Dopunski javni poziv za izražavanje interesa komercijalnih banaka za učešće u kreditno-garantnim programima Garancijskog fonda – Razvojna banka FBiH\nNa osnovu saglasnosti Federalnog ministarstva finansija-financija, broj: 08-45-1-6407/20 T.K. od 3.11.2020.godine, Razvojna banka Federacije BiH objavljuje Dopunski javni poziv za izražavanje interesa komercijalnih banaka za učešće u kreditno-garantnim programima Garancijskog fonda.\nRazlog raspisivanja Dopunskog javnog poziva je zainteresiranost banaka koje su iz određenih razloga propustile dostaviti traženu dokumentaciju i/ili su propustile blagovremeno podnijeti prijavu do 10.8.2020.godine na Javni poziv za izražavanje interesa komercijalnih banaka za učešće u kreditno-garantnim programima Garancijskog fonda objavljen od strane Razvojne banke Federacije BiH dana 27.7.2020.godine.\nOsim prethodno navedenog, razlozi za Dopunski javni poziv vezani su i za to da Garantni potencijal Garancijskog fonda iznosi 400.000.000 KM, (na osnovu provedenog Javnog poziva u julu 2020. godine iskorišteno je 300.000.000 KM), kao i opći interes Vlade Federacije Bosne i Hercegovine da ovaj instrument bude dostupan poduzetnicima putem što većeg broja kvalificiranih banaka.\nPrijava komercijalne banke kao odgovor na poziv na iskazivanje interesa dostavlja se najkasnije do 30. novembra 2020. godine do 16,00 sati, prepopučenom poštom ili osobno u zatvorenoj koverti na sljedeću adresu:\ns naznakom „Prijava na Dopunski javni poziv za izražavanje interesa za učešće u kreditno-garantnim programima Garancijog fonda – ne otvarati“\nKvalifikovanost i izbor komercijalnih banaka vrši Razvojna banka Federacije BiH, u skladu sa kriterijima propisanim Uredbom o načinu finansiranja i upravljanja Garancijskim fondom (Službene novine FBiH; broj: 44/20). Razvojna banka Federacije BiH će ocijeniti je li prijava komercijalne banke podnesena i pripremljena u skladu sa odredbama ovog poziva i Uredbe.\nO rezultatima izbora po ovom pozivu Razvojna banka Federacije BiH će pisanim putem obavijestiti prijavitelje najkasnije do 7. decembra 2020. godine, a isti će biti objavljen i na internet stranici (www.rbfbih.ba).\nPrilog broj 6: Nacrt ugovora o poslovnoj saradnji sa komercijalnom bankom (Sadrži: Nacrt Ugovora o poslovnoj saradnji, Prilozi uz nacrt ugovora, Obrazac 1, Obrazac 2, Obrazac 3)


Arheološko nalazište Vinča Belo Brdo, Recan i Exit fondacija u zajedničkoj misiji - EkoForum\nBEOGRAD – Recan fondacija i Arheološko nalazište Vinča Belo Brdo ujedinili su snage u promociji značaja recikliranja metala i pozitivnog uticaja na ekološku stabilnost planete Zemlje. Karakteristika aluminijuma, da je metal koji se beskonačno može reciklirati, bila je glavna tema događaja u beogradskoj Barutani i prilika da se misije Recan-a i Vinče spoje u jedinstvenoj aktivnosti. Podršku je pružila i EXIT fondacija, deo tima proslavljenog festivala, sa posebnim akcentom delovanja na zaštiti životne sredine.\n“Ovladavanje metalurgijom i pretvaranje stene u metal i upotrebne predmete pokrenulo je procese koji su zauvek izmenili svet. Naša je obaveza da ovaj lokalitet promovišemo, kao i način života Vinčanaca i njihove brojne inovacije, koje mogu da nam posluže kao inspiracija.“ „Podrška Exit fondacije ovom projektu je deo naših aktivnosti vezanih za turističko brendiranje i promociju kulturnog nasleđa Srbije kao i za podizanje ekološke svesti kod mladih. Imamo izuzetno nasleđe Vinčanske kulture, koje se može uz pomoć kreativnog sektora popularisati i promovisati na savremen način, i zatim dobiti ekonomsku održivost i zaštitu kroz razvoj kulturnog turizma“, izjavio je predsednik UO Exit fondacije Ivan Petrović.


СЗО: Суспензија АстраЗенеке показује да систем функционише; Суспендовале је и Кипар и Португалија\nHomeVestiSZO: Suspenzija AstraZeneke pokazuje da sistem funkcioniše; Suspendovale je i Kipar i Portugalija\nSZO: Suspenzija AstraZeneke pokazuje da sistem funkcioniše; Suspendovale je i Kipar i Portugalija\n16/03/2021Redakcija BALKAN TVVesti, Vesti iz sveta, za slajder0\nSavetodavni odbor SZO planira da se sastane danas kako bi razgovarao o vakcini AstraZeneka, koju su Nemačka, Francuska, Italija, Španija, Slovenija i druge zemlje privremeno suspendovale nakon što je nekoliko zemalja prijavilo ozbiljne zdravstvene probleme i smrtne ishode kod nekih pacijenata koji su primili vakcinu.\nGeneralni direktor Svetske zdravstvene organizacije Tedros Adanom Gebrejesus izjavio je da sistemi namenjeni zaštiti javnog zdravlja rade, jer je nekoliko zemalja suspendovalo upotrebu vakcine protiv kovida19 kompanije AstraZeneka da bi istražilo moguće neželjene efekte.\n„To ne znači nužno da su ovi događaji povezani sa vakcinacijom protiv kovida 19, ali je uobičajena praksa da se oni istraže i to pokazuje da sistem nadzora funkcioniše i da postoje efikasne kontrole“, rekao je Tedros tokom onlajn brifinga, preneo je Rojters.\nI Kipar privremeno suspendovao vakcine AstraZeneke\nKipar je suspendovao vakcine protiv kovida 19 kompanije AstraZeneka, čekajući reviziju Evropske agencije za lekove (EMA), saopštilo je ministarstvo zdravlja te zemlje.\nSuspenzija, koja je usledila nakon sličnog poteza Nemačke, Francuske, Španije, Slovenije, Italije i drugih, trajaće do 18. marta, kada bi EMA trebalo da izda mišljenje o vakcini nakon izveštaja o stvaranju krvnih ugrušaka kod nekih pacijenata koji su je primili, javlja Rojters.\nKiparski program imunizacije stanovništva vakcinama kompanije Fajzer /Bajontek i Moderna će se nastaviti, saopštilo je ministarstvo zdravlja.\nNije bilo javno prijavljenih slučajeva bilo kakvih neželjenih efekata vakcine AstraZeneka na Kipru.\nPortugal privremeno suspendovao vakcine AstraZeneke\nPortugal je u ponedeljak privremeno suspendovao vakcine protiv kovida 19 kompanije AstraZeneka, sledeći poteze nekoliko drugih evropskih zemalja usred zabrinutosti zbog mogućih ozbiljnih neželjenih efekata.\nPrethodno su se Španija, Francuska, Nemačka, Slovenija i Italija pridružile Danskoj, Norveškoj i nekoliko drugih zemalja u suspendovanju upotrebe vakcine nakon izveštaja o stvaranju krvnih ugrušaka kod nekih pacijenata koji su primili vakcinu.\nPortugalske zdravstvene vlasti saopštile su da, iako su neželjeni efekti bili „izuzetno teški“, oni su bili i „izuzetno retki“, dodajući da do sada u Portugalu nisu zabeleženi takvi slučajevi.\nSvetska zdravstvena organizacija saopštila je da nema dokaza da je probleme izazvala vakcina koju je sa Univerzitetom Oksford razvila britansko-švedska kompanija AstraZeneka.\nDoze AstraZeneke koje su do sada stigle u Portugal biće čuvane do daljeg, kažu iz portugalske radne grupe za vakcinaciju.\nOtežan saobraćaj, moguće poledice i magla\nNovi soj korona virusa otkriven u francuskoj Bretanji


Korona “ugasila” 21.000 radnih mesta u Crnoj Gori, najveći pad u ovim delatnostima – Naši u svetu\nKorona “ugasila” 21.000 radnih mesta u Crnoj Gori, najveći pad u ovim delatnostima\nObjavljeno 05/07/21 u 19:30\nU Crnoj Gori je na kraju maja 2021. godine na evidenciji Zavod za zapošljavanje (Z ZCG) bilo 56.385 nezaposlenih ili gotovo za 21 hiljadu više nego na dan proglašenja korona epidemije, 14. marta prošle godine, kada ih je bilo 35.429.\nAko se porede podaci iz maja prošle i maja ove godine, broj nezaposlenih je povećan za 14.191 osoba, sa lanjskih 42.194 lica na 56.385, dok je stopa nezaposlenosti porasla sa 17,89 procenata na 24,3 odsto, piše Pobjeda.\n“Prema zvaničnim statističkim podacima, najveći pad broja zaposlenih zabeležen je u delatnostima trgovina na veliko i malo, i popravka motornih vozila i motocikala. U ovim delatnostima je na kraju 2019. godine bilo 39.834 zaposlena, dok je na kraju 2020. godine bilo registrovano 34.922 zaposlenih”, rekla je za Pobjedu zamenica generalnog sekretara Unije samostalnih sindikata Crne Gore (US SCG) Ivana Mihajlović.\nDodala je da su upravo u tim delatnostima najviše zastupljeni ugovori o radu na određeno vreme, koji usled krize izazvane korona virusom značajnom broju zaposlenih nisu produžavani.\n“S druge strane, u ovom kontekstu, trebalo bi imati u vidu i činjenicu da smo tokom 2020. bili suočeni sa brojnim izazovima koji su drastično uticali na prošlogodišnju turističku sezonu, usled čega nije bilo potrebe za angažovanjem većeg broja lica u trgovini, što je bio slučaj sa sezonskim poslovima u svim prethodnim godinama”, rekla je Mihajlović.\nNa pitanje da li je po mišljenju sindikata država, odnosno vlada, uradila dovoljno da se sačuvaju radna mesta, ona je ocenila da je epidemija ogolila stvarnost, pokazala da neoliberalizam stoji na klimavim nogama i da tržišta, bez jake intervencije države, ne mogu sama da reše probleme sa kojima se suočavaju.\nCrna GoraPosaoRadna mesta\nSebastijan Kurc: Evropska unija mora da ispuni obećanje! Austrija će uvek stajati na strani Zapadnog Balkana


Zvaničnici Srbije i RS u Banjaluci 26. decembra 2012.\nU Banjaluci je u srijedu održana peta sjednica Savjeta za saradnju Republike Srpske i Srbije, u čijem radu su, osim entitetskih zvaničnika, učestvovali predsjednik Srbije Tomislav Nikolić i srbijanski premijer Ivica Dačić. Centralne teme bile su saradnja u oblasti energetike, pitanja državljanstva, kao i zajednički nastup javnih preduzeća na drugim tržištima.\nSaradnja Srbije i RS u oblasti energetike treba da se postavi na organizaciono-formalni nivo koji bi obezbijedio zajedničko planiranje razvojne i strateške politike u toj oblasti – jedan je od osnovnih zaključaka Savjeta za saradnju Republike Srpske i Srbije.\nPredsjednik RS Milorad Dodik istakao je prioritete u energetskom sektoru:\n„Poseban zaključak se odnosi na potrebu definisanja odnosa vezano za uključivanje RS u projekat Južni tok - naš dodir na taj projekt je u Republici Srbiji. Zadužili smo ljude koji će raditi na operativnom usaglašavanju stavova i aktivnosti organa jedne i druge republike, kako bi se stvorili svi neophodni, formalni uslovi za realizaciju ovog projekta i što se tiče same RS, odnosno onoga što smo dogovarali sa ruskom kompanijom Gasprom.“\nGovorilo se o projektima na srednjoj i gornjoj Drini, o saradnji između dvije elektroprivrede koje bi, kako je rečeno, trebalo da naprave zajedničku strategiju.\nPredsjednik Srbije Tomislav Nikolić rekao je da se sa Republikom Srpskom traži osnov za zajednički nastup na drugim tržištima:\n„Za zajedničku proizvodnju pre svega, za uređivanje prostora u toj meri da nam firme, posebno ona javna preduzeća koja se bave snabdevanjem građana funkcionišu kao da su firme iz jedne države, da budu kompatibilne, da reaguju samo na poziv, da ne može da se desi da Srbija ima viška struje a da RS nema, ili da RS ima viška nafte a da Srbija nema.“\nPredsjednik Srbije Tomislav Nikolić odbacio je kritike da je u okviru posjete Bosni i Hercegovini prvo trebao da dođe u Sarajevo. Nikolić je naglasio da on poštuje državu BiH, ali da su projekti sa Republikom Srpskom zapravo najbolji vid saradnje, regulisan Dejtonskim mirovnim sporazumom.\nProjekte koji su ranije dogovoreni treba intenzivirati, a svakako raditi i na novima - poruka je koju je Nikolić poslao u Banjaluci:\n„Mnogo toga ćemo uraditi iskrenije i ozbiljnije nego do sada, iako je i do sada, priznajem, bilo i iskreno i ozbiljno, ali su uvek postojale nekakve autocenzure oko te saradnje. Što se Srbije tiče, ona nema nikakvu autocenzuru za saradnju sa bilo kojom državom u svetu, posebno ne sa RS.“\nFunkcioneri Srbije i Republike Srpske razgovarali su i o saradnji u oblasti poljoprivrede, odnosno upravljanja vodama. Savjet je razmatrao i pitanja državljanstva gdje, kako je rečeno, postoje određeni zastoji u administrativnim procedurama.\nPredstavnici Ministarstva pravde i Ministarstva uprave i lokalne samouprave RS potpisali su sa srbijanskim Ministarstvom pravde i državne uprave memorandum o saradnji.\nZvaničnici Beograda na obilježavanju godšnjice RS\nSrbija nastavlja Miloševićevu politiku prema BiH\nNikolićeva izjava vodi zaoštravanju odnosa


