StarTech program podrške digitalnoj transformaciji malih i srednjih preduzeća deo je trogodišnjeg projekta za promociju inovacija i tehnološkog razvoja u Srbiji koji sprovodi NALED uz podršku kompanije Philip Morris. Cilj projekta je ubrzanje rasta srpskih kompanija i transformacija tradicionalne ekonomije u digitalnu i pružanje podrške u vidu sredstava i ekspertize, rada na unapređenju uslova za podsticanje inovacija i promocije domaćih inovativnih biznisa.\nDomaća mala i srednja preduzeća mogu da konkurišu samostalno ili u saradnji sa fakultetima i istraživačkim centrima za dodelu bespovratnih finansijskih sredstava u iznosu od 15.000 do 100.000 dolara za ulaganje u digitalnu transformaciju svog biznisa, istraživanje i uvođenje inovativnih proizvoda i usluga. Planirana su tri javna poziva i dodela do 100 grantova, kao i vaučera za 1.000 sati ekspertske podrške za u oblasti poslovnog planiranja, marketinga i dizajna, pravne usluge, savetovanje u oblasti intelektualne svojine, sertifikacija i dr.\nProjekat promocije inovacija i tehnološkog razvoja u Srbiji StarTech


Partizan bez defanzivca u derbiju zbog žutih kartona! | Telegraf - Najnovije vesti\n22. april 2019 | 11:40\nNemanja G. MIletić propušta gostovanje na Marakani\nZbog činjenice da mu oba leva beka imaju po tri žuta kartona i u opasnosti su da dobijanjem četvrte javne opomene preskoče predstojeći 160. večiti derbi sa Crvenom zvezdom (čertvrtak, 19.00), trener Partizana Savo Milošević je u Nišu morao da bira u sastavu između Slobodana Uroševića i Nemanje G. Miletića.\nIzabrao je drugopomenutog Miletića i – ostao bez defanzivca za najvažniji meč u srpskom fudbalu.\nNaime, Muletić je ponovo “požuteo” u 44. minutu duela sa Nišlijama i automatski je zaradio suspenziju za narednu utakmicu. Izbor na pomenutoj poziciji je otuda sveden na pomenutog Uroševića, koji je u poslednjih nekoliko mečeva i bio standardan na poziciji levog beka, a podrška sa klupe će verovatno biti mlađani Zlatan Šehović, koji od dolaska Miloševića, kao i većina Partizanovih klinaca, retko dobija priliku da se nađe i u protokolu.\nMiletić na meču protiv Radničkog Foto: partizan.rs\nPodsetimo, utakmicu u Nišu su zbog suspenzija predkočili Nemanja R.Miletić i golman Vladimir Stojković, a zbog tri žuta kartona u konkurenciji od standardnih prvotimaca nisu bili mladi Stahinja Pavlović, Aleksandar Šćekić i pomenuti Urošević, koji je gotovo sigurno zauzeti svoja mesta u postavi za meč sa Crvenom zvezdom.\nS druge strane, Zvezda nema problema sa suspendovanim igračima. Pred meč sa Čukaričkim pod rizikom su bili MIlan pavkov i Branko Jovičić koji su zbog toga i propustili duel na Banovom brdu.\nTagovi: 160 večiti derbi, FK Crvena zvezda, FK Partizan, nemanja g miletic, Večiti derbi\nMilivoje vrati se 22.04.2019 17:31\nOvo je posle taribo westa najveće pojačanje u novijoj istoriji....\nGrobar 22.04.2019 16:22\nPartizan se time pojacao,najveca rupa u ekipi.\nnscz 22.04.2019 15:39\nSigurno su mu sudije namerno davale kartone da oslabe Partizai za derbi!


