadašnjih rukovodilaca kluba,za novog predsednika FK Trstenik PPT izabran je nekadašnji fudbaler ovog kluba Srđan Marjanović iz Trstenika. On se u kraćem obraćanju zahvalio prisutnima na ukazanom poverenju i istakao da će sa Upravnim odborom i lokalnom samoupravom uložiti maksimalne napore kako bi se klub stabilizovao i postizao bolje rezultate u srbskoligaškom takmičenju.\nUgledni privrednik iz Trstenika i bivši igrač ovog kluba Danijel Stevanović izabran je za podpredsednika kluba. Novi predsedniki Upravnog odbora FK Trstenik PPT je Aleksandar Golemić a njegov zamenik je Dejan Matić. Pomoćnik predsednice Opštine Trstenik Nenad Smiljković rekao je da će lokalna samouprava, maksimalno pomoći klub, kako bi rezultati bili bolji u narednom periodu.\n- Ova godina je za naš fudbalski klub jubilarna slavimo 100 godina rada i postojanja kluba, nadam se da će novo rukovodstvo i novi šef stručnog štaba Zlatko Marković uz našu podršku i pomoć, sa ovim igračkim kadrom uspeti da napravi bolje rezultate i sačuva srpskoligaški status. Radićemo uporedo i na programu masovnosti škole fudbala i nadamo se uspehu. Evo posle svega prva pobeda naših fudbalera proteklog vikenda, idemo dalje’’\nVlasina 2 : 1 Radan\nRembas 2 : 1 Timočanin\nŽupa 2 : 1 Mladost\nCar Konstantin 4 : 3 Kablovi\nBudućnost (P) 2 : 1 Timok 1919\nSFS Borac 3 : 2 Dunav\nRadnički (S) 2 : 2 OFK Sinđelić


Okvirni datum proširenja EU i godine pred nama - European Western Balkans\nAutor Duško Lopandić 29. 09. 2017. 29. 09. 2017.\n*Tekst je prvi put objavljen na sajtu Centra za evropske politike, a povodom izlaganja predsednika Evropske komisije Junkera o stanju Evropske unije u 2017\nVeliki značaj ima najava predsednika Evropske komisije u govoru o stanju Evropske unije (i pratećim dokumentima) o tome da će EK tokom 2018. godine pripremiti „Strategiju za uspešno pristupanje Srbije i Crne Gore kao najnaprednijih kandidata sa Zapadnog Balkana”, a u perspektivi napretka EU do 2025. godine.\nOvim se jedan od najviših predstavnika Evropske unije – 14 godina od samita iz Soluna, skoro 8 godina od podnošenja zahteva Srbije za članstvo u Uniji i 4 godine nakon odluke o otvaranju pristupnih pregovora EU-Srbija – po prvi put u zvaničnoj formi izjasnio o mogućem okvirnom datumu budućeg proširenja EU.\nTime su tekući pregovori o proširenju, sa nejasnim rokovima, bar za nijansu postali određeniji i vremenski fokusiraniji. Istovremeno, Junkerova najava demantovala je bar delimično brojne Neverne Tome u zemlji i inostranstvu, koji neretko iznose procene da Srbija uzalud pregovara o članstvu u EU, odnosno da su pregovori o proširenju samo neka vrsta predstave bez kraja- na turski način.\nJunkerov govor potvrdio je osim toga, ono što se već tokom poslednjih meseci moglo konstatovati – da je Evropska unija ponovo „u pokretu” i da su perspektive za dalju pozitivniju evoluciju evropske integracije, uključujući i proširenje u godinama pred nama, nešto poboljšane. Pomak u stavu predsednika Evropske komisije, koji je do sada uglavnom bio pamćen po izjavi da „proširenja neće biti” tokom njegovog mandata, ima i druge razloge poput nastojanja da se stabilizuje hronično rovito stanje i očuva uticaj EU na Zapadnom Balkanu – posebno u uslovima dodatnih geopolitičkih napetosti (pojačanog delovanja Rusije i drugih spoljnih činilaca) i da se dugoročnije odgovori na pitanje o budućnosti proširenjima u okolnostima pregovora o bregzitu i najave da će pregovori o članstvu Turske u EU možda biti (ponovo) suspendovani ili čak otkazani.\nJunkerova najava je i neka vrsta delimičnog odgovora na zahteve iz našeg regiona da se načelna i kako vreme protiče, nekako sve mutnija perspektiva članstva zemalja Zapadnog Balkana dodatno konkretizuje, precizira i/ili ubrza. Podsetimo da je još pre nekoliko meseci, početkom jula 2017. godine novoizabrani predsednik Srbije Aleksandar Vučić zatražio od visokih zvaničnika EU da se odredi „bar okviran datum” za kraj pregovora, a nešto ranije (u aprilu) govorio je o 2020-2021. godini kao mogućem datumu članstva.\nNakon Junkerove najave, predsednica Vlade RS Ana Brnabić je izjavila da će Srbija nastojati da pregovore o proširenju završi (tj. da zatvori sva pregovaračka poglavlja) do 2020. godine kada će zemlja biti pripremljena za članstvo. Ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović istakla je da je Junkerov stav „realan” i da se bitno ne kosi sa planovima Srbije.\nOsim Junkerove najave i neki drugi koraci učinjeni tokom poslednjih meseci ukazuju na činjenicu da se politički činioci u zemljama EU sa više pažnje koncentrišu na stanje i perspektive Zapadnog Balkana, odnosno da je proširenje, kako je naveo crnogorski ministar Andrija Pejović, „ponovo u fokusu”.