Nejasna ideja EU o ‘platformi za iskrcavanje’ nije dobrodošla u Albaniji - Kosovo 2.0\nNejasna ideja EU o ‘platformi za iskrcavanje’ nije dobrodošla u Albaniji\nPiše Angelo Haruni - 09.07.2018\nHladnokrvna reakcija na ideju o mestu za procesuiranje tražilaca azila u EU.\nNekoliko dana pre prošlomesečne odluke EU o budućnosti puta Albanije i Makedonije ka članstvu u Uniji, pojavile su se vesti o tome da bi Albanija mogla da postane ‘regionalna platforma za iskrcavanje’ radi procesuiranja tražilaca azila van EU. U zamenu za preuzimanje velikog broja tražilaca azila, novinski članci navode da bi proces pristupanja Albanije mogao da se ubrza.\nU danima pred odluku o ratifikovanju otvaranja formalnih pregovora o pristupanju sa Tiranom i Skopljem, portparol Vlade Austrije Peter Launski-Tifenthal (Launsky-Tieffenthal), izjavio je za Dojče vele da su razgovori o tome da Albanija udomi tražioce azila u EU već u toku sa Albanijom i drugim državama.\nSavet EU, međutim, negira da postoje posebni planovi za Albaniju — ili bilo koju drugu državu — da bude dom takvih kampova, dok je Tirana u više navrata negirala da su razgovori na ovu temu uopšte vođeni.\n“Izgradnja kampova nije nešto o čemu se razgovara ili pregovara”, bio je zvaničan odgovor ministra unutrašnjih poslova Albanije. “Niko to dosad nije zahtevao i niko ništa slično nije ponudio.”\nIpak, kako se granice EU sve više zatvaraju i kako su se lideri ovog bloka saglasili na briselskom samitu o migracijama od 28. juna, trebalo bi “hitro istražiti koncept regionalnih platformi za iskrcavanje” — u uskoj saradnji sa relevantnim trećim zemljama, kao i Agencijom UN za izbeglice (UNHCR) i Međunarodnom organizacijom za migracije (IOM) — pa tako mogućnost uspostavljanja ovakvih ‘platformi’ u regionu sve više raste.\nDrugi spoljni sporazum?\nDetalji u vezi sa ovim konceptom i dalje nisu jasni. Zaključci sa nedavno održanog briselskog samita navode da, “kako bi se konačno prekinuo poslovni model krijumčara, sprečavajući tragični gubitak života, potrebno je eliminisati podsticaj da se krene u opasno putovanje”.\nOni dodaju da saradnja sa i podrška partnerima u regionu Zapadnog Balkana “ostaju ključni za razmenu informacija o tokovima migracije, prevenciji nezakonite migracije, povećanju kapaciteta za zaštitu granica i unapređenju procedura za povratak i readmisiju”, zaključujući da su odlučni da “spreče povratak na nekontrolisan priliv iz 2015. i da dodatno zadrže ilegalnu migraciju na svim postojećim i nastajućim rutama”.\nOd početka 2018, više od 57.000 ljudi je pristiglo u Evropu koristeći rute krijumčara.\nKada je reč o migraciji na Balkan, EU pomaže Srbiju, gde je veliki broj tražilaca azila koncentrisan na određeni vremenski period. Međutim, od početka ove godine, migraciona ruta je promenjena i sve više ljudi prolazi kroz Grčku, zatim Albaniju i Crnu Goru, nakon čega se kreću ka Bosni i Hercegovini, pa ka Hrvatskoj, prvoj državi-članici EU duž ove rute.\nPrema podacima IOM-a, od početka 2018, više od 57.000 ljudi je pristiglo u Evropu. Istovremeno, takozvana Balkanska ruta je ponovo postala prometna, gde je u maju 7.900 ljudi pristiglo u Bosnu i Hercegovinu, Crnu Goru i Albaniju, pokušavajući da nastave prema EU. Iako je sveukupni broj migranata koji ulaze u Evropu pao u odnosu na isti period pre dve godine, kombinacija različitih faktora — ne samo unutrašnje politike — podstakla je vlade nekih država-članica da povećaju kontrolu granica.\nNemačka je nedavno najavila uspostavljanje ‘centara za utočište’ na granici sa Austrijom u pokušaju da spreči ljude da uđu u ovu zemlju iz drugih država-članica EU, dok je Austrija najavila slične mere; kancelar Sebastijan Kurc (Sebastian Kurz) je rekao da je “austrijska vlada spremna da preduzme mere, posebno da zaštiti svoju južnu granicu”.\nIako ove mere — i ona koju je donela Mađarska, o podizanju granične ograde u visini od četiri metra — preduzimaju pojedinačne države-članice, i dalje nije jasna zamisao o ‘regionalnim platformama za iskrcavanje’, što je najnoviji pokušaj bloka kao celine da pojača kontrolu svojih granica.\nRanije mere, kao što je dogovor postignut sa Turskom u martu 2016, naišle su na žestoke kritike.\nKako već duže vreme teži da postane članica EU, Turska se saglasila sa time da vrati ljude koji su stigli u Evropu posle 20. marta ove godine ako su njihove aplikacije za azil odbijene. Zauzvrat, EU je obećala šest milijardi evra finansijske pomoći za finansiranje projekata za sirijske izbeglice i ubrzanje pregovora o članstvu Turske u ovoj uniji. Turska je trenutno dom najvećeg broja izbeglica u celom svetu, sa oko 3,9 miliona ljudi, od kojih većina dolazi iz Sirije.\nSličan dogovor je postignut u februaru 2017. između EU i Libije, gde se ovaj blok saglasio da ponudi 200 miliona evra libijskoj vladi da bi ova uložila napore u zaustavljanju migrantskih brodova koji pokušavaju da pređu Mediteran. Sporazum je obuhvatio i pružanje podrške za uspostavljanje izbegličkih kampova, pružanje obuke i opreme libijskoj obalskoj straži.\nPredsednik odseka za ljudska prava u UN-u nazvao je ovaj sporazum nehumanim, jer su u ovim objektima smeštene “hiljade omršavljenih i traumatizovanih muškaraca, žena i dece nagomilanih jednih na druge, zaključanih u hangarima bez pristupa osnovnim životnim uslovima, lišenih ljudskog dostojanstva”.\nOba sporazuma su bila predmet kritika različitih grupa za ljudska prava koje tvrde da su ovi sporazumi iskorišćeni od strane vlada da bi se zatvorile izbegličke rute. U jednoj izjavi, Hjuman rajts voč (Human Rights Watch) navodi da je dogovor između EU i Turske postavio opasan presedan kada je “u rizično stanje postavio sam princip prava na izbeglištvo”.\nAko se ispregovara bilo koji budući dogovor o smeštanju tražilaca azila iz EU u Albaniji, taj sporazum bi verovatno bio kontroverzan, ne samo zato što je — kao i druge države širom Zapadnog Balkana — EU i sama priznala da u Albaniji postoje problemi u oblasti vladavine prava.\nFronteks data (Frontex data) postavlja albanske građane na drugo mesto po tome da će pomoći drugima da ilegalno pređu granicu sa EU, dok je albanska policija u proteklim godinama prijavila mnoge slučajeve Albanaca koji su uhapšeni zbog potajne trgovine ljudima na granicama ove države.\nBivši generalni direktor Odeljenja za granice i migracije Albanije, Plumb (Pellumb) Nako, nedavno je primetio u intervjuu da bi svojevoljni porast broja migranata u Albaniji predstavljao opasnost. “Ako bi izbeglice došle, mogle bi nesmetano da se kreću”, rekao je, dodajući da je nezakonita ponuda u Albaniji za trafikingom dobro poznata i da bi mogla da predstavlja pretnju po državu i EU. “Zato vidim kao malo verovatno da će kamp biti uspostavljen po zahtevu EU.”\nPosle prvih medijskih spekulacija o Albaniji kao državi u kojoj će budući centri da se uspostavljaju, premijer Edi Rama je kazao da njegova vlada nikada neće prihvatiti zamisao o tome da bude dom izbegličkih kampova EU.\n“Nijedna država nije u mogućnosti da sama upravlja aktuelnom izbegličkom krizom. Pretvaranje Albanije u evropski prekidač talasa za evropske izbeglice bilo bi opasno rešenje”, Rama je izjavio za nemački tabloid BILD.\nOva ideja je naišla i na snažnu reakciju javnosti na društvenim mrežama, gde se javno mnjenje, čini se, uveliko protivi ovoj ideji. Mnogi se boje toga da država neće moći da upije hiljade izbeglica, bilo u kulturnom ili ekonomskom smislu.\n“Praktično je nemoguće integrisati hiljadu ljudi u društvo kada žive izolovano u grupama”, kaže dvadesettrogodišnja novinarka Genta Dobra za K2.0.\n“Mislim da bi trebalo da prođu godine da se nauči naš jezik, da se utope kulturološki i stope sa radnom snagom. Ako to funkcioniše u drugim, većim zemljama, to je zato što tamo već postoje etablirane grupe strane nacionalnosti koje pomažu novopridošlima da bolje pređu tranziciju u novo društvo. U Albaniji bi morali da počnu otpočetka. Mislim da nemamo resurse koji su potrebni da bismo toliko dugo čekali.”\n"Iskusila sam užasne uslove izbegličkih kampova u državama koje su mnogo naprednije od Albanije."\nNaldi Hiseni (Hyseni)\nAltin Hodža (Hoxha), stručnjak za odnose na Srednjem istoku i u islamskoj zajednici u Albaniji, smatra da bi udomljavanje izbeglica koje uglavnom potiču iz država Srednjeg istoka moglo da znači “uvoz njihovih unutrašnjih sukoba”.\n“Građanski rat [u Siriji] učinio je da mnogi Sirijci steknu neprijatelje tokom ovog sedmogodišnjeg sukoba”, izjavio je Hodža za K2.0. “Nisu samo porodice koje se bore da prežive u državi one koje sada beže. Svi beže. Sukob je, takođe, složen zbog različitih podela na sekularne i verske borce, i zbog različitih etničkih grupa.”\nOn smatra da bi rizik od kreiranja nestabilnosti u Albaniji mogao da bude visok ukoliko bi Albanija prihvatila veliki broj migranata. “Ako budu došli ovde, deo sukoba će doneti sa sobom”, sugerisao je on.\nDrugi imaju drugačije razloge za skepsu prema bilo kom budućem predlogu o udomljavanju migranata i izbeglica u Albaniji, ističući problem Albanije sa reintegracijom sopstvenih građana, od kojih su se neki takođe uputili ka balkanskoj ruti, pokušavajući da uđu u EU.\nMeđu njima je i Naldi Hiseni, koja je napustila Albaniju i živela dva meseca u kampu u Nemačkoj kao tražilac azila. “Iskusila sam užasne uslove izbegličkih kampova u državama koje su mnogo naprednije od Albanije”, izjavila je Hiseni za K2.0.\n“Viđali smo slike iz pretrpanih kampova u Grčkoj i Italiji. Mislim da bi u Albaniji živeli još gore. Ako postoji nešto što bi trebalo da radimo da bismo pomogli izbeglicama, onda je to da pomognemo sopstvenim izbeglicama u inostranstvu da se vrate, tako što ćemo im dati šansu da se zaposle ili obrazuju.”\nIpak, ne bi svi albanski građani bili protiv ideje o udomljavanju ljudi koji pokušavaju da stignu u EU. Majljinda Ćato (Majlinda Qato), tridesetčetvorogodišnjakinja iz Drača, izjavila je za K2.0 da bi Albanija trebalo da bude otvorenija prema tražiocima azila i da ova zemlja ima dosta toga da ponudi.\n“Čak i ako oni [izbeglice] dođu, u čemu je problem? Tirana sada ima milion ljudi, dok su ruralne oblasti ispražnjene”, rekla je. “Neka odu na sela i izbegnu smrt. Neka svoj život drže u svojim rukama. Tvrdnje o tome da će ‘naša zemlja da bude uništena’ jesu čista besmislica.”K


Najskupilji rekviziti na aukcijama: pramen kose, rukavice i veš - Eva i ja\nNajskupilji rekviziti na aukcijama: pramen kose, rukavice i veš\nOd slika, umetničkih dela i nakita do intimnog veša, korseta i bokserskih rukavica – sve se može naći na aukcijama širom sveta. Što je još zanimljivije, dostići visoku cenu sve ove stari dostižu visoke. Koliko god da vam se čini da je nešto neobično ili previše skupo, da je sitnica koju niko neće kupiti, na aukcijama izgleda, svaki predmet nađe svog kupca.\nEvo liste 5 najskupljih i najneobičnijih stvari prodati na aukcijama širom sveta.\nElvisov pramen kose\nNe znamo kako je dospeo na aukciju i da li ga je sačuvao njegov frizer ili supruga Prisila, no pramen kose najpoznatijeg rokera, dostigao je zaista visoku cenu. Pre više od 15 godina, na internet aukciji Elvisova lokna kupljena je za 115 000 dolara.\nDrugi pramen kose koji je uspeo da se proda za višu cenu, bio je pramen slavnog revolucionara Če Gevare koji je prodat za 119 500 dolara.\nNa trećem mestu nalazi se uvojak kose Džona Lenona koji je prodat za 48 000 dolara, zatim na četvrtom Betovena za 7 300 dolara. Peto mesto dele vlasi astronauta Nil Armstrong i predsednika Džon Kenedi čiji su pramenovi prodati po 3 000 dolara.\nHaljine, korsite i veš\nŽenske haljine, korseti i veš, uvek su izazivale mnogo pažnje, se samo na revijama, u filmovima, već i na aukcijama! Madonin obožavalac je 2012. godine, u jednoj od najčuvenijih aukcijskih kuća na svetu, kod londonskog „Kristija“ kupio korset i top koji je zvezda nosila na turneji 1990. godine. Kreacija Žan Pola Gotjea plaćena je više od 77.000 dolara, što je iznenadilo sve učenike aukcije!\nNo nije ovo najviša cena nekog odevnog predmeta. I dalje rekord drži haljina Merlin Monro koju je glumica nosila 1962. godine. Pevajući rođendansku pesmu predsedniku SAD, Džonu Kenediju, Merlin Monro je sijala u zlatnoj toaleti. Kupac ove haljine bila je američka kompanija za promet memorabilija pod nazivom „Moram to imati!“ Haljina je plaćena čitavo bogatstvo 1.267,500 dolara! Predsednik ove kompanije reako je da je bio spreman da plati i više od toga!\nRukavice, lopte i drugi sportski predmeti\nNajvredniji sportski rekvizit prodat na aukciji!\nDo sada, najskuplji sportski predmet plaćen na aukciji je lopta za bejzbol! Ovom loptom je Mark Megvajer 1998. godine oborio rekord sezone! Loptu je kupio kolekcionar Tod Mekfarlan, muzički producent i crtač stripova za tri miliona dolara! Najskuplje sportske rukavice prodate na aukciji dostigle su cenu od 385.848 dolara. Nosio ih je Kasijus Klej, odnosno Muhamed Ali, a kupio ih je njegov veliki obožavalac! U ovim rukavicama, čuveni bokser je, na meču protiv Sonia Listona, osvojio prvu titulu svetskog šampiona teške kategorije.\nTags: Aukcije, haljina, koreset, licitacije, Madonna\nDanijela Pantić Conić 31/05/2017