Kongresmen Nunes "ne može" da odgovori da li se sastao sa ukrajinskim tužiocem\n24 novembar, 2019\nRepublikanski kongresmen Devin Nunes razgovara sa Stivom Kastorom, pravnim savetnikom republikanaca, na pretresu u istrazi o opozivu predsednika Trampa.\nDevin Nunes, najviše rangirani republikanac u kongresnom odboru koji vodi istragu o predsedniku Donaldu Trampu, odbio je da odgovori na pitanja da li se sastao sa bivšim ukrajinskim zvaničnikom da bi dobio informacije o sinu bivšeg potpredsednika Džoa Bajdena.\nAdvokat Leva Parnasa, saradnika Trampovog ličnog advokata Rudija Đulijanija, izjavio je za nekoliko medija tokom vikenda da se Nunes sastao sa bivšim državnim tužiocem ukrajine Viktorom Šokinom u Beču 2018. Protiv Parnasa je, inače, podignuta optužnica u vezi sa slanjem ilegalnih stranih donacija američkim političkim kampanjama. Tvrdnja o Nunesovom susretu sa ukrajinskim bivšim tužiocem je kontroverzna pošto Nunes nije pomenuo taj sastanak dok je na suđenjima u istrazi o opozivu iznosio republikanske argumente odbrane predsednika Trampa.\nNunes je u nedelju ujutru gostovao u programu televizije Foks Njuz, čiji ga je voditelj direktno pitao da li se sastao sa Šokinom. Kongresmen je odgovorio da želi da odgovori na pitanja ali da "u ovom trenutku" to ne može da uradi.\nNunes je u više navrata osudio proceduru istrage o opozivu, koja je koncentrisana na pitanje da li je Tramp na nedozvoljen način pritiskao Ukrajinu da otvori istrage, uključujući i jednu koja je mogla da bude neprijatna za Bajdena, favorita u trci za predsedničku nominaciju Demokratske partije na izborima 2020.\nDemokrate kažu da, ukoliko se ispostavi da je Parnasova tvrdnja verodostojna, protiv Nunesa može da se otvori istraga o etici. Parnas, protiv kojeg je podignuta optužnica zbog političkih donacija, traži imunitet da bi svedočio pred Odborom za obaveštajna pitanja u Predstavničkom domu, koji sporovodi istragu o opozivu.\nDemokratski kongresmen Adam Šif, predsedavajući Odbora za obaveštajna pitanja i kongresmen Devin Nunes na pretresu u Kongresu.\nKongres ponovo zaseda tek 3. decembra. Međutim, gostujući u programu CNN-a, predsedavajući Odbora za obaveštajna pitanja, Adam Šif, rekao je da su mogući novi iskazi svedoka i novi pretresi u vezi sa istragomo o opozivu.\nŠifov odbor mora da napiše izveštaj zasnovan na dosadašnjoj istrazi, i dostavi ga Odboru za pravosuđe. Taj odbor zatim priprema sadržaj "optužnice" - odnosno definiše osnove za opoziv - o kojima zatim glasa Predstavnički dom u punom sastavu.\nDemokrate, koje kontrolišu većinu mesta u Predstavničkom domu, mogu da izglasaju opoziv predsednik prostom većinom. Posle toga, mora da se održi suđenje u Senatu, gde je za smenu predsednika potrebna dvotrećinska većina. Nijedan republikanac, bilo u Predstavničkom domu ili Senatu, nije nagovestio da će podržati opoziv.\nTramp je na Tviteru u nedelju ponovo kritikovao pretrese, navodeći da su se u anketama "građani snažno okrenuli protiv opoziva, posebno u neopredeljenim državama."\nPredsednik nije precizirao na koje ankete misli, ali nova istraživanja javnog mnjenja u proseku pokazuju da je američka javnost podeljena prilično ravnomerno kada se postavi pitanje da li Tramp treba da bude opozvan.\nDvanaest svedoka je dalo iskaze u Kongresu u protekle dve nedelje, i izneli su nove detalje o tvrdnji da je Tramp pritiskao ukrajinskog predsednika Volodimira Zelenskog da istraži unutrašnjepolitičkog rivala Džoa Bajdena, i njegovog sina.\nSvedoci su ispričali članovima Kongresa da je Đulijani odigrao ključnu ulogu u pritisku na ukrajinske zvaničnike da saopšte da vode istragu.\n“Bilo nam je jasno da ćemo, ukoliko odbijemo da sarađujemo sa Đulijanijiem, izgubiti važnu priliku da učvrstimo odnose između SAD i Ukrajine. I zato smo sledili predsednikova naređenja", svedočio je u sredu Gordon Sondlend, američki ambasador u EU.\nProces opoziva verovatno neće promeniti mišljenje podeljene američke javnosti