\nU tom okviru, možemo pomenuti i ovogodišnju (mart 2017) balkansku turneju visoke predstavnice za spoljnu politiku Federike Mogerini kao i najave iz nemačkih krugova o mogućnosti dodatnog finansijskog paketa za balkanske zemlje pod šifrom „Berlin plus”. Najzad, najava predsednika Evropskog saveta Donalda Tuska (u pozivnom pismu od 21.9.2017. za neformalni sastanak Evropskog saveta) da će tokom bugarskog predsedavanja u maju 2018. godine biti organizovan samit EU sa zemljama Zapadnog Balkana – prvi put posle samita u Solunu – uklapa se vremenski u rok za pripremu nove strategije proširenja prema Srbiji i Crnoj Gori (koja bi trabalo da bude objavljena u februaru 2018).\nPregovori o pristupanju EU predstavljaju verovatno najsloženiji proces uključivanja jedne države u neku međunarodnu organizaciju – zasnovan u prvom redu na političkim ciljevima, ali istovremeno ispunjen različitim tehnokratsko-birokratskim sadržajem i uslovima (zakonodavne i upravne reforme itd.). On je postao još složeniji i sporiji od kada je Evropska unija proklamovala „novi pristup” u pregovorima o proširenju koji u prvom redu znači (1) više (pred)uslova od strane EU za otpočinjanje i tok pregovora i (2) sporiji proces pregovaranja (poput otvaranja i zatvaranja poglavlja i dr.) uz dodatne međukorake u procesu.\nMogli bismo sadašnju fazu u pregovorima o proširenju Srbije i Crne Gore uporediti sa situacijom zemalja centralne i istočne Evrope (CIE) u drugoj polovini devedesetih godina prošlog veka, odnosno pre tačno dvadeset godina (1997) – uz sve očigledne razlike u političkim okolnostima. Tada je Evropska komisija objavila tzv. Agendu 2000 – strateški dokument u kome su se razmatrale finansijske i druge posledice proširenja, kao i mere za dalje produbljivanje integracije u EU. Pregovori o (petom) proširenju EU sa zemljama CIE bili su nakon toga ubrzani, prošireni i završeni u toku sledećih pet godina. Paralelno EU je tada prolazila i kroz važnu fazu internih reformi (Ugovor iz Nice, stvaranje evrozone).\nPregovori o petom proširenju EU su konkretno trajali od 1997 (odnosno 1999) i završeni su krajem 2002. godine; ugovori o pristupanju su bili potpisani u aprilu 2003 godine, a deset država su postale članice EU u maju 2004. godine. Izuzetak su bile Rumunija i Bugarska koje su uključene u EU tri godine kasnije (2007). Slično situaciji u momentu Agende 2000, pristupni pregovori sa Srbijom i Crnom Gorom trebalo bi, ukoliko traju još oko pola decenije, da se završe tokom narednog mandata Evropske komisije 2019-2024, tj. najkasnije u 2023. godini a možda i ranije, kako bi članstvo nastupilo najkasnije do 2025. godine (imajući u vidu uobičajeni razmak od godinu i po između potpisivanja ugovora i ratifikacije).\nNaravno, ovde se radi samo o radnim hipotezama buduće dinamike pristupnih pregovora, imajući u vidu nepredvidivost političkih zbivanja na Balkanu i u svetu, kao i sve promene koje čekaju EU tokom narednih godina (izlazak Velike Britanije iz EU 2019. godine, reforme evrozone, zajedničke politike bezbednosti i odbrane, politike imigracije itd.), tj. činjenicu da EU više nego ikada predstavlja pokretnu metu.\nMoglo bi se ipak očekivati da Strategija za Srbiju i Crnu Goru neće biti samo ponavljanje birokratskih vežbi od strane Evropske komisije tipa „još malo onog istog“, nego da će sadržati neophodne nove i inovativne instrumente za pripremu i ubrzanije pristupanje zemalja Zapadnog Balkana u kontekstu obnovljene i fleksibilnije organizacije Unije. Biće u prvom redu važno da Strategija (slično nekadašnjoj Agendi 2000) uvaži i finansijske aspekte ulaska Srbije i Crne Gore, imajući u vidu i usvajanje finansijskog okvira EU (tj. višegodišnje projekcije budžeta) za period 2021-2027.\nPrilikom nedavnog susreta sa liderima Zapadnog Balkana tokom Generalne skupštine UN visoka predstavnica F. Mogerini i komesar za susedstvo i pregovore o proširenju J. Han naglasili su potrebu daljih reformi Zapadnog Balkana u oblastima pravosuđa, vladavine prava, osnovnih prava, kao i razvoj dobrih regionalnih odnosa. Uz pomenute oblasti, ključno pitanje u godinama pred nama biće sposobnost zemalja Zapadnog Balkana, uključujući Srbiju, da postignu viši ekonomski rasti i obezbede poboljšanje standarda stanovništva, kao i smanjenje siromaštva.\nBez daljeg snaženja srpske privrede ona teško može da realno podnese uslove konkurencije u EU i zahteve koje podrazumeva preuzimanje aquis-a Unije. Ostvarivanja značajnih stopa ekonomskog rasta – iznad proseka u EU – treba da bude glavni cilj, kako bi se smanjivale duboke ekonomske i socijalne razlike koje dele zemlje Zapadnog Balkana, ne samo od najrazvijenijih zapadnoevropskih zemalja, nego sve više i od nama bližih zemalja i suseda u centralnoj i istočnoj Evropi. Bez ostvarivanja ovog cilja, ni ubrzanija integracija u EU ne bi imala mnogo smisla.\nAleksandar VučićAna BrnabićBerlin plusBregzitCentar za evropske politikeEvropska komisijaRusijaSrbijaŽan Klod JunkerZapadni Balkan