Objavljena monografija „70 godina Univerziteta u Sarajevu“ – Gazi Husrev-begova biblioteka\nVijesti 6 Januara, 2021\nObilježavajući svoj rođendan, Univerzitet u Sarajevu je objavio Monografiju kojom želi upoznati najširu domaću i međunarodnu javnost o svom nastanku i dosadašnjem radu. Osnivanje Univerziteta u Sarajevu 1949. godine predstavlja miljokaznu prekretnicu u općedruštvenom i kulturnom razvoju Bosne i Hercegovine. Sâm početak rada Univerziteta u Sarajevu značio je ogroman civilizacijski napredak u odnosu na stanje koje je bilo karakteristično za dotadašnje vrijeme. Nastavni, naučnoistraživački i umjetničkoistraživački rad izvodi se na Univerzitetu u Sarajevu u okviru 25 fakulteta i akademija, 5 naučnoistraživačkih instituta, 1 pridružene članice te velikog broja fakultetskih instituta, centara i laboratorija. Podizanju nivoa istraživačke dimenzije Univerziteta u značajnoj mjeri svojim radom i aktivnostima doprinose i ostale članice: Gazi Husrev-begova biblioteka, Zemaljski muzej Bosne i Hercegovine, Studentski centar te podorganizacione jedinice.\nOva vrijedna publikacija je izašla povodom 70 godina od osnivanja Univerziteta u Sarajevu, a jedno poglavlje je posvećeno upravo Gazi Husrev-begovoj biblioteci, pa vas pozivamo da publikaciju prelistate na sljedećem linku:\nOglasna ploča (171)\nNovi naslovi (15)\nPromocija publikacije Poljičke isprave I – iz Zbirke Aleksandra Poljanića i radionica Očuvanje, zaštita, prezentacija arhivskih dokumenata održane u Nacionalnoj i univerzitetskoj biblioteci Bosne i Hercegovine\nBanjalučka serdžada u Gazi Husrev-begovoj biblioteci u Sarajevu\nIzložbu „Gazi Husrev-beg i njegovi hajrati – pola milenija u službi dobra“ posjetilo više stotina srednjoškolaca i studenata\nOdržan naučni skup “Uloga i značaj Gazi Husrev-bega u historiji Bosne i Hercegovine”\nOtvorena izložba „Gazi Husrev-beg i njegove zadužbine – pola milenija u službi dobra“


Javno - istrazivanja - Albanci s juga Srbije složno uz Švajcarsku\nZašto će reprezentacija Švajcarske imati jaku podršku u delu Srbije tokom utakmice sa Srbijom na Svetskom kupu u Rusiji i kako Albanci iz Srbije prate to takmičenje\nNovinar: Nikola Lazić\nPredsednik Švajcarske Alen Berse sa navijačima\nIako se Bujanovac i Preševo ne nalaze u Švajcarskoj, većina „ljubitelja fudbala“ u ove dve pogranične opštine u kojima većinsko stanovništvo čine etnički Albanci, navijaće za Švajcarce u njihovom susretu sa reprezentacijom Srbije 22. juna na Svetskom prvenstvu u Rusiji.\nDrugi razlog što Albanci ne navijaju za reprezentaciju zemlje čiji su državljani je politika. Nerešena situacija na susednom Kosovu stvara dodatne tenzije.\n„Neće navijati za Srbiju ne samo zbog albanskih igrača koji nastupaju za Švajcarsku, već i zato što na gotovo svim utakmicama u Srbiji, od najniže pa do Super lige, kao i na mečevima reprezentacije, publika ne propušta priliku da skandira uvredljive slogane na račun Albanaca, kao što je ’Ubij-ubij Šiptara’'', upozorava Behljulji.\nFadilj Vokri, nedavno preminuli predsednik Fudbalskog saveza Kosova i bivši fudbaler Partizana iz Beograda (1986-1989), poslednji je Albanac koji je nosio „dres sa državnim grbom“ - dres SFR Jugoslavije oblačio je 12 puta.\n„Poziv je te 2011. bio ozbiljan, zvali su me treneri srpskih reprezentacija U-18 i U-21, ali sam odbio da igram. Za mene i moju porodicu bilo je neprihvatljivo da zaigram za Srbiju jer svi znamo kakvi su odnosi između dva naroda“, rekao je Taipi za prištinski list Koha.\nRagmi Mustafa, osim političkih, navodi i druge razloge zbog kojih će simpatije Albanaca biti na strani Švajcarske na predstojećoj utakmici. „Osim fudbalera, mnogo naših sunarodnika živi u Švajcarskoj“, kaže Mustafa.\nNedžat Behljulji navodi, međutim, da ova četvorica ne uživaju bezuslovnu ljubav Albanaca. „Mnogi ih smatraju za izdajnike jer su odbili da igraju za Albaniju ili Kosovo“, primećuje Behljulji.


Carlsberg fondacije donirale 13,8 miliona dolara u borbi protiv pandemije Covid-19 - Blok vesti\nNaslovna Iz minuta u minut Carlsberg fondacije donirale 13,8 miliona dolara u borbi protiv pandemije Covid-19\nBeograd, 25. mart 2020. godine – Kako bi pomogle borbu protiv globalne pandemije virusa Covid-19, tri Carlsberg\nfondacije donirale su oko 13,8 miliona dolara (95 miliona danskih kruna), od\nčega je najveći deo sredstava usmeren na naučno-istraživački rad vezan za novi\nvirus i pronalaženje leka za suzbijanje istog. Ovom donacijom Carlsberg fondacija, Nova Carlsberg fondacija i Tuborg\nfondacija doprineće istraživanju virusa, ali i revitalizaciji ustanova kulture\npo okončanju globalne krize, kao i podršci mladima uključenim u projekte\nOdluka o donaciji doneta je u skladu sa misijom Fondacije, koja obezbeđuje\npomoć uvek kad je društvo suočeno sa ozbiljnim izazovima. Kroz Carlsberg\nfondaciju, usmerena ka podsticaju i podržavanju revolucionarnih istraživanja za\nbolju budućnost, najveći deo ovih sredstava dodeljen je za tri ključna međunarodna\nprojekta koja se bave istraživanjem virusa Covid-19. Ovi projekti doprineće boljem uvidu u\nprevenciju, dijagnostiku i lečenje virusa Covid-19, ali i u razumevanje\nponašanja ljudi tokom epidemije, kako bi se podigla spremnost za suočavanje sa\novakvim situacijama na globalnom nivou za ubuduće.\nDeo sredstava namenjen je i za podršku instucijama kulture, kroz Novu Carlsberg fondaciju koja podržava umetnost, kako bi se\nobezbedila njihova revitalizacija po izlasku iz krize. Takođe, Tuborg\nfondacija, koja je usmerena na mlade i obezbeđivanje održive budućnosti za\nnjih, donirala je oko osamsto hiljada dolara omladinskim udruženjima koja su se priključila civilnoj zaštiti za pomoć najugroženijima i onima koji su\nnajviše pogođeni akutnom situacijom.\nPrethodni tekstAngela Merkel i drugi put negativna na koronavirus, ali će se testirati i treći put\nSledeći tekstKineski stručnjaci: Cilj masovnog testiranja je rano otkrivanje zaraženih, veći broj zaraženih u četvrtoj nedelji


Uspon i pad "najboljeg mladog košarkaša SAD": Sponzori sasuli milione u njegove džepove, a on se ugojio do 145 kg i rizikuje da završi karijeru u 21. godini - Sportal\nVl.K. - Vest objavljena: 21:57 - 18.02.2022\nOdavno uoči jednog NBA drafta neki igrač nije bio toliko isčekivan u najjačoj košarkaškoj ligi sveta, kao Zajon Vilijamson te 2019. godine. Mnogi su tada isticali da je Lebron Džejms dobio naslednika ali nažalost, talentovanog košarkaša Nju Orleansa već duže vreme nismo u prilici da vidimo na terenu.\nRazlog tome su brojne povrede koje Zajonu nisu dozvolile da startuje novu sezonu, a nakon kojih se krilni košarkaš prilično i fizički zapustio pa je uoči ove takmičarske godine nabacio čak 15 kilograma u odnosu na prethodnu.\nVilijamson je na svojih 198cm visine u oktobru mesecu imao čak 145 kilograma, a očigledno da je to preveliki teret za njegovo telo, pogotovo ako se u obzir uzme njegov agresivni stil igre i atletsku košarku koju forsira.\nNekadašnji đak Djuka i dalje vuče povredu stopala a prema poslednjim informacijama iz Amerike, moguće je da će uskoro morati na još jednu operaciju.\nUkoliko ponovo ode "pod nož", to bi praktično značilo da je sezona za njega gotova, a pitanje je kako će se sve ove nedaće odraziti na psihu mladog košarkaša koji je prilično podložan ozledama.\n- Zajon je trebalo da se vrati treninzima u decembru, ali je tada počeo da oseća probleme u desnom stopalu. Onda je otputovao u Los Anđeles na nove preglede, ni to nije dalo rezultat. Velike su šanse da će morati na drugu operaciju, čeka se konačna odluka - pišu američki mediji.\nPoslednji put o svojim problemima Vilijamson je pričao početkom godine i tada je priznao da proces povratka na teren neće biti nimalo lak.\n- Nalazim se u teškoj poziciji, postoji još dosta posla oko moje rehabilitacije kako bih mogao bezbedno da se vratim na teren. Radim sve što lekari tražu, košarka mi znači mnogo i zahvalan sam ekipi na velikoj podršci - rekao je tada Zajon.\nPodsećamo, Vilijamson je na drafru 2019. godine izabran od strane Pelikansa kao prvi pik, ispred Dža Morenta (Memfis), R Dej Bereta ( Njujork), Deandrea Hantera (Atlanta), Dariusa Garlanda (Klivlend), Rija Hačimure (Vašington), Tajlera Hiroa (Majami).\nNBA karijeru Zajon je otvorio na sjajan način gde je u porazu od San Atnonija ostvario 22 poena, gde je za tri poena šutirao 4/4. Primera radi, za Djuk nikada nije pogodio više od tri dalekometna šuta, a pre toga ni jedan košarkaš u istoriji NBA nije šutirao četiri od četiri sa distance na svom debiju.\nPrvu sezonu je završio sa prosečnim učinkom od 22,5 poena, 6,3 skokova I 2,1 asistencije, dok je godinu dana kasnije brojke podigao na 27 poena, 7,2 skoka i 3,2 asistencije,\nVilijamson je 2019. godine potpisao sa Pelikansima četvorogodišnju ugovor, vredan nešto više od 44.000.000 dolara i taj novac je i te kako opravdavao pošto se igra ekipe vrtela oko njega.\nKarijera mu je, kako to i brojke govore, išla uzlaznom putanom. Njegova monstruozna zakucavanja su iz nedelje u nedelju krasila liste najboljih poteza, a sponzori su se prosto lepili za njega.\nKao devetnaestogodišnjak potpisao je sponzorski ugovor sa "Džordanom" koji mu je, prema pisanju "Njujork Tajmsa" doneo 75.000.000 dolara za period od sedam godina. To je drugi najveći ugovor za nekog novajliju u najjačoj košarkašoj ligi sveta, nakon onog koji je Lebron Džejms potpisao sa Najkijem 2003. godine, a koji je iznosio 83.000.000 dolara.\nIpak usledili su problemi sa povredama koje su ga pratile i na univerzitetu Djuk, gde je tokom prve godine studija pokidao meniskus kolena.\nProbleme sa kolenima imao je i na startu NBA karijere, gde je početkom novembra 2019. ponovo morao na operaciju. "Pod nož" je išao i uoči ove sezone, a problem je ovoga puta bilo desno stopalo zbog kojeg je i dalje van terena.\nU Nju Orleansu, koji je ove zime u razmeni doveo Si Džeja Mekaluma i značajno pojačao bekovsku liniju, nadaju se da će Zajon uskoro prevazići zdravstvene probleme i zaigrati na prepoznatljivom nivou.\nOn i Brendon Ingram su svakako glavni šrafovi u projekcijama tima iz Luizijane, a svi se nadaju da ćemo u budučnosti ovaj tandem konačno ponovo videti u akciji.\nZajon Vilijamson Nju Orleans NBA prenosi


EXPRES - Vuk Jeremić predstavio svoju platformu u Njujorku\nVuk Jeremić predstavio svoju platformu u Njujorku\nKandidat Srbije za generalnog sekretara Ujedinjenih nacija Vuk Jeremić izjavio je da će, u slučaju da bude izabran na tu funkciju, u središte aktivnosti UN sistema postaviti borbu protiv klimatskih promena i obezbeđivanje uslova za globalni održivi razvoj.\nJeremić je u prestižnom Međunarodnom institutu za mir u Njujorku predstavio svoju platformu za kandidaturu za mesto generalnog sekretara UN sa 53 inicijative, koje je spreman da sprovodi sa državama članicama UN, u slučaju da bude izabran na ovu funkciju.\nOn je istakao da će u središte aktivnosti UN sistema postaviti borbu protiv klimatskih promena i obezbeđivanje uslova za globalni održivi razvoj, što podrazumeva sprovođenje Pariskog klimatskog sporazuma i Agende 2030, kao krovnih ciljeva međunarodne zajednice u našem vremenu.\nKako je saopšteno, Jeremić je, takođe, predstavio svoj predlog o formiranju nove generacije mirovnih snaga UN, koje bi imale širi mandat i adekvatniju opremu i obaveštajne podatke, sa ciljem njihovog raspoređivanja u najproblematičnijim delovima sveta.\nOn je objasnio i elemente svoga plana za konsolidaciju UN doprinosa u postizanju mira i stabilnosti u Africi i posebno istakao predloge za unapređenje ljudskih prava i rodne ravnopravnosti.\n"Bez obzira kojeg će pola biti novi generalni sekretar UN, ovaj izbor mora predstavljati prekretnicu za prava žena i rodnu ravnopravnost, i zato sam se formalno obavezao na dodeljivanje 50 odsto visokih funkcija u UN sistemu ženama, ukoliko budem izabran", najavio je Jeremić.\nPrema njegovim rečima, prve mere koje bude doneo biće u cilju uvođenja transparentnosti i meritokratije u UN sekretarijat, kao i suzbijanju korupcije u UN administraciji.\nMore in this category: « Dodik: Prvo ostavke na funkcijama u BiH, pa izbori\tMenicama protiv preletača »