Posao za 51 osobu preko javnih radova - juGmedia\nOd 27 projekata koliko je prijavljeno na konkursu za izvođenje javnih radova raspisanom ove godine, biće finansirana realizacija 19 projekata, a izvođačima su dodeljeni ugovori u Gradskoj upravi Pirot.\nPrema rečima gradonačelnika Vladana Vasića, preko programa javnih radova kao jedne od mera zapošljavanja biće uposleno 51 lice sa evidenicije Filijale NSZ, dok je iz gradskog budžeta izdvojeno 6 miliona dinara.\n“Cilj sprovođenja javnih radova u okviru ove mere zapošljavanja je kratkotrajno upošljavanje lica radi održavanja radnih sposobnosti i rešavanje problema u mesnim zajednicama”, kaže Nenad Petrović iz Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj, član Lokalnog saveta za zapošljavanje u Pirotu.\nDo 2018. godine raspisano je 12 konkursa, finansirana realizacija 198 projekata, a angažovano 469 lica.\nIz budžeta grada do 2018. godine, za ovu meru zapošljavanja izdvojeno je 39 miliona dinara.\nVRANJE - Carinici su, u sklopu mera pojačane kontrole prometa mesa, u Vranju sprečili tri pokušaja krijumčarenja i oduzeli gotovo tonu duboko zamrznute…


Privremeni direktor Baron u Radnoj posjeti BiH\nPrivremeni direktor Prometne zajednice Alain Baron je u radnoj posjeti BiH, gdje će nadležnim iz institucija koje se bave prometom prezentirati sve segmente sporazuma o Prometnoj zajednici EU i zemalja jugoistočne Europe.\nNa sastanku sa privremenim direktorom Prometne zajednice učestvovalo je oko 40 predstavnika institucija iz cijele Bosne i Hercegovine koji se bave saobraćajem. Razgovaralo se o svim aktivnostima u oblasti izgradnje saobraćajne infrastrukture.\nGlavni cilj sastanka je da se vidi koje su mogućnosti za suradnju i pomoć BiH u ovom segmentu. Kako je navedeno, transportna zajednica je i uspostavljena kako bi pružila podršku zemljama u regionu.\nOvom prilikom biće kandidovani projekti za čiju se izgradnju bh.vlasti nadaju dodjeli grant-sredstava. Između ostalih, radi se o projektima: brza cesta Mostar – Široki Brijeg -Grude, Unska pruga, dvije zračne luke kroz Tuzlu i Mostar…\nTags #bih #EU #promet


Kako da zaštitite mobilni telefon od oštećenja\nVerovatno svoj dan ne možete da zamislite bez mobilnog telefona. Tu je kao stalan podsetnik na obaveze, za neophodne informacije, komunikaciju, zabavu, čuvanje uspomena… Kao najbolji lični asistent kojeg ćete ikada imati i vaša „produžena ruka“. Zato nema goreg osećaja od onog kada vaš digitalni ljubimac otkaže poslušnost. U stvari ima – momenat kada sami prouzrokujete takvu situaciju. Najčešće je to usled trenutka nepažnje, kada se telefon izmigolji iz ruku i padne na tlo, nakon čega vas sačeka pravi mozaik u vidu oštećenog ekrana. Posle ovakve nezgode telefon će biti praktično neupotrebljiv, a vas očekuje izdatak zamene ekrana, koji nije zanemarljiv.\nUkoliko ste razbili ekran telefona, jedno od prvih pitanja koje se nameće je šta je tačno pretrpelo štetu. Najbezbolnije što može da se desi je da je neophodna samo reparacija površinskog stakla. Iako će vrlo često, nakon lomljenja, touch screen, odnosno digitajzer, biti funkcionalan, ne mora da znači da ste dobro prošli i da treba promeniti samo staklo, jer je moguće da je zbog tehnologije koja je korišćena neophodno promeniti touch screen sa svom elektronikom. Ona najgora varijanta je da će u servisu morati da promene ceo prednji panel telefona, što podrazumeva LCD, touch screen i staklo. Ovakav scenario je najčešći kod telefona novijih generacija sa zakrivljenim ekranima.\nKako biste izbegli ovakve situacije, preporučuje se da nabavite masku koja će pored poleđine telefona zaštiti i njegove ivice. Efikasnost maske zavisi od materijala od kog je izrađena, a najbolju apsorpciju udarca prilikom pada telefona pružaju maske od tvrdopresovane gume. Zaštitu samog ekrana pruža zaštitno staklo, ali efikasno je samo ako se radi o udarcima umerene jačine. Dakle, koliko god se trudili da pažljivo rukujete telefonom, ne možete biti sto posto sigurni da će svi slojevi zaštite izdržati i da ekran vašeg telefona neće pući.\nJedini način da se obezbedite od eventualnih visokih troškova je da osigurate ekran svog mobilnog telefona. Po prvi put ova usluga je dostupna i u Srbiji, zahvaljujući SMART paketu Generali osiguranja. Na ovaj način možete bezbrižno da koristite svoj telefon koji je zaštićen u slučaju oštećenja ekrana usled loma, naprsline ili ulegnuća.\nMožete izabrati Standard ili Premium SMART paket, koji se razlikuju po limitu pokrića oštećenja ekrana mobilnog telefona, a koji iznosi 24.000, odnosno 48.000 dinara. Uz oba paketa, na raspolaganju su vam i dodatne usluge poput lekara na vezi, pozivanja zamenskog vozača i posebnih servisnih usluga. Trajanje osiguranja birate sami, pa tako ekran vašeg telefona može biti osiguran tokom jednog, tri ili šest meseci, pa i godinu dana.\nIzborom SMART paketa isključujete rizik da će vas trenutak nepažnje skupo koštati, jer premija za Standard paket osiguranja u trajanju od šest meseci iznosi svega 2.520, odnosno 5.040 dinara u okviru Premium paketa. Svoj dragoceni telefon možete osigurati u svega par jednostavnih koraka, preuzimanjem besplatne aplikacije Generali Srbija iz Google Play ili Apple prodavnice.


ŽENE NA PREKRETNICI - Glas Šumadije\nNaslovna > Društvo > ŽENE NA PREKRETNICI\n09/05/2019 769Ostavi komentar na ŽENE NA PREKRETNICI\nU Regionalnoj privrednoj komori u Kragujevcu, Udruženje “Žene na prekretnici” iz Beograda i Udruženje “Putokaz Kragujevac” organizuju sutra, u petak, 10. maja, završnu radionicu u okviru projekta “Preduzetništvo kao način ekonomkog osnaživanja žena koje su ostale bez posla starosti 45+”.\nU period od 11 do 13 časova najpre će Snežana Milisavljević, diplomirani ekonomista I dugogodišnji predavač Biznis start ap centra i Regionalne agencije održaće radionicu “Veštine prezentacije”, tj kako na najbolji način predstaviti sebe, proizvod i uslugu koju želite da plasirate na tržište. Radionica će biti organizovana u velikoj Sali Regionalne privredne komore Šumadije I Pomoravlja, na V spratu nekadašnjeg Gradskog doma. Snežana Milisavljević održala je veliki broj treninga/radionica/obuka na temu Javni nastup, Veštine prezentacije i Odnosi s javnošću, u Kragujevcu, Kraljevu, Čačku, Nišu I drugim gradovim Srbije. Prezentacije I promocije organizovala je u Beogradu, Novom Sadu I drugim gradovima u našoj zemlji ali i inostranstvu.\nU svakom slučaju eventualni novi ciklus radionica, od jeseni 2019. godine obuhvatiće one teme za koje su učesnice zainteresovane I na koje su ukazale kao neophodnost u cilju pripreme za traženje posla ili samozapošljavanje.\nZa učešće na radionici, koja će biti održana u prostorijama Privredne komore, na petom spratu nekadašnjeg Gradskog doma u Kragujevcu, u petak, 10. maja, od 11 do 13 časova, zainteresovane žene mogu da se prijave mejlom info@zenenaprekretnici.org ili da dođu na obuku u navedenom terminu.\nTekst i fotografija: Snežana Milisavljević\nTagovi: Snežana Milisavljević žene na prekretnici