Veliki Bački kanal - crna tačka Evrope - Samo Lokalno\nVeliki Bački kanal – crna tačka Evrope\nPosle više decenijske nebrige o Kanalu DTD gradjani Bečeja su se obradovali kada su prošle godine ugledali mašine koje su počele izmuljavanje kanala. Naime problem zagadjenosti VBK vuče se već dugi niz godina i za njegovo rešenje zainteresovana je i Evropska unija, čije su članice više puta pokazivale dobru volju da pomognu u pronalaženju rešenja.U mnogim studijama se navodi da je zagadjenost VBK jednaka zagadjenosti fekalnih voda.\nOno što je najzabrinjavajuće jeste desetogodišnje istraživanje primarijusa dr Miomira Milojevića koji je bio načelnika Grudnog odeljena u opštoj bolnici u Vrbasu, koje je dokazalo da postoji uzročno-posledična veza bolesti i života pored kanal a koje je potvrdilo sumnje gradjana Kule,Vrbasa i Srbobrana da ljudi koji žive pored VBK masovno oboljevaju od karcinoma. Ovakvo istraživanje ne postoji za stanovnike koji žive pored VBK u Bečeju.\nUzimajuci sve ovo u obzir razumljiva je bila radost ljudi u Bečeju kada su ugledali čišćenje kanala u koji su se njihovi očevi nekad kupali a dedovi pojili krave i konje a oni sad ne mogu ni ribu da pecaju. Ali njihova radost ubrzo je utihnula jer im nije bilo jasno zašto se mulj ostavlja pored kanala umesto da se odmah nosi. Mulj je stajao bezmalo godinu dana na 15 metara od prvih kuca, na 5metara od dečijeg igrališta i na samoj takozvanoj „bečejskoj stazi zdravlja“. Ako se uzmu u obzir sva ova istraživanja, kao i to da je vise od 20 godina posle svakog pomora riba popularno zvanog „zaguš“ koji se dešavao u kasnu jesen kada bi fabrike pojačale puštanje otpadnih voda u VBK , zaguš bi se najduže zadržavao u ovom delu VBK pre puštanja u reku Tisu, zabrinutost gradjana za svoje zdravlje kao i zdravlje svoje dece deluje sasvim opravdano.\nOvih dana konačno je krenulo uklanjanje mulja sa obale kanala ali odlaganje istog se vrši tako što se popunjava površina koja se takodje nalazi u naseljenom mestu. Bivši predsednik opštine Kula i član radne grupe za revitalizaciju kanala Svetozar Bukvić kaže: „Posao ne može da se uradi na prečac, jer je kanal degradiran 150 godina. Nauka će morati da da svoju reč, jer je to takvo zagadjenje kakvo zemaljska kugla ne pamti. Oni koji budu učestvovali u čišćenju kanala – biće heroji!“\nVanja Barišić Joković nekadašnja portparolka Vojvodina voda kaže izmedju ostalog sledeće: “Da bi se odredila tehnologija odmuljavanja, potrebno je završiti analize i provere sastava mulja. Tek tada će se znati kako deponovati izvučeni mulj. Preciziranje muljne sedimentacije je ključan rezultat i određuje gde će se kopati rupe, kako će se zemljište zaštiti od oceđivanja uskladištenog mulja, kojim vrstama drveća i zelenila će se naknadno pošumljavati teren nad deponijom i da li će, eventualno, mulj sa pojedinih deonica morati biti sušen, briketiran pa spaljivan u posebnim pokretnim postrojenjima“.\nSa pravom se pitamo šta je nauka rekla o sastavu mulja? Kao i da li i kolika opasnost postoji za stanovnike Bečeja zbog načina na koji se odlaze mulj? Da li zbog sitnog profita neko reskira budućnost i zdravlje naše dece?\nSamo Lokalno 16/07/2016 16/06/2020 Autorski tekstovi\nVreli problemi a hladni računi bečejske Toplane →


Prnjavor: Počelo Taekvodno prvenstvo RS\nPRNJAVOR OKUPIO 12 KLUBOVA: Počelo Taekvodno prvenstvo RS\nNovosti14.05.22 u 13:26\nU PRNJAVORU je svečano otvoreno Taekvondo prvenstvu Republike Srpske na kome se predstavnici 12 klubova iz devet gradova Srpske takmiče u disciplinama borbe i forme.\nPredsjednik Taekvondo saveza Republike Srpske Branislav Njegovan zadovoljan je odzivom ekipa, a takmičarima je poželio uspješan nastup, fer i korektnu borbu.\nNjegovan, koji je i trener Taekvondo kluba „Prnjavor“, rekao je Srni da ovaj klub nastupa u podmlađenom sastavu, ali se očekuje da se pokažu u najboljem svjetlu i osvoje jedno od prva tri mjesta.\nSvečanom otvaranju u ime opštine Prnjavor prisustvovao je Aleksandar Njegomirović, koji je izrazio zadovoljstvo što je ova lokalna zajednica dobila priliku da bude domaćin takmičenja.\n– Dugujemo zahvalnost Taekvondo savezu Republike Srpske i Taekvondo klubu `Prnjavor` na svim dobrim rezultatima koje ostvaruju godinama unazad, a svim takmičarima želimo da se ugodno osjećaju u našem gradu i ostvare dobre rezultate – rekao je Njegomirović.\nNa prvenstvu, među više od 150 takmičara, učestvuje i Ivana Ilić iz Taekvondo kluba „Sloga“ iz Doboja, koja je donijela bronzanu medalju sa nedavno održanog Evropskog prvenstva u Hrvatskoj.\nIlićeva, koja se takmiči u konkurenciji juniorki, naglasila je da će pokazati sve što zna i umije, te da se nada najboljem plasmanu.\nČlan Taekvondo kluba „Prnjavor“ Una Živanić, koja nosi zeleni pojas, rekla je da se za ovo takmičenje intenzivno pripremala proteklih mjesec dana, te da očekuje najviši plasman u borbama i dobar rezultat u formama, ali i lijepo cjelodnevno druženje sa ostalim takmičarima.\ntaekvodno prvenstvo rs\nVIŠKOVIĆ U PRNJAVORU: Otvoren Regionalni sajam privrede, poljoprivrede i turizma\n12:04 ∙ Sport ∙ 0\nSJAJNA VIJEST ZA REPREZENTACIJU: Zorani Sandić odobrena viza za odlazak u Mančester\n08:35 ∙ Sport ∙ 0\nĐURĐEVIĆ O „KAŠNJENJU“ VIZA SRPKINJAMA: To ne može biti slučajnost\n„NADAMO SE DA OVO NIJE POČETAK SANKCIONISANJA SRPSKIH SPORTISTA“: Britanci odbili vize reprezentativkama RS\n21:22 ∙ Sport ∙ 0


BIJELJINA: Podijeljeni paketi hrane i sredstva za dezinfekciju UDRUŽENJU PENZIONERA :: Dešavanja u Bijeljini ::\n27. maj 2020. / 05:08\nBIJELJINA: Podijeljeni paketi hrane i sredstva za dezinfekciju UDRUŽENJU PENZIONERA\nĐuro Stanojlović, Perica Gligić, Mićo Mićić\nGradonačelnik Grada Bijeljina Mićo Mićić i sekretar Crvenog krsta Bijeljina Perica Gligić danas su posjetili Udruženje penzionera u Bijeljini i podijelili pakete hrane i sredstva za dezinfekciju.\n„Udruženje penzionera je danas podijelilo dio paketa, a dio paketa je podijeljen prethodnih dana. Mi smo za najugroženije penzionere, u skladu sa odlukom Štaba za vanredne situacije, dodijelili 150 paketa najugroženijim penzionerima. To su paketi koji u sebi sadrže brašno, ulje, šećer i ostale osnovne životne namirnice. Danas smo, pored ovih paketa, udruženjima dali još 5.000 zaštitnih maski kao poklon Crvenog krsta i oni će dalje da ih raspoređuju. Svi su uz pakete dobili i litar sredstva za dezinfekciju i dio maski ispred Gradske uprave i gradskog Štaba“, rekao je Mićić.\nĐuro Stanojlović, Mićo Mićić\nOn je naveo da Udruženje penzionera ima potrebu za još 100 do 150 paketa i da će oni Štabu dostaviti još jedan spisak socijalno ugroženih ljudi, da bi im bila obezbijeđena ta sredstva.\n„Želimo da najstarije, prije svega, zaštitimo od širenja zaraze, a pored toga da pomognemo i onima koji nemaju mogućnosti da sebi obezbijede hranu“, istakao je Mićić.\nDirektor Fonda PIO, Mladen Milić, iskoristio je priliku da se u svoje ime i u ime predsjednika RS Željke Cvijanović, zahvali Crvenom krstu koji je dijelio zaštitne maske širom RS.\n„Danas smo mi iz Fonda zajedno sa kolegama iz bijeljinskog Crvenog krsta u funkciji koordinatora. Želim da zahvalim Crvenom krstu koji je u nepune tri sedmice zajedno sa opštinskim i gradskim udruženjima penzionera širom RS u svim opštinama i gradovima izvršio podjelu 95.000 zaštitnih maski koje su obezbijeđene sredstvima iz Kabineta predsjednika RS. Imali smo neku dinamiku od cirka 5.000 maski dnevno koliko je proizvođač uspijevao da proizvede. Rukovodili smo se da, u skladu sa brojem penzionera na teritoriji opštine ili grada, izvršimo proporcionalnu raspodjelu, tako da je Bijeljina dobila oko 7.000 zaštitnih maski“, naveo je Milić.\nGligić je rekao da je Crveni krst kao pomoćni organ Vlade i lokalne zajednice uredno izvršio dijeljenje svih paketa koje su dosad dobili.\n„Danas smo završili posao dostavljanja 7.000 zaštitnih maski i naši volonteri su uvijek na raspolaganju lokalnoj zajednici. Danas ćemo dobiti 50 paketa pomoći od Crvenog krsta RS i vjerovatno već u ponedjeljak ćemo podijeliti u Janji“, naveo je Gligić.\nPa ko je dobio te pakete, valjda oni sto imaju penziju 1000 i 1000+ KM, mi sto imamo 340 nismo.


"LJUDI U CRNOM" NA ULICAMA KOPENHAGENA: Protesti u Danskoj u znak podrške aktivistkinji | Novosti.RS\n"LJUDI U CRNOM" NA ULICAMA KOPENHAGENA: Protesti u Danskoj u znak podrške aktivistkinji\n14. 03. 2021. u 14:19\nU KOPENHAGENU su, u organizaciji grupe pod nazivom "LJudi u crnom", održani protesti u znak podrške aktivistkinji koja je osuđena na dve godine zatvora zbog navodnog podsticanja nasilja tokom demonstracija u januaru.\nNa demonstracijama se u subotu uveče okupilo nekoliko stotina pristalica te grupe, koja je i ranije protestovala u prestonici Danske zbog restriktivnih mera uvedenih zbog epidemije virusa korona.\nOni su palili baklje, a neki su udarali u bubnjeve i nosili transparente sa natpisom „Otpor obučen u crno“.\nNa objavljenim video-snimcima vidi se da su bacali petarde na policiju.\nSUKOBI U SOLUNU: Demonstranti gađali policiju Molotovljevim koktelima, policajci uzvraćali suzavcem (FOTO/VIDEO)\n11. 03. 2021. u 17:27\nBILANS VEČERAŠNJIH NEREDA U ATINI: Uhapšeno 10 osoba, četiri policajca povređena, jedan teže\n10. 03. 2021. u 00:27\nLokalni mediji su izvestili da nije bilo nasilja, kao i da niko nije uhapšen.\nDanska kopenhagen demonstracije protesti


Okončana maratonska saga: Candreva potvrdio transfer u Inter\n30 Jula, 2016 29 Jula, 2016 Moj USK\nKonačno se privodi kraju jedna od najvećih saga u svijetu fudbala kada su u pitanju transferi igrača.\nNije riječ o transferu Paula Pogbe u Manchester United koja jeste veća saga od ove, ali je riječ o dugotrajnom procesu prelaska Antonia Candreve u Inter.\nFantastični reprezentativac Italije je već dugo najveća želja uprave Intera i Roberta Mancinija, ali je transfer pratilo mnogo nesuglasica sa obje strane. Ipak, konačno je stvar privedena kraju, a fudbaler Lazija je danas sam potvrdio da će ubrzo postati novi fudbaler Neroazzura.\n„Uskoro ću postati novi fudbaler Intera, Laziju se zahvaljujem na lijepim uspomenama“, izjava je Antonia Candreve italijanskim medijima, što je izazvalo neviđenu euforiju kod navijača milanskog kluba.\nDo 24. godine imao je 25 operacija, a životne bitke još traju: Kemal se bori protiv tumora i želi raditi


Početak/Politika/Miodrag Stanković: Obezbediti besplatne udžbenike deci\nVioleta Milićević30. aprila 2021.\nMiodrag Stanković, odbornik u Skupštini Grada Niša, podneo je inicijativu kojom traži da Skupština Grada Niša da preporuku školama za izbor besplatnih udžbenika.\n„Umesto da interes roditelja i đaka bude na prvom mestu, interes izdavača je prevladao. Godinama se favorizuju pojedini izdavači knjiga, a ko na kraju plaća najskuplju cenu? Roditelji. Znamo koliko košta školska godina, počevši od udžbenika, pribora, odeće, obuće i ostalih potreba đaka. A sada kad je moguće da se bar oslobode troškova plaćanja udžbenika, to ne može, jer nekome ne odgovara“ – izjavio je Miodrag Stanković, odbornik u Skupštini Grada Niša.\nZakonski rok za izbor udžbenika koji će se koristiti u nastavi bio je 15. april 2021. godine. Besplatne udžbenike na sajtu besplatnabiblioteka.com odobrilo je Ministarstvo prosvete Republike Srbije i oni se nalaze u Кatalozima udžbenika Ministarstva. Direktori pojedinih niških škola ovaj stav Ministarstva nisu ispoštovali već su se opredelili za klasične štampane udžbenike.\n„Činjenica je da je većina građana Niša u nezavidnoj materijalnoj situaciji i da su veliki troškovi školovanja dece. Roditeljima bi svakako mnogo značilo da deca udžbenike koriste besplatno ili ako se opredele da ih štampaju taj trošak bude znatno manji od klasičnih štampanih udžbenika. Roditelji sada moraju da plaćaju knjige i do 200 evra.\nКao odbornik u Skupštini Grada Niša podnosio sam inicijativu kojom sam tražio da se obezbede besplatni udžbenici za đake osnovnih i srednjih škola. Кako ta inicijativa nije prihvaćena očekivao sam da će bar prethodno opisano rešenje biti prihvaćeno od strane direktora škola“ – dodao je Stanković.\nSkupština Grada Niša bi trebalo da upozna sve odbornike i javnost koje su to škole koje su se odlučile za klasične udžbenike i koje nisu iskoristile mogućnost da đaci dobiju besplatne udžbenike i koji su razlozi za to.\nTakođe, obaveza direktora škola po Zakonu o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja je da pre donošenja odluke o izboru udžbenika konsultuje Savet roditelja, Član 120, stav 6, tačka 3., u kome se kaže „Savet roditelja učestvuje u predlaganju izbornih sadržaja i u postupku izbora udžbenika“.\n„Zahtevam da se utvrdi da li je ta zakonska obaveza ispoštovana od strane direktora škola.\nZahtevam da Skupština Grada Niša produži rok za izbor udžbenika i da da preporuku školama da besplatne udžbenike uvrste u svoj plan i program, a sve u korist građana Niša, odnosno roditelja dece koja se školuju“ – zaključio je Stanković.\nbesplatni udžbenici Miodrag Stanković odbornička inicijativa\n30. aprila 2021. u 09:45\nNeka gradski odbornici odvoje deo svojih primanja iz državnog budžeta za knjige dece u Nišu. Ionako ništa korisno ne rade za interes građana već samo za svoje interese. Treba oduzeti plate gradskim parazitima što su na državni kazan zbog nerada i javašluka.