Potpuni prelazak na onlajn nastavu?; ministar: Ja sam protiv\nIzvor: B92, 30.Nov.2020, 21:28\n"Imali smo na sednici Kriznog štaba različite predloge i preporuke koje će biti sažete u pisanoj formi i predate predsednici Vlade Ani Brnabić kao zvanična preporuka. Predlozi idu u pravcu još oštrijih mera", rekao je Ružić za TV Vojvodinu.\nPrema njegovim rečima, situacija je alarmantna i "apsorpciona mogućnost" bolnica se smanjuje, ne zbog manjka kapaciteta, već zato što je, "kako je on razumeo", oko 10 odsto zdravstvenih radnika zaraženo.\n"Svakako ova preporuka zdravstvenog dela Kriznog štaba biti pretočena i u odluku Vlade Srbije u, prepostavljam, vidu oštrijih mera imajući u vidu brojke koje dobijamo", naveo je ministar.\n"Mi smo na osnovu preporuka zdravstvenog dela Kriznog štaba doneli ovakvu Uredbu zbog generalnog epidemiološkog stanja u društvu. Ako bi se gledala situacija u obrazovnom sistemu, ona ne da nije alarmantna, nego nije ni problematična, pa nije ni ukazivala na potrebu da se nešto tako uradi", rekao je Ružić.\n"Kad je reč o nastavi od prvog do četvrtog razreda, to je procena pre svega obrazovne struke, uvažavajući epidemiološku situaciju, znamo da je tamo najmanja transmisija virusa. Elementarna pismenost, radne navike, stiču se u najmlađim starosnim dobima", istakao je ministar.\nKomentarišuci slučaj iz okoline Kladova, gde je direktorka osnovne škole kaznila učiteljicu jer su se deca rukovala u dvorištu, on je rekao da je inspekcija bila tamo i da će sutra biti poznat izveštaj, ali, kako je dodao, "Ako je samo to bio problem onda ga i nema" i ta odluka neće postojati.\nBlic: "SITUACIJA JE ALARMANTNA" Ružić očekuje uvođenje oštrijih mera, evo šta je rekao za prebacivanje nižih razreda na ONLAJN NASTAVU\nSrbijaDanas.com: NOVE, OŠTRIJE MERE SU NA STOLU! Ministar Ružić objasnio zašto je protiv onlajn nastave za mlađe razrede


Sastanak direktora Agencije za borbu protiv korupcije i predstavnika Evropske unije – Agencija za sprečavanje korupcije\nDirektor Agencije za borbu protiv korupcije Dragan Sikimić sastao se sa zamenikom rukovodioca Odeljenja za Srbiju Generalnog direktorata Evropske komisije za susedsku politiku i pregovore o proširenju Kristosom Makridisom, zamenicom šefa Delegacije Evropske unije u Srbiji Matejom Norčič Štamcar i njihovim saradnicima.\nDirektor Sikimić zahvalio se na dosadašnjoj podršci Evropske unije Agenciji za borbu protiv korupcije, sa naglaskom na Tvining projekat „Prevencija i borba protiv korupcije“ (IPA 2013), koji Agencija trenutno sprovodi sa Nacionalnom agencijom za borbu protiv korupcije, Ministarstvom pravde i Višom školom za pravosuđe Republike Italije, kao i Generalnim tužilaštvom Kraljevine Španije. Istakao je i značaj saradnje svih relevantnih institucija na nacionalnom i međunarodnom nivou u borbi protiv korupcije.\nPredstavnik Generalnog direktorata Evropske komisije Makridis ukazao je na važnost vladavine prava i borbe protiv korupcije u pregovorima Republike Srbije za članstvo u EU, u skladu sa Strategijom proširenja, koju je Evropska komisija objavila u februaru 2018. godine. Istakao je i ulogu Agencije, kao jedne od vodećih institucija u oblasti prevencije i borbe protiv korupcije.\nNa sastanku su razmatrane i dalje mogućnosti podrške Evropske unije u aktivnostima, koje Agencija sprovodi u skladu sa Akcionim planom za poglavlje 23.


Vukanović opleo po Dodiku: “Taj se čovjek poigrava sa opstankom RS” – Gluporije\nTRAGEDIJA: 21-godišnji mladić poginuo u lovu\n“Predsjednik Srbije, Aleksandar Vučić, ima veliki uticaj na člana Predsjedništva BiH i lidera SNSD, Milorada Dodika, i jedan je od rijetkih, ako ne i jedini, koji ima ugled i uticaj, koji ga može obuzdati da ne srlja i ne vuče u potpunu propast narod RS”, istakao je u intervjuu za „Blic nedelje“ jedan od najglasnijih opozicionara u ovom bh. entitetu, Nebojša Vukanović.\nPrema njegovim riječima, “posljednji Dodikovi potezi koji idu u pravcu da RS izglasa vraćanje svih nadležnosti koje su u protekle dvije decenije prenesene na nivo BiH, nisu ništa drugo već poigravanje sa opstankom RS”, piše BN.\nNa pitanje zašto misli da predsjednik Srbije može da utiče na događaje u RS, Vukanović odgovara da je ovo nacionalno pitanje poigravanja opstankom naroda ovog entiteta, a ne neko političko pitanje i zabrinut za posljedice opasnih avantura i suicidnih političkih igrica Milorada Dodika, koji pokazuje spremnost da stavi na kocku i žrtvuje RS zbog ličnih političkih interesa.\n“Situacija u RS i BiH postala je dramatična nakon Dodikove najave da će povući jednostrane poteze, kockati se i narušavati Dejton, ukinuti Oružane snage BiH, Upravu za indirektno oporezivanje BiH, Sud i Tužilaštvo BiH, što bi moglo isprovocirati i dovesti do intervencije međunarodne zajednice, koja je uvijek protiv RS i srpskog naroda. Na taj način bi se uništila široka autonomija i položaj RS”, kazao je Vukanović.\nDa li vjerujete da Vučić, zaista može da utiče na političke odluke Milorada Dodika, on je odgovorio potvrdno.\nOn je mišljenja da mnogi u Srbiji pogrešno misle da je Milorad Dodik neki “veliki Srbin” i patriota koji brani RS od nekakvih nastraja Bošnjaka i Federacije BiH, tobože prkosi strancima i međunarodnoj zajednici, otcjepljuje se, bori i strada za Srbe sa ove strane Drine, a u stvarnosti je sve suprotno.\n“Dodik je pijun u rukama moćnika koji mu tolerišu kriminal, korupciju, kontaminaciju prostora i stalno podizanje tenzija jer im odgovora njegova destruktivna politika razaranja RS i pretvaranja u praznu ljušturu”, kazao je Vukanović.