DAČIĆ: Od evroparlamentaraca NISAM DOBIO tekst predloga za izmenu izbornih uslova u Srbiji | Happy BSC portal\nPredsednik Skupštine Srbije Ivica Dačić izjavio je da od evroparlamentaraca još nije dobio tekst predloga za izmenu izbornih uslova u Srbiji, dok je, kako kaže, dijalog bez posrednika u završnoj fazi.\nDačić je sinoć kazao da tekst predloga od evroparlamentaraca kasni zbog odmora i da ne zna da li će biti poslat do 1. septembra.\nKaže da je od šefice Misije Srbije pri EU Ane Hrustanović saznao da će evroparlamentraci danas početi sa radom.\n"Ovde nisu u pitanju problemi, odmori su. Oni od ponedeljka počinju da rade, a da li će stići da pošalju do 1. septembra tekst predloga, ja to ne znam", rekao je Dačić.\nIstakao je da je zamolio predsednika Srbije Aleksandra Vučića da se danas sastanu kako bi se dogovorili oko dinamike drugog koloseka dijaloga, bez posredstva stranaca.\n"Hoćemo sutra da dogovorimo tu dinamiku, odnosno datum kada bismo zakazali sledeći sastanak sa strankama koje ne žele učešće stranaca, tako da će za neki dan biti i tog sastanka", rekao je Dačić.\nOcenio je da je taj dijalog mnogo više odmakao od onog sa učešćem stranaca.\nNaveo je i da bi vlast trebalo da da određena mišljenja na predloge opozicije, u dijalogu bez učešća stranaca, dodajući da su sa nekim predlozima tih stranaka saglasni, a sa nekima i ne.\nDačić je podsetio da su na sastancima radne grupe raspravljali o četiri teme - izbornim uslovima, izveštavanju medija, izbornom danu i finansiranju izbora.\nKaže da je bilo dosta primedbi na liste nacionalnih manjina, odnosno da su se pojedine liste prijavljivale kao nacionalne manjine bez osnova, a da su to činile zbog lakših izbornih uslova.\n"Neki predlozi jesu prihvatljivi, neki ne, ne treba da pretendujemo, da menjamo, da ulazimo u promene koje nećemo stići da uradimo do izbora", rekao je Dačić i objasnio da su među tim pitanjima kako će glasati dijaspora, mogućnost elektronskog glasanja.\nPodsetio je da je krajnji rok za dogovore šest meseci pre održavanja izbora, odnosno početak oktobra.\nDodao je da nije previše zadovoljan dinamikom dijaloga na drugom koloseku, sa posredstvom stranaca, i dodao je taj dijalog bio uslovljen dinamikom koju su nametali evroparlamentarci.\nUpitan da li je razgovarao sa predsednikom SNS-a oko zajedničkog nastupa na predstojećim izborima i zajedničkog kandidata za predsedničke izbore, Dačić je rekao da nije još, ali da je stav SPS-a da imaju zajedničkog kandidata.\nIstiče da su izbori tek za sedam, osam meseci, te da će to tek biti tema razgovora.\nAli Ahmeti PODRŽAVA inicijativu "Otvoreni Balkan"


Jokić fantastičan, Denver poražen u poslednjoj desetinki NOVA portal\nKošarka Autor:Strahinja Nikolić18. feb. 202107:06 > 07:40\nNikola Jokić ubacio je 33 poena, ali njegovi Denver Nagetsi doživeli su bez dileme najbolniji poraz ove sezone od Vašington Vizardsa rezultatom 130:128 pogocima sa linije za slobodna bacanja u poslednjoj desetinki meča.\nJokić u vrhu neobične NBA liste zvezda bez tetovaža\nDenver je u meč ušao odlično, pa je ekipa iz Kolorada nakon 20 minuta igre imala čak 20 poena prednosti (41:21). Vizardsi su u drugom poluvremenu počeli malo po malo da tope prednost ekipe iz Kolorada, trojkom Robina Lopeza prišli su na 50:45, a potom preko Davisa Pertansa stigli i do izjednačenja, 52:52.\nNakon toga Vašington je preuzeo konce igre u svoje ruke, na poluvreme otišao sa 70:64, a tu prednost je čuvao i tokom čitave treće deonice.\nKada je Rui Hačimura zakucao uz faul i Vizardse odveo na 121:108 na 4:39 pre kraja meča, činilo se da je Vašington blizu trijumfa, ali je tada Jokić preuzeo stvari u svoje ruke. Pronašao je Portera na šutu za tri poena, potom isto učinio i sa Grinom, a kada se Marej nadovezao trećom trojkom Nagetsa, „grumenje“ je prišlo na 125:122.\nJokiću je Marej pomogao u završnici pogodivši prvo trojku za 125:125, zatim je, nakon prekršaja Grina nad Bertansom pri šutu za tri poena i sva tri pogotka Letonca sa penala, doneo još jedno izjednačenje 2.1 sekundu pre kraja, ali je Grin prosuo sve prekršajem nad Bredlijem Bilom u poslednjoj desetinki.\nBek Vizadrsa iskoristio je oba bacanja i doneo svom timu veliku pobedu.\nJokić je bio odličan, pored 33 poena imao je devet asistencija i sedam skokova.\nEfikasniji od njega bio je Džamal Marej, koji je ubacio 35 poena.\nSa druge strane, Bil je bio heroj trijumfa Vašingtona, ali sa 25 poena nije bio i najefikasniji, pošto je odličnu partiju pružio Davis Bertans, koji je imao nestvarnih 81,8 posto šuta, uz pogođenih svih osam pokušaja sa linije penala, te čak devet trojki iz 11 šuteva, čime je postavio lični rekord.\nDeni Avdija, sin legende Crvene zvezde Zufera Avdije, postigao je tri poena, dok je Rasel Vestbruk meč završio sa 12 poena.\nNagetsi su tako zabeležili 13. poraz u sezoni, uz 15 pobeda i trenutno su sedmi na Zapadu, dok je Vašington 13. na Istoku sa devet pobeda i čak 17 poraza.\nDenver NagetsNBANikola JokićVašington Vizards


Crna Gora u NATO-u — trn u oku za Rusiju - Sputnjik Srbija\n12:39 25.12.2015 (osveženo 13:05 25.12.2015) Preuzmite kraći link\nSprečavanje ekspanzije NATO-a jedan je od najvažnijih ruskih strateških zadataka, zbog čega stupanje Crne Gore u taj savez može za Rusiju da predstavlja trn u oku, piše „Forin afers“.\nKako smatra autor članka, ne iznenađuje to što je Rusija brzo osudila pozivnicu NATO-a upućenu Crnoj Gori, koja je pre samo devet godina postala nezavisna, odvojivši se od ruskog saveznika Srbije. Pres-sekretar predsednika Rusije Dmitrij Peskov obećao je da će širenje Alijanse za sobom povući odgovarajuće reakcije.\nPošto je, sa geografske tačke gledišta, Crna Gora veoma udaljena od Rusije, Moskva će, verovatno, pokušati da to uradi ekonomskim i političkim kanalima. Navodi se da u Crnoj Gori postoje protivnici NATO-a, a među njima su predstavnici pravoslavne crkve, kao i političari koji žele da očuvaju veze sa ruskim i srpskim partnerima. Ako Rusija odluči da podrži njihovo nezadovoljstvo i proteste, Crna Gora će u očima NATO-a izgledati kao nestabilni saveznik.\nPrema podacima američkog lista, oko 40 odsto crnogorske nepokretnosti pripada Rusima, zbog čega Rusija ima značajan ekonomski uticaj u zemlji. Pošto je u ukrajinskom pitanju Crna Gora podržala Zapad, Moskva je već uvela embargo na proizvode, dok zbog stupanja Crne Gore u NATO Rusija može uvesti i nove sankcije.


Dudaković i ostali: U Reveniku vidio tijelo ubijenog Jevića, ali pripadnike ARBiH nije - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nOn je kazao da su uveče stigli do njegovog sela Smoljani, gdje je bilo puno dima od zapaljenih kuća. Dodao je da su se s pripadnicima VRS-a spojili u Lušci Palanci (općina Sanski Most), a da je na Manjači sreo Jevićevog brata i rekao mu šta je vidio.\nOdbornici Skupštine opštine Sokolac na jučerašnjoj sjednici usvojili su prijedlog Kluba odbornika Srpske demokratske stranke, da se Povelja opštine (počasni građanin) dodijeli predsjedniku Srbije Aleksandru Vučiću. Načelnik Milovan Bjelica je istakao da je posvećenost predsjednika Srbije manjem bh.entitetu i njegovim građanima vidljiva u svim opštinama Grada Istočnog Sarajeva. “RS ima kvalitetnu saradnju sa institucijama Republike […]\nDžaferović: Srbija i Hrvatska svoju ulogu prema BiH razumijevaju drugačije nego kako je to potpisano Dejtonskim sporazumom\nPosted on 25. Septembra 2019. Author Devleta Osmanagic\nO tome da li susjedi unose nemir u Bosnu i Hercegovinu, može li se riješiti politička pat-pozicija u državi, te da li su opravdane reakcije na Deklaraciju SDA, u Dnevniku TV1 govorio je član Predsjedništva BiH Šefik Džaferović. Komentarišući obraćanje predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Željka Komšića na Generalnoj skupštini UN-a, u kojem je, između ostalog, kazao […]


Amazon prodaje neispravne uređaje koji eksplodiraju - Report.rs\nAmazon prodaje neispravne uređaje koji eksplodiraju\nBy Milos P. 09/12/2020 Najnovije, Svet\nTri američka senatora zahtevala su povlačenje svih opasnih proizvoda sa Amazona.\nU pismu vlasniku Amazona Džefu Bezosu, senatori Ričard Blumental iz Konektikata, Robert Mendez iz Nju Džerzija i Ed Marki iz Masačusetsa napisali su da je izveštaj Si-En-En-a pokazao da je prodavac ignorisao ozbiljnu zabrinutost kupaca u vezi sa određenim elektronskim uređajima, dodavši da bi ovi prozvodi mogli da nastave da predstavljaju ozbiljnu pretnju potrošačima koji su već kupili proizvode sve dok ih ne povuku.\nAmazon nije direktno odgovorio na zabrinutost senatora, ali su iz ove kompanije rekli da im je “bezbednost na prvom mestu” i da njihovi proizvodi ispunjavaju sve sigurnosne standarde, navodi Si-En-En.\nIz kompanije su rekli i da preduzimaju brojne korake kako bi se uverili da su Amazon bejsiks proizvodi bezbedni i visokog kvaliteta. Ovi koraci uključuju odabir iskusnih proizvođača, praćenje povratnih informacija od kupaca i testiranje proizvoda kako bi se uverili da prolaze na testu bezbednosti i ispunjavaju standarde usaglašenosti pre nego što se nađu na tržištu, ali i nakon toga.\n“Želimo da mušterije kupuju sa poverenjem i da, ako su ikada zabrinuti, kontaktiraju naš korisnički servis i mi ćemo to istražiti”, napisala je ova kompanija.\n“Amazon mora odmah da obustavi prodaju opasnih i neispravnih Amazon bejsiks proizvoda, da ih povuče i da odmah obavesti mušterije o potencijalnim rizicima”, napisali su demokratski senatori u pismu.\nDodali su i da nije dovoljno da jednostavno uklone veb-stranicu proizvoda, ostavljajući za sobom “mrtav” URL i uklanjajući upozorenja potrošača sa vidika.\n“Nema opravdanja da kupci ovih proizvoda ne budu odmah obavešteni o problemima sa sigurnošću proizvoda”, napisali su senatori.\nKupci Amazona u Lokfordu u Kaliforniji među prvima će primati isporuke dronovima u SAD\nAmazon povlači Kindle, ali nastavlja sa poslovanjem u Kini


Sukob zbog budžeta EU: Merkelova preti Britaniji | Kamatica\nPočetna > tekst > Sukob zbog budžeta EU: Merkelova preti Britaniji\nSukob zbog budžeta EU: Merkelova preti Britaniji\nIzvorKamatica, S media, Tanjug\nTekst objavljen: 23.10.2012 12:46\nNemačka kancelarka Angela Merkel navodno namerava da zapreti otkazivanjem evropskog samita koji treba da se održi u novembru ukoliko britanski premijer Dejvid Kameron ostane pri sadašnjem stavu o budžetu EU.\n- Nemačka planira da obavesti Veliku Britaniju da će zatražiti otkazivanje predstojećeg evropskog samita planiranog za sledeći mesec ukoliko britanski premijer Dejvid Kameron i dalje bude insistirao da će staviti veto na svaku vrstu dogovora koji predviđa bilo šta drugo osim zamrzavanja troškova - navodi Fajnešel tajms.\nList dodaje da "Angela Merkel pokušava da ubedi Kamerona da podrži nemački kompromis koji predviđa povećanje troškova EU od jedan odsto bruto domaćeg proizvoda".\nKameron je u petak izjavio da je spreman da stavi veto na predlog budžeta za 2014-2020 EU ukoliko je njime predviđeno povećanje rashoda, jer on to smatra neprihvatljivim, najavljujući teške i duge pregovore tokom vanrednog samita EU planiranog za 22. i 23. novembar.\nBritanski premijer se zalaže kao i francuska, Nemačka, Austrija, Holandija, Švedska i finska za drastično smanjenjenje budućeg budžeta EU za 2014-2020, i uvođenje mera štednje u skladu sa aktuelnom krizom.\nEU evropska unija evrozona budžet eu merkel dejvid kameron Nemačka Britanija engleska kriza u Evropi kriza evrozone


ŠABIĆ: ADMINISTRACIJA ĆUTI PRED GRAĐANIMA - Magločistač\nPočetna Aktuelno ŠABIĆ: ADMINISTRACIJA ĆUTI PRED GRAĐANIMA\nPoverenik za informacije od javnog značaja Rodoljub Šabić izjavio je danas da je u Srbiji u pristupu informacijama od javnog značaja zabeležen napredak, ali da u gotovo dve trećine slučajeva odbijanja institucija da dostave podatke, zbog čega se građani požale, pa poverenik pozove nadležne, oni kažu: „U redu, odgovorićemo“.\nZabrinjavajući je fenomen da najveći broj razloga za nepostupanje po zahtevu za informacijama od javnog značaja nije poverljivost ili ugrožavanje nečeg, nego ćutanje institucija i ignorisanje zahteva, rekao je Šabić na sednici parlamentarnog Odbora za kulturu i informisanje.\nU 90 odsto slučajeva razlog za žalbu je ćutanje administracije, precizirao je Šabić.\nOn je izjavio da u prošloj godini nadležni organi nisu pokrenuli nijedan prekršajni postupak zbog toga, čime su, praktično, i ostalima uputili poziv na kršenje zakona.\nŠabić je izneo podatak da je Služba poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti prošle godine imala za oko 20 odsto više aktivnosti. Primljeno je 4.000 novih žalbi, pa postoji problem sa ažuriranjem i sve veći broj predmeta se prenosi u narednu godinu.\nPrema oceni Šabića, problem je i sa novčanim kaznama koje izriče poverenik. Kazne se ne odnose na pojedinca, nego na instituciju, pa se odgovorni ne potresaju zbog toga, jer ne plaćaju iz svog džepa, nego budžetskim sredstvima.\nKao lošu stvar je Šabić naveo odluku osnovnog suda u Beogradu da se proglasi nenadležnim za izvršenje novčane kazne koju je poverenik izrekao predsedniku Višeg suda, jer je odbio dati tražene podatke i postupiti po nalogu poverenika.\nŽalio sam se kasacionom sudu koji je, tesnim proglašavanjem, odlučio da ne treba izvršavati odluke o plaćanju penala na osnovu rešenja poverenika, izjavio je Šabić.\nGovoreći o stanju u oblasti zaštite podataka o ličnosti, Šabić je konstatovao da je tu situacija neuporedivo lošija u odnosu na pristup informacijama od javnog značaja i da postoji nedopustivo kašnjenje u donošenju zakona.\nZbog toga će, kada počnu pregovori o pristupanju Srbije Evropskoj uniji za poglavlja 23 i 24, Beograd biti u jako lošoj poziciji, a sada ne treba puno da se to promeni, rekao je Šabić.


Uspostavljanje efikasnih mehanizama za sprečavanje i borbu protiv korupcije\nU Centru Sava je tokom vikenda održana je konferencija "Uspostavljanje efikasnih mehanizama za sprečavanje i borbu protiv korupcije", koju su zajednički organizovali Misija OEBS-a pri SRJ i Ministarstvo finansija i ekonomije Vlade Republike Srbije. Na otvaranju konferencije govorili su premijer Zoran Đinđić, ministar Đelić i šef Misije Mark Dejvison.\nZoran Đinđić je između ostalog rekao “da nije bilo pritužbi vezanih za proces privatizacije, koji po pravilu nosi visok stepen rizika kao potencijalni "raj" za korupciju. Srbija je prošla sve testove vezane za korupciju na kojima vlade u zemljama u tranziciji najčešće padaju. Vlada je učinila veliki napor da izgradi sisteme kontrole kojima se suzbija korupcija. Prva tačka oslonca tog sistema je javnost: za sve javne finansije se mora znati gde idu i ko njima upravlja i o svemu mora postojati pisani trag. Tako će svi znati da, ukoliko se upuste u zloupotrebe, rizikuju da jednog dana budu otkriveni i kažnjeni”.\nBožidar Đelić, ministar finansija i ekonomije u Vladi Srbije, naveo je da je tokom rada terenskih službi za suzbijanje korupcije (po gradovima Srbije), u proteklom periodu uhapšeno 117 osoba zbog zloupotrebe službenog položaja, te da je postignut veliki napredak u borbi protiv krijumčarenja cigareta, kao i stavljanje prometa nafte pod kontrolu države, sa ciljem da se iskoreni šverc naftnih derivata. Komentarišući paket mera Vlade za borbu protiv korupcije, koji je u pripremi, Đelić je rekao:\n- To je jedna srednjeročna strategija za borbu protiv korupcije, sa akcionim planom (plan za dve do tri godine). Pripremamo Zakon o sprečavanju sukoba javnog i privatnog interesa, Kodeks za ponašanje službenika i Zakon o finansiranju političkih organizacija.Po pitanju finansiranja političkih stranaka, nastojaćemo da utvrdimo koliki iznos iz budžeta treba da izdvoji država, a koliko se može finansirati iz privatnih donacija i da li taj iznos može biti limitiran.


Transakcije kitova naglo skočile jer je sa berzi otišlo 1,046,164,730 dolara u Bitcoinu za samo 24 sata – Kripto.ba\nTransakcije kitova naglo skočile jer je sa berzi otišlo 1,046,164,730 dolara u Bitcoinu za samo 24 sata\nBitcoin kitovi prebacili preko bilion dolara u Bitcoinu sa kripto berzi, u protekla 24 sata.\nPrema podacima kompanije Santiment, investitori sa dubokim džepom su pravili preko 4 hiljade transakcija dnevno protekle sedmice, svaki preko milion dolara, dok je početkom aprila bilo oko 2,300 transakcija dnevno.\n„Bitcoin trenutno ima konstantno snabdijevanje od 4,000 transakcija kitova, koje prelaze milion dolara od ponedeljka do petka, sa blagim usporavanjem preko vikenda.”\nPrema Santimentu, veliki skokovi u aktivnosti bi mogli značiti da je vodeće digitalno sredstvo spremno da se oporavi od gubitaka u aprilu, nakon što je cijena skočila na nivo koji nije viđen od kraja 2021. godine.\n„Veliko povećanje u transakcijama je ono što tražimo, jer nagovještava skok cijene nakon aprilskog pada.“\nOva analitička kompanija kaže da je nevjerovatnih 25,878 Bitcoin, u vrijednosti od 1,05 biliona dolara, napustilo platforme kripto berzi prošlog dana, ovo predstavlja najveću razliku između dolaska i odlaska koji je viđen u proteklih pet sedmica.\nSantiment takođe primjećuje da bi ovi veliki odlivi mogli značiti da je skok cijene na pomolu, za najjače kripto sredstvo.\n„Istorijski, odlazak velikih količina Bitcoina sa berzi je vodio ka povećanju cijene, pod uslovom da se šablon zadrži nekoliko dana.“\nBitcoin se razmjenjuje po cijeni od oko 40,200 dolara, u vrijeme pisanja ovog teksta, što predstavlja 16% nižu vrijednost u odnosu na tridesetodnevni vrh od 47,938 dolara.


Regulacija potoka Kalender: Završeno 950 m i uloženo 1.5 milion KM - Općina Bosanska Krupa\nRealizacija projekta u fazama traje već 8 godina. U ovoj je urađeno 120 metara i u to uloženo skoro 170 hiljada KM. U toku su radovi 9. i 10. faze koje je danas obišao i načelnik Općine Bosanska Krupa Armin Halitović.\nProjekt je počeo 2007. godine i od tada se redovno iz budžeta Općine Bosanska Krupa za njegovu realizaciju izdvajaju sredstva ali i u prioritete za sufinansiranje stavljaju višim nivoima vlasti.\nVeć nakon prve faze i 100 metara regulisanog potoka što podrazumijeva razdvajanje otpadnih i oborinskih voda, ispravljanje vodotoka, proširivanje i produbljivanje korita, betoniranje obala u cijeloj dužini vodotoka i formiranje pješačke staze, poredeći urađeno i ono što je godinama bilo izvor zaraze i neugodnog mirisa, uvidjelo se kolika je zaista važnost realizacije projekta.\nPo okončanju 9. i 10. faze projekta koje se nalaze u završnoj fazi, bit će regulisano 950 metara potoka. Za sve to Općina Bosanska Krupa utrošila je više od 1,5 milion KM, kako iz vlastitog tako iz kantonalnog i federalnog budžeta.\n“Općina Bosanska Krupa je već dugi niz godina opredjeljena da u mjesnoj zajednici Krupa II rješava problem potoka Kalender. Što se tiče ove godine završili smo poprilično dobar dio posla, ukupno četiri faze nakon kojih pravimo pauzu do nove građevinske sezone“, ističe prilikom obilaska radova načelnik Općine Bosanska Krupa Armin Halitović.\nNačelnik Halitović dodaje da se na ovome neće stati, da će se preostali dio, baš kao do sada, raditi kontinuirano i u fazama zavisno od finansijskih sredstava.\nZnačaj realizacije ovog projekta je višestruk, prvenstveno za stanovnike Krčane. Smanjuje se mogućnost zaraze koju prouzrokuju otpadne vode, a i formira pješačka staza koja je ovom dijelu grada već dala potpuno novi izgled.


Ministrica Đapo podnijet će krivičnu prijavu: Ispitati sve dozvole koje je dobila firma „KROM reciklaža d.o.o.“ Drvar | Federalno ministarstvo okoliša i turizma - Bosna i Hercegovina\nMinistrica Đapo podnijet će krivičnu prijavu: Ispitati sve dozvole koje je dobila firma „KROM reciklaža d.o.o.“ Drvar\nSub, 04. Jul. 2020.\nFederalna ministrica okoliša i turizma dr. Edita Đapo u ponedjeljak će podnijeti krivičnu prijavu i zatražiti od nadležnih istražnih organa da ispitaju sve dozvole koje je dobila firma „KROM reciklaža" d.o.o. Drvar, čiji postupci su posljednjih dana uznemirili i zabrinuli građane općina Drvar i Bosansko Grahovo.\nTo će uraditi jer je neophodno ispitati sve okolnosti kako je strani investitor iz Srbije dobio sve dokumente od Općinskog suda u Livnu, potom potrebne dokumente izdate od Općine Drvar i dozvolu za upravljanje otpadom koju je izdalo Kantonalno Ministarstva graditeljstva obnove, prostornog uređenja i zaštite okoliša Kantona 10.\n„Moram istaći to da Federalno ministarstvo okoliša i turizma dokumentaciju cijeni na osnovu onoga što dobije. U slučaju firme „KROM reciklaža“ d.o.o. mi smo dobili uredne dokumente. I na osnovu njih morali smo postupati. Federalno ministarstvo okoliša i turizma, kao i u nekim drugim slučajevima kada je u pitanju izdavanje dozvola, tako i u ovom slučaju, dovedeno je pred svršen čin. Ako nam stranka dostavi urednu dokumentaciju koju izdaju niži nivoi vlasti, mi htjeli to ili ne, po zakonu moramo izdati dozvolu. Zbog toga je sada neophodno da tužilaštvo istraži kako je firma „KROM reciklaža“ d.o.o. registrirana u sudu, a sud napisao da je sjedište firme u zgradi Općine Drvar, ali i sve druge detalje.\nPodržavam načelnicu općine Drvar Dušicu Runić i građane Drvara u njihovoj borbi da se sve sumnjive okolnosti izvedu na čistac.\nTakođer, pozivam kantonalnog ministra da objasni zašto je kantonalna dozvola izdata bez javne rasprave i učešća javnosti. Ako je firma registrovana na adresi Titova 1 u Drvaru, a na toj adresi se nalazi zgrada Općine Drvar, očigledno je da postoje određene malverzacije.\nUkoliko se ustanovi da kompanija nije spremna za rad, otpad koji je uvezen iz Italije bit će vraćen, uvoznik kažnjen, a svi u Općini Drvar i Kantonu 10 koji su izdali potrebne dokumente i dozvole za rad odgovarat će u tužilaštvu.\nŽelim poručiti građanima da se tokovi otpada prate u EU i BiH, tako da nema bojazni da neopasni otpad može ostati u BiH ukoliko se ne upotrebljava u svrhe za koje je uvezen. U kontaktu sam sa Federalnom inspekcijom koja je u petak prikupila informacije iz Kantona i nadam se da će čim prije otići u Drvar“.


ZBOG UZNEMIRAVANJA JAVNOSTI: Marjanoviću preinačeno rešenje o pritvoru - Nova Borba\nZBOG UZNEMIRAVANJA JAVNOSTI: Marjanoviću preinačeno rešenje o pritvoru\nViši sud u Beogradu preinačio je rešenje o određivanju pritvora Zoranu Marjanoviću, tako što mu je pritvor odredio samo zbog uznemirenja javnosti, dok je ukinuo razlog – opasnost uticanja na svedoke\nOdlučujući po žalbama Marjanovićevih branilaca, na rešenje sudije za prethodni postupak kojim mu je pritvor bio određen samo zbog opasnosti uticanja na svedoke, krivično vanpretresno veće je zaključilo da nema zakonskih osnova za pritvor iz tog razloga, jer tužilaštvo u svom predlogu nije imenovalo odnosno individualizovalo svedoke na koje bi Marjanović mogao da utiče.\nTo veće je, međutim, uvažilo žalbu javnog tužioca i odredilo pritvor prema Marjanoviću imajući u vidu da "postoji osnovana sumnja da je izvršio krivično delo teško ubistvo, a da su način i posledice izvršenja krivičnog dela, u konkretnom slučaju, dovele do uznemirenja javnosti koje može ugroziti nesmetano i pravično vođenje krivičnog postupka", rekla je Tanjugu portparolka suda Bojana Stanković.\nDodala je da su žalbe branilaca, u delu u kojima se osporava postojanje osnovane sumnje da je okrivljeni izvršio krivično delo koje mu se stavlja na teret, kao neophodan uslov za određivanje pritvora ocenjene kao neosnovane, odnosno da su odbijene.\nTo rešenje je pravosnažno, tako da Marjanović ostaje u pritvoru do nove odluke suda sredinom oktobra.\nUbistvo Jelene Marjanović medijski je najpraćeniji slučaj u Srbiji već godinu i po sa raznim verzijama o identitetu izvršioca, kao i načinima i mestu izvršenja zločina.\nNa teret mu se stavlja krivično delo teško ubistvo, za koje je zaprećena kazna od deset do 40 godina zatvora.\nMarjanović je i ranije privođen, ali je nakon ispitivanja u policiji i na poligrafu puštan zbog nedostatka dokaza.\nTada je, prema pisanju medija, rekao da je tog dana, 2. aprila 2016, bio sa suprugom i ćerkom u šetnji u Borči, nakon čega je Jelena produžila na džoging, a on se vratio sa ćekom kući u 15-16 sati.


Početak Aktuelno Pod lupom Poen koji je „dekonsolidovao“ demokratiju\nSama činjenica da je Vlada Srbije (odnosno kabinet predsednice) analizirala sadržaj jednog izveštaja koji se odnosi na stanje u Srbiji je napredak u odnosu na uobičajene paušalne ocene ili ignorisanje, bez obzira na nepotpunost same analize, o čemu će dalje biti reči. Kamo sreće da Vlada Srbije priprema i objavljuje pisane reakcije na sve izveštaje relevantnih međunarodnih i domaćih organizacija, ili, za početak, na izveštaje sopstvenog Saveta za borbu protiv korupcije.\nRazlozi za brzu reakciju baš u ovom slučaju gotovo sigurno su u vezi sa opštim ocenama iz globalnog izveštaja Freedom House „Nacije u tranziciji 2020“, gde se Srbija imenuje, zajedno sa Poljskom, Mađarskom i Crnom Gorom među „liderima u opadanju demokratije“, kao i činjenici da se usled slabijeg skora, Srbija sada posmatra kao „prelazni/hibridni režimi“ umesto kao „polukonsolidovana demokratija“. Ljudski je razumljivo da je na ovdašnju vlast frustrirajuće delovala činjenica da je ova promena „kategorije“ uzrokovana gubitkom svega jednog poena u odnosu na prethodnu godinu (pad sa 50 na 49 od 100 mogućih). Međutim, to samo znači da je stanje i godinu dana ranije bilo gotovo jednako loše.\nZato je značajan deo analize i odgovora „Fridom hausu“ posvećen upravo pokušajima da se ospori opravdanost istraživačkih zaključaka koji su doveli do gubitka tog jednog poena. Taj pad je uzrokovan jedino slabijom ocenom za kategoriju „korupcija“, gde FH ocenjuje „percepciju korupcije u javnosti, poslovne interese donosilaca političkih odluka, zakone o objavljivanju finansijskih interesa i sukobu interesa i efikasnost inicijativa za borbu protiv korupcije.“\nOd 4879 reči u sažetku „NIT 2020“ za Srbiju (koji je izgleda „tendenciozno“ ilustrovan prizorima nedavno popločanog beogradskog Trga Republike) korupcija se pominje 27 puta. FH u prvi plan ističe da je ocena u ovoj kategoriji smanjena zbog „kumulativnog porasta korupcije na visokom nivou, uz odsustvo, a u nekim slučajevima i urušavanje (u originalu: „actual dismantlement”), politika i institucija koje bi se uspešno suprotstavile korupciji”.\nFH govori o obećanjima SNS za borbu protiv korupcije iz 2012, o tome kako se do 2019. korupcija na visokom nivou „ukorenila“ (entrenched), i kako su dodatno podrivene antikorupcijske institucije i politike i institucije, koje su i inače bile krhke. U oceni o stanju pominje se manji napredak u broju gonjenih i presuđenih slučajeva, dok se utisak o porastu problema korupcije na visokom nivou ilustruje ignorisanjem skandala od strane tužilaštva, diskreditacijom istraživačkih novinara, kao i izričito navedenim propuštanjem državnih organa da istraže podatke koje je u javnost izneo Aleksandar Obradović, uzbunjivač iz „Krušika“.\nTu dolazimo do prvog problema sa analizom i reagovanjem Vlade Srbije – ni na jednu od ovih tvrdnji nema odgovora. To se možda može razumeti kada je reč o opštim ocenama situacije, koji nisu elaborirani, ali ne i kada je reč o konkretnom pomenutom slučaju „Krušik“. Suštinsko osporavanje nalaza bi zato moralo da sadrži informaciju o merama koje je preduzelo tužilaštvo da istraži navode uzbunjivača Aleksandra Obradovića (ako se takva istraga uopšte vodi), ili u najmanju ruku o merama koje su preduzete za rešavanje onih nepravilnosti u poslovanju na koje je ukazala Državna revizorska institucija.\nDrugi slučajevi koji se izričito navode u izveštaju FH, a gde „nije bilo ozbiljne istrage i gonjenja“ odnose se na medijske napise o stanu koji je izvođač radova u „Beogradu na vodi“ poklonio bratu bivšeg gradonačelnika Beograda, Siniši Malom, gasifikaciji u opštinama i o mađarskim i srpskim kompanijama, navodno bliskim vlastima u dve zemlje, koje su dobile poslove u vezi sa javnom rasvetom. U Analizi (stranica 13) se u vezi sa ovim kaže samo to da su izveštaji (pojedinih organizacija i institucija koje je FH koristio kao izvor) “dalje dopunjeni sa samo 3 pojedinačna slučaja koje je autor proizvoljno označio kao slučajeve navodne korupcije.” Vlada zatim navodi podatke iz drugih istraživanja i izveštaja gde nije konstatovan nazadak u borbi protiv korupcije (Evropska komisija, Bertelsman fondacija, WJP).\nJedan od izvora informacija za stanje u borbi protiv korupcije koji FH koristi su ALARM izveštaji koalicije prEUgovor. Ova grupa nevladinih organizacija koje prate stanje u vezi sa poglavljima 23 i 24 EU integracija (među kojima je i Transparentnost Srbija) već sedam godina objavljuje šestomesečne izveštaje. FH koristi nalaze prEUgovora iz septembra 2019, gde se konstatuje određeni napredak po pitanju izmena zakona za borbu protiv korupcije, ali takođe i da nije ostvaren napredak u primeni postojećih propisa. To je bio osnov da kabinet predsednice Vlade zaključi kako se u izveštaju prEUgovora „ne pominje zaostajanje ili nazadovanje u vezi sa korupcijom u Srbiji“.\nU reagovanju Vlade se, s druge strane, ne komentariše preostali deo izveštaja FH koji se poziva na ALARM: „Nasuprot tome“ (misli se odsustvo napretka u primeni zakona), „postojeća Nacionalna antikorupcijska strategija je istekla 2018, a činjenica da nova nije doneta ni devet meseci potom, jasan je dokaz da borba protiv korupcije nije prioritet Vlade.“ „Izveštaj“ (misli se na septembarski ALARM) „takođe beleži brojne propuste da se usvoje propisi u vezi sa borbom protiv korupcije i da se preduzmu druge mere, što sve ukazuje na odsustvo političke volje da se ovaj problem reši“. Vlada se nije osvrtala ni na navode i ocene iz samog ALARM izveštaja, na koje se FH sumarno pozvao – npr. o neizvršenim odlukama Poverenika za informacije, o propustima Agencije za borbu protiv korupcije, o nezakonitom održavanju v.d. stanja u javnim preduzećima i javnoj upravi, o realizaciji najvećih infrastrukturnih projekata kroz posebne zakone i međudržavne sporazume umesto kroz javne nabavke i drugo.\nNajzad, u odbrani stava da ocena nije trebalo da se pogorša, Vlada se poziva i na podatke iz rangiranja u okviru Indeksa percepcije korupcije, koji svake godine objavljuje Transparency International, tvrdeći da istraživači FH greše kada kažu da su ocene lošije. Ovde zaista ima mesta kritici, jer su u samom izveštaju FH pomešani podaci iz različitih godina, a o tome istraživači nisu stavili odgovarajuću napomenu. Naime, FH konstatuje nesumnjiv trend nazadovanja u odnosu na CPI 2016, kada je skor bio 42 (od poželjnih 100), u odnosu na sadašnji, koji iznosi 39. Tu ocenu Srbija ima, kako u CPI 2018 (koji je objavljen u januaru 2019), tako i u CPI 2019 (koji je objavljen u januaru 2020). Međutim, dok se u fusnoti FH poziva na CPI 2018, u tekstu navodi i neke podatke iz CPI 2019 (mesto na listi). Usled toga, tačan je argument Vlade da se skor na TI CPI nije pogoršao između poslednja dva kruga istraživanja. Suštinski, ako je skor na CPI zaista bio razlog da zemlja dobije lošiju ocenu u okviru istraživanja „Nations in transit“, to znači da su istraživači FH pogrešili na drugi način od onog koji ukazuje Vlada - time što su Srbiju rangirali lošije tek sada, umesto prošle godine.\nNe ulazeći u ispravnost same metodologije FH za ocenu i njene primene u konkretnom izveštaju, pa samim tim ni u ocenu Vlade o tome da FH nije izveo ispravne zaključke, jedno je jasno – u Vladi postoje službe koje se mogu uposliti da analiziraju izveštaje posmatrača o stanju demokratije i vladavine prava u Srbiji. Još samo da se ti kapacititi iskoriste za drugu vrstu analize - šta Vlada treba da učini da bi stanje zaista bilo bolje.


Košarkaški savez Kosova zahteva da se sportske hale u kojima se odvija vakcinacija vrate sportistima - Kosovo Online\nKošarkaški savez Kosova zahteva da se sportske hale u kojima se odvija vakcinacija vrate sportistima\n31. Jul 2021. • 17:06\nKošarkaški savez Kosova zatražio je da od nadležnih organa da se sportske dvorane na Kosovu koje se koriste kao punktovi za vakcinaciju, vrate svojoj nameni, jer sportski timovi svih kategorija nemaju uslova za treniranje i odigravanje utakmica, prenosi Ljajmi.\nZahtev je usledio jer je ostalo mesec dana do početka nove košarkaške takmičarske sezone, a košarkaški timovi na Kosovu nemaju priliku da održe svoje predsezonske treninge.\n„Košarkaški savez Kosova u potpunosti razume zdravstvene ustanove za vakcinaciju stanovništva i situaciju sa pandemijom kovid-19, međutim, traži od Ministarstva zdravlja u saradnji sa Direkcijama za zdravstvo u odgovarajućim opštinama da se organizuju što je pre moguće da se vakcinacija obavlja u drugim prostorima, a da se sportski objekti vrate sportistima“, poručuju iz Košarkaškog saveza Kosova.\nPodsećaju da je „Košarkaški savez Kosova prvi prekinuo takmičenja zbog širenja pandemije kovid-19 u martu 2020. godine i do sada je u potpunosti poštovao pravila.\nOd marta 2020. godine, zbog pandemije koronavirusa, u saradnji sa zdravstvenim ustanovama kao što su Ministarstvo zdravlja i Uprave za zdravstvo u određenim opštinama su sportske dvorane pretvorene u vakcinalne punktove u kojima se obavlja vakcinacija stanovništva protiv koronavirusa.\nKošarka vakcinacija Korona Virus Ministarstvo zdravlja vakcina\nKošarka: Kosovo izgubilo šansu za kvalifikacije za SP\nKošarkaška reprezentacija Kosova izgubila je večeras od reprezentacije Slovačke, čime je izgubilo šansu da se kvalifikuje za kvalifikacije za Svetsko prvenstvo, prenosi Ljajmi.\nU centru za vakcinaciju "1. oktobar" u Prištini bez zainteresovanih za imunizaciju protiv koronavirusa


U Srpskoj 362 slučaja virusa korona, preminulo 14 lica. U Zvorniku 10 novozaraženih – Zvornik Danas\nNaslovna/INFOCENTAR/U Srpskoj 362 slučaja virusa korona, preminulo 14 lica. U Zvorniku 10 novozaraženih\nU Srpskoj 362 slučaja virusa korona, preminulo 14 lica. U Zvorniku 10 novozaraženih\nBojana Tanacković Send an email 16. marta 2021\n363 1 minut čitanja\nOd posljednjeg izvještaja o epidemiološkoj situaciji u Republici Srpskoj, u posljednja 24 časa, u Institutu za javno zdravstvo Republike Srpske, Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske, Univerzitetskoj bolnici u Foči i u bolnicama Sv. Vračevi u Bijeljini i Sv.apostol Luka u Doboju izvršeno je testiranje 1.100 laboratorijskih uzoraka, a novi virus korona potvrđen je kod 362 osobe.\nU Republici Srpskoj pod zdravstvenim nadzorom trenutno je 5.637 osoba, a nadzor je završen kod 145.071 osobe\nIsplata materinskog i dodatka na djecu


CAF jednoglasno za SP na dvije godine - BIGportal.ba\n27 Novembra, 2021 27 Novembra, 2021 018\nAfrička fudbalska konfederacija je prva koja je zvanično odobrila plan da se Svetska prvenstva igraju na dve godine, istim tempom kao i Afrički kup nacija.\nCAF je jednoglasno u Kairu podržala “odluku Kongresa Međunarodne fudbalske federacije (FIFA) da sprovede studiju izvodljivosti” o održavanju Svetskog prvenstva na dve, umesto na četiri godine.\n“Oni koji su protiv su oni koji su na vrhu“, rekao je Infantino zvaničnicima Afričke fudbalske konfederacije u Kairu.\n“To se dešava u svakom sektoru života, kada se pomenu reforme i promene, oni koji su na vrhu ne žele da se ništa menja. Možda se plaše da će njihova liderska pozicija biti ugrožena ako se nešto promeni”, dodao je Infantino koji je bio dugogodišnji visoki funkcioner Evropske fudbalske unije (Uefa) pre nego što je 2016. izabran za predsednika FIFA.\n“Razumemo to i čestitamo im što su bili tako uspešni u dostizanju vrha. To je fantastično i oni su primer za sve, ali u isto vreme ne možemo zatvoriti vrata za druge”, rekao je Infantino.


Raspisan tender za izgradnju Naučno-tehnološkog parka u Nišu - juGmedia\nKancelarija za upravljanje javnim ulaganjima Vlade Srbije objavila je međunarodni poziv za izgradnju Naučno-tehnološkog parku u Nišu, u neposrednoj blizini tehničkih fakulteta u tom gradu.\nPoziv važi od 25. aprila do 18. juna 2018. godine u 10 časova, dok je vrednost radova procenjena na 8,75 miliona evra\nKao okvirni datum početka radova naveden je avgust 2018. godine, a objekat bi trebalo da bude završeni na jesen 2019. godine.\nU pozivu investitorima se navodi da je ukupna planirana površina nadzemnog dela NTP-a oko 10.625 kvadrata, dok je površina podzemne etaže bruto površine 3.352 kvadrata.\nZgrada naučno-tehnološkog parka, prema najavi Kancelarije za upravljanje javnim nabavkama, imaće prizemlje sa salom za sastanke, restoranom, kuhinjom i pratećim tehničkim i sanitarnim prostorijama, a na prvom, drugom i trećem spratu u planu su kancelarije, čajna kuhinja, trpezarija i tehničke prostorije. U podrum će biti izgradjena garaža sa 75 parking mesta, tehničkim prostorijama, stepeništem, liftovima i dodatnim sadržajima.\nU pozivu se navodi da je Republikа Srbijа zаključilа ugovor o kreditu sа Evropskom investicionom bаnkom zа finаnsirаnje projektа „Istrаživаnje i rаzvoj u jаvnom sektoru“ i da će deo sredstаvа iz ovog kreditа biti iskorišćen za izgradnju Nаučno-tehnološkog pаrka u Nišu.\nPomoćnik gradonačelnika Niša, profesor Elektronskog fakulteta u Nišu Goran Đorđević ranije je rekao da bi ove godine u Nišu trebalo da krene i izgradnja Multifunkcionalnog aneksa sa laboratorijama površine skoro 6.800 kvadrata, koji će predstavljati deo čitavog sistema Naučno-tehnološkog parka.\nPrema najavama predstavnika grada u Multifunkcionalnom aneksu i Naučno-tehnološkom parku trebalo bi da bude zapošljeno oko 500 visokoškolaca.\nPirot je danas pobedio Zaječar u projektu Olimpijskog komiteta Srbije pod nazivom ''Sportski izazov'' jer se 3.620 Piroćanaca ili 6,25 od ukupnog broja…\nPIROT - Zbog povećanog broja prijava gradjana na preglasnu muziku iz ugostiteljskih objekata u centru, izvršeno je merenje nivoa buke u životnoj…\nStojanča Arsić, zamenik predsednika opštine Bujanovac najavio je da će zakazati sednicu Saveta za bezbednost na kojoj bi se rešili problemi koje…


Eskalacija sukoba između mađarskog populističkog premijera i Evropske narodne partije (EPP) uoči izbora za Evropski parlament - Dijalog.net\nNaslovna Politika Evropska unija Eskalacija sukoba između mađarskog populističkog premijera i Evropske narodne partije (EPP) uoči izbora za Evropski parlament\nBudimpešta, 08. maj 2019. – Mađarski premijer Viktor Orban uskratio je podršku nemačkom političaru Manfredu Veberu, vodećem kandidatu Evropske narodne partije (EPP) na predstojećim izborima za Evropski parlament.\nTo predstavlja eskalaciju sukoba između mađarskog populističkog premijera i EPP.\nEPP je ranije već zamrzla članstvo Orbanove partije Fides zbog kampanje blaćenja šefa Evropske komisije Žan-Kloda Junkera, koga Veber želi da nasledi na toj funkciji.\nPrethodno je, početkom aprila, i Mateo Salvini pokrenuo inicijativu za objedinjavanje desnih i evroskeptičnih partija u Evropskom parlamentu, koje su u ovom trenutku članice tri različite političke grupe.\nSalvini se zauzima da se nacionalističke i populističke snage, koje on naziva pokretima za suverenitet, ujedine oko programa "pakta za spas Evrope".\n"Onaj ko se iz nedelje u nedelju sastaje sa desnim populistima, šalje jasan signal", rekao je Zeder, prenosi Euractiv.\nOznakeEvropska narodna partijaEvropski parlamentManfred VeberViktor Orban\nPrethodno Gondola invazivna za kulturno nasleđe\nSledeće Junker priznao dve velike greške tokom svog petogodišnjeg mandata predsednika Evropske komisije\nTop Tags mladi Evropska unija evropske integracije Društvo lokalna samouprava Vlada Republike Srbije istraživanje konkurs ljudska prava Evropska komisija OCD vladavina prava mediji Srbija i Evropska unija Civilno društvo


M. D. 9. novembra 2017. 08:54\nFudbalski savez Srbije moraće FIFA da plati i za Gavrila Principa! Jer, prema saznanjima „Novosti“, delegat utakmice u kvalifikacijama za SP Austrija – Srbija, koja je odigrana u Beču 6. oktobra, prijavio je, između ostalog, da je na tribini sa našim navijačima video šest transparenata sa likom Srbina koji je optužen za atentat u Sarajevu 1914. na Franca Ferdinanda, austrijskog nadvojvodu, što je registrovano kao neukusna politička konotacija na događaje pred Prvi svetski rat.\nTakođe, za FIFA su problematične bile i parole „Kosovo je Srbija“, što bi moglo da bude i veliki problem za vreme Mundijala 2018. Jer, ako je Krim Rusija, onda je valjda i Kosovo – Srbija. To će danas reći svaki prolaznik na Terazijama, na Crvenom trgu, na bilo kojoj navijačkoj tribini u Moskvi, Beogradu, Kazanju, Kragujevcu, Sočiju, Nišu…\nFIFA je pre dva dana kaznila Fudbalski savez Srbije za prestupe navijača na mečevima sa Republikom Irskom, Austrijom, Velsom, Moldavijom i Gruzijom u Beogradu, ali i najtežom globom (90.000 „švajcaraca“) za incidente pre i posle meča sa Austrijom u Beču.\nKako „Novosti“ saznaju, u čak četiri od ovih šest mečeva su delegati FIFA i agenti FARE prijavljivali navijače „orlova“ zbog uzvikivanja parole „Kosovo je Srbija“, što se prema Disciplinskom pravilniku svetske „kuće fudbala“ smatra direktnim mešanjem politike i fudbala gde je, prema tom istom pravilniku „nulta tolerancija“ za ovakve incidente. Slično je dokazala i UEFA kada je albanski Skenderbeg pre samo dve nedelje „ohladila“ kaznom od 70.000 evra i mečom bez publike zbog uzvikivanja nacionalističkim parola protiv Srba i Srbije na utakmici sa Partizanom.\nAko su iz Niona (UEFA) posle revanša Partizan – Skenderbeg možda i poručili da patriotska parola i nije prekršaj, iz Ciriha (FIFA) je poruka više nego jasna: Na Mundijal krenite bez politike.


Lifestyle - LG 106 | Profit\nPočetna > Izdanja > Broj 106 > Lifestyle - LG 106\nNovi, inovativni proizvodi odgovoriće na sve potrebe korisnika, od pranja i sušenja odeće, do sanitizacije\nLG unapređena linija za održavanje odeće\nVeć smo navikli na inovativnost uređaja iz kompanije LG Electronics (LG) koji nam olakšavaju svakodnevni život, a sa tim ciljem kreirana je i najnovija serija LG uređaja za održavanje odeće, koja obuhvata i najnovije TWINWash™ mašine za veš. U unapređenu TWINWash liniju implementirane su poslednje inovacije u segmentu tehnologije održavanja odeće, na najbolji način oslikane u novim mašinama za sušenje veša velike efikasnosti i LG Styler sistemu za održavanje odeće.\nLG TWINWash™ mašina za veš prvi put je javnosti prezentovana 2015. godine, dok je dve godine kasnije na IFA sajmu u Berlinu predstavljena unapređena verzija koja sadrži nekoliko inovacija kojima kompanija LG uvek teži. Proširenje TWINWash linije proizvoda odražava posvećenost kompanije LG pružanju efikasnih i praktičnih rešenja za svaki segment domaćinstva. Unapređena serija uključuje modele različitih veličina, od 27-inčnih jedinica velikog kapaciteta do pristupačnijih 24-inčnih modela, tako da korisnici od sada mogu uživati u prednostima inovativnih mašina za veš bez obzira na veličinu njihovog domaćinstva. TWINWash mašina za veš prvi put je predstavljena javnosti u julu 2015. godine kao prva mašina za veš na svetu sa dvostrukim opterećenjem. Danas, TWINWash linija korisnicima nudi inovativne funkcije kao što su TrueSteam™ i TurboWash™ koje omogućavaju uklanjanje gotovo svih alergena i nabora, istovremeno omekšavajući odeću i čineći je mirisnom, uz izuzetne performanse pranja.\nPored mašina za veš, kompanija LG nudi i rešenja za sušenje veša za kupce kojima je prioritet energetska efikasnost i udobnost. Novi Classic Dryer model za sušenje veša, opremljen LG Inverter Heatpump tehnologijom, umanjuje oštećenja tkanine održavajući nisku temperaturu sušenja, dok istovremeno obezbeđuje više naprednih opcija, kao što su Eco i Speed režim. Visoko efikasan Eco režim štedi energiju i emituje veoma nizak nivo buke uz brže sušenje.\nLG Styler predstavlja poslednji korak u postupku održavanja odeće. Dizajniran sa ciljem da proces osvežavanja odeće dovede do savršenstva, ovaj uređaj uz pomoć TrueSteam™ tehnologije sa lakoćom sanitizuje odeću, uklanja nabore i neprijatne mirise, čineći je čistom i mirisnom. LG Styler sadrži i Inverter Heatpump tehnologiju, koja se nalazi i u LG mašinama za sušenje veša, kako bi osigurao nežno tretiranje odeće. Osnovna karakteristika ovog uređaja jeste dodatak u vidu pokretne vešalice koja lagano protresa odeću i tako otklanja sa nje sve nabore koji se formiraju tokom tretiranja parom. Easy Pants Crease opcija oblikuje finu, oštru liniju niz centar svake noge. Takođe, LG Styler sprečava oštećenja tkanine i produžava vek trajanja odeće, bez potrebe za hemijskim čišćenjem.


Novosti | Page 4 | Kopaonik Travel\nViše od 7 hiljada skijaša skijalo je 5. januara u ski centru Kopaonik, što je najposećeniji dan od početka skijaške sezone. Tokom praznika na stazama ovog skijališta skijalo je više od 28 hiljada skijaša, što je definitivno najbolji rezultat posećenosti koji je zabeležen na Kopaoniku. Od 31....\nBela reka 1 i 2 rade za izvlačenje, otvoren i četvorosed na Gobelji\nŽičare Bela reka 1 i Bela reka 2 od danas rade za izvlačenje turista iz naselje Brzeće do ski centra Kopaonik. Skijaši i borderi koji koriste ovu žičaru da dođu do ski centra mogu da se lako uključe u dalji sistem skijališta. U ski centru Kopaonik od danas radi i četvorosed na Gobelji kao i staze...\nŽičare na Kopaoniku od 3.januara rade od 9 do 16 časova\nRadno vreme žičara na Kopaoniku od 3.januara, je od 9 do 16 časova. Od sutra će radno vreme ski centra ponovo biti od 9 časova. U ovom ski centru radi 17 žičara i 36 staza i ski puteva, na kojima.ima do 35 centimetara utabanog snega. Izvor: Skijališta Srbije\nDanas u programu Mali karaman i Krst\nDanas u ski centru Kopaonik, pored staza koje su prethodnih dana puštene u rad, radi i staza Mali karaman 8 i Krst 3a, kao i prateće žičare. Skijašima i borderima je na raspolaganju 7 staza na kojima ima do 30 centimetara utabanog snega i 6 žičara. Izvor: Skijalista Srbije\nPrognoza vremena za Ski opening na Kopaoniku\nIako prognoze izvan intervala od 7, najviše do 10 dana treba uzeti sa rezervom, u ovakvoj sinoptičkoj situaciji koja se postavlja nad našim krajevima i dobrim delom Evrope, ona je apsolutno izvesna. Dakle, nad nama i većim delom Evrope nastavlja se totalna dominacija anticiklonarnog vremena, koji...\nSutra počinje sezona skijanja na Kopaoniku\nSki centar Kopaonik od sutra, 1. decembra, počinje sa radom. Prvi dan ski sezone biće besplatan, a za skijaše i bordere pripremljena je staza Karaman greben. Zahvaljujući sistemu za veštačko osnežavanje, koji je radio prethodnih dana bez prestanka, pripremljene su staze 7 i 7a za prvo ovogodišnje...\nPočelo osnežavanje staza na Kopaoniku\nU ski centru Kopaonik danas je pušten u rad sistem za veštačko osnežavanje. Temperatura vazduha se spustila ispod -6°C, tako da su se ispunili neophodni uslovi za proizvodnju veštačkog snega. Trenutno se osnežavaju staze Karaman greben, Panćić i Dolina sportova, a sistemi će raditi sve dok...\nDečiji grad ove zime na Kopaoniku\nZa ovu zimu Skijališta Srbije pripremaju za najmlađe jedno iznenađenje. U pitanju je dečiji grad koji će sadržati puno zanimljivih elemenata. Mališani koji će svoj raspust i zimski odmor provesti u ski centru Kopaonik, ove sezone će moći da se igraju u specijalnom gradu postavljenom samo za njih...\nTopovi spremni za sezonu\nU ski centru Kopaonik su u toku završne pripreme za nastupajuću zimsku sezonu. Na stazama je počelo raspoređivanje topova, pa se čekaju povoljni vremenski uslovi kako bi sistem bio pušten u rad. Za prvu fazu osnežavanja, topovi su raspoređeni na stazama Pančić i Karaman greben, kao i u Dolini...\nGolden flight level (GFL) 2017. na Kopaoniku\nSkijališta Srbije će 2017. godine, zajedno sa Udruženjem kontrolora letenja Srbije, učestvovati u organizaciji svetskog takmičenja kontrolora letenja u zimskim sportovima, popularnog „Golden flight level“ . Ovo međunarodno takmičenje je ustanovljeno 1976. godine od strane Međunarodnog udruženja...


Stotine zaglavljene u makedonskom blatu\nU tranzitnom kampu Tabanovce trenutno se nalaze oko 1.200 migranata, uglavnom iz Avganistana. Oni su tamo već više od 20 dana, nakon što su bili vraćeni iz Hrvatske preko Srbije. Oko 300 izbeglica, većinom iz Sirije, su zaglavljeni u takozvanoj "ničijoj zemlji" između Makedonije i Srbije, te kažu da im Srbija ne dozvoljava da nastave put ka zapadnoj Evropi i pored toga što imaju sve potrebne dokumente.\nBlato, kiša, razočaranost – takva je atmosfera u oba kampa, a ljudi se žale da su veoma loši uslovi u onom improviziranom na ničijoj zemlji. Tamo je grupa čuvana sa obe strane, sa jedne srpskim, a sa druge makedonskim policajcima.\nDvadesetpetogodišnji Sirijac iz Alepa kaže da su pokušali ući u Srbiju, ali da su bili vraćeni nazad i pored toga što imaju dokumente sa pečatom iz Makedonije. On dodaje da ga sada zajedno sa porodicom ne primaju nazad u prihvatnom centru Tabanovce.\n"Ja sam iz Sirije i u mojoj zemlji se vodi rat. Tražim bolje mesto za življenje u drugoj zemlji. To je moje ljudsko pravo. Ne znam šta da radim, čekaću da se, možda, desi čudo. Najpre nisu puštali da prolaze Avganistanci, sada ne daju nikome da prođe. Nadamo se da će naći rešenja za našu situaciju jer je veoma teška", navodi anonimni sagovornik.\nNekoliko stotina metara dalje u prihvatnom centru situacija izgleda malo bolje. Postavljeni su šatori u kojima se ljudi mogu zagrejati i isušiti od kiše, a prisutni su ljudi iz humanitarnih organizacija. Ali, pomoćnik rukovodioca centra Arbnor Tefiku upozorava da su kapaciteti prepuni.\n"Situacija u kojoj se nalaze migranti je veoma loša jer i vremenski uslovi otežavaju stanje. Prave se napori da bude nađeno rešenje i da one koji su zaglavljeni u međugraničnoj zoni smestimo ovde, jer tamo žive u veoma lošim uslovima", navodi Tefiku.\nMakedonija već četvrti dan ne propušta izbeglice na južnoj granici sa Grčkom. Ovakva politika je usledila nakon zaključaka sa samita EU-Turska i odluke Slovenija da propušta samo izbeglice koji imaju vizu za zemlje EU.