Pokrajina finansira političke stranke\nNa budžetu čak i bez izbora\nNOVI SAD - U skladu sa odredbama novog Zakona o finansiranju političkih partija, u odluci o privremenom finansiranju pokrajinskih organa vlasti, predviđena su i sredstva za političke partije koje učestvuju u radu Skupštine Vojvodine. Prema toj odluci, u prva tri meseca ove godine, političke stranke iz pokrajinskog budžeta mogu dobiti nešto više od milion dinara, pod uslovom da se u tome periodu raspišu izbori za pokrajinski parlament, dok će u suprotnom, ako ne bude izbora, za finansiranje rada partija iz pokrajinske kase biti izdvojeno oko 730.000 dinara.\n- Prema zakonskim odredbama, za finansiranje redovnog rada političkih organizacija, izdvaja se 0,1 odsto od budžeta teritorijalne autonomije, a za predizborne kampanje 0,05 procenata. Sredstva se prebacuju do desetog u mesecu, a za prethodni mesec - objasnila je Zorica Vukobrat iz pokrajinskog Sekretarijata za finansije.\nOdluka o raspodeli sredstava predviđa da 30 odsto od ukupne sume ravnopravno dele sva stranke koje učestvuju u radu Skupštine Vojvodine (po 13.000 dinara mesečno), dok se ostatak raspodeljuje u skladu sa brojem poslanika u pokrajinskom parlamentu. Prema odluci o raspodeli sredstava za predizbornu kampanju, 20 odsto izdvojenih sredstava se deli između svih podnosilaca listi, dok se ostale tri četvrtine para raspodeljuju prema osvojenim glasovima.\nNa osnovu izbora 2000. godine, u pokrajinski parlament je, zahvaljujući DOS-u, ušlo čak 18 političkih partija, a s obzirom na to da je u međuvremenu došlo do podela u nekim partijama (Socijaldemokratija, Reformisti...), broj partija koje imaju svoje članove u Skupštini premašio je 20.


Stefanović: Srbija neće biti usko grlo za migrante - Izazov\nRadio-televizija Srbije 13. februara 2020. 15:17\nNebojša Stefanović je poručio da Srbija neće biti usko grlo u kom će se skupljati migranti kada ne mogu da odu u neku od država EU.\nIstiče da MUP jača kapacitete granične policije kako bi sprečio ulazak iregularnih migranata i ojačao spoljne granice naše zemlje i Evrope.\nStefanović je rekao da Srbija ceni podršku Mađarske na putu evropskih integracija i dostizanju visokih standarda koji Ministarstvo unutrašnjih poslova mora da ima.\n"Srbija na ozbiljan i odgovoran način pristupa migrantima koji se nalaze na našoj teritoriji, ali uz jasnu poruku da kršenje zakona nije dobrodošlo i nije nešto što će se tolerisati", rekao je Stefanović.\nMinistar je izrazio zadovoljstvo što zajednički rad policija dveju zemalja i razmena operativnih podataka daju rezultate u suzbijanju svih vidova kriminala.\nO transportu robe\n"Naš cilj je dostizanje šengenskih standarda i želimo da Republika Srbija svoju graničnu policiju uspostavi po ugledu na najrazvijenije zemlje Evrope, da naši kapaciteti budu takvi da Srbija može da se pohvali da je jedna od država koja nije članica EU, a koja ima najviše moguće standarde granične policije", istakao je Stefanović.\nPinter je pohvalio saradnju srpske i mađarske policije i podsetio da 20 mađarskih policajaca od januara pomaže srpskim kolegama u suzbijanju iregularnih migracija na makedonsko-srpskoj granici.\n"Mi ćemo se svakako truditi da poboljšamo zajedničke patrole i da ih proširimo i na reku Tisu", rekao je Pinter i ocenio da granični prelaz Rabe–Kubekhaz, otvoren oktobra prošle godine, savršeno funkcioniše, navodi se u saopštenju MUP-a.\nZoran Radojičić: Brinite o svom zdravlju i zdravlju drugih ljudi\nAko sumnjate da ste zaraženi pozovite OVAJ BROJ: Na korona virus testirano 20 osoba u…\nIgraj u Mozzartu, gledaj FEST i pomozi deci: Velika humanitarna akcija za pomoć…\nMinistarstvo zdravlja: Lek eutiroks u apotekama\nLjajić: Nema potrebe za histerijom, ni za stvaranjem kućnih zaliha hrane\nStalno se opijali, živeli od socijalne pomoći i prosjačenja: Ko su…\nBoravili u Italiji i Kini: 18 Vranjanaca pod zdravstvenim nadzorom…\nSNIMAK hapšenja za pokušaj ubistva Snajpera: Postavili eksploziv pod…\nAko sumnjate da ste zaraženi pozovite OVAJ BROJ: Na korona virus…\nIgraj u Mozzartu, gledaj FEST i pomozi deci: Velika humanitarna akcija…\nĐodu ispratili uz SUZE i SMEH: Oproštaj od voljenog naturščika iz…\nLjajić: Nema potrebe za histerijom, ni za stvaranjem kućnih zaliha…


Kosovo reklame plaća 700 hiljada evra - Marketing Mreža\nKosovo reklame plaća 700 hiljada evra\nPoluminutni spotovi kojima se Kosovo predstavlja kao atraktivno mesto za strane investicije biće emitovani na televizijama CCN i BBC, piše danas Koha Ditore.\nUgovor sa CNN je vredan 400.000 evra, a sa BBC 300.000 evra. U jednom spotu se navode razlozi za ulaganje na Kosovu, a u drugom se predstavlja sedam primarnih područja za investiranje.\nKosovska vlada je i prošle godine uložila milion evra u kampanju usmerenu ka poboljšavanju međunarodnog ugleda Kosova, što bi, kako smatraju u Prištini, trebalo da donese političku korist, ali i privuče strane ulagače. Spot je umalo da je izazvao skandal, jer nije primećeno da je umesto natpisa „newborn“ (novorođeni) greškom stavljeno „newporn“ (novi porno).


Stefanović ambasadoru Britanije: Ko su ti kriminalci političari na Kosovu? | Ekspres.net\nStefanović ambasadoru Britanije: Ko su ti kriminalci političari na Kosovu?\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović pozvao je danas ambasadora Velika Britanije na Kosovu da kaže ko su kriminalci za koje\n"Voleo bih da čujemo ko su ti kriminalci, jer su nas ubeđivali da su to divni ljudi, da nema kriminala na Kosovu. A onda kažu - nemojte da glasate za kriminalce", rekao je Stefanović i dodao da je reč o političarima iz albanskog naroda.\nStefanović je rekao da bi Srbija želela da da čuje ko su ti kriminalci, "jer kada raspiše poternice da se ekspresno hapse na njih nema odgovora, a svi znamo kakva su krivična dela počinjena od strane svih tih ljudi do Haradinaja do Tačija".\n[caption id="attachment_222613" align="alignnone" width="675"] EPA-EFE/VALDRIN XHEMAJ[/caption]\n"Bilo bi korisno da čujemo od ambasadora, iako inače nisam pristalica da se ambasadori mešaju u politiku jer to nije njihov posao... I da kaže da li poseduje dokaze, jer bi bilo korisno da se podele sa međunarodnim tribunalom i pravosuđem", kazao je Stefanović.\nOdlazeći britanski ambasador u Prištini Rori O Konel pozvao je građane Kosova da na predstojećim prevremenim parlamentarnim izborima ne podrže političare "koji su krali i činili kriminalna dela", a daju patriotske izjave.\nnebojša stefanović kriminalci na Kosovu o konel


Plenkovićeva saradnica u kabinetu predsednice EK\nTanjug 15. juna 2022. 15:51\nZAGREB – Jedna od najbližih saradnica hrvatskog premijera Andreja Plenkovića, Tena Mišetić, razrešena je na današnjoj sednici vlade, na lični zahtev, radi prelaska na rad u Evropsku komisiju, što je u delu hrvatskih medija protumačeno kao „jačanje Hrvatske“ u evropskim institucijama.\nMišetić će raditi u kabinetu predsednice Evropske komisije Ursule fon der Lajen, preneli su mediji.\nNju će na mestu zamenice šefa kabineta predsednika vlade zameniti dosadašnji savetnik Tomislav Leko.\nMišetić je u vladi bila poslednjih gotovo šest godina, a iz vlade ističu da je dala velik doprinos funkcioniranju i organiziranju njezinog rada, pripremama sednica, sprovođenju javnih politika i koordinaciji rada resora.\nHrvatski portal Index podseća da je Mišetić bila povezivanja sa „aferom Vetroelektrane“, odnosno sama Josipa Rimac ju je povevzala sa tom aferom u tajno snimljenom razgovoru sa Ružicom Najvro iz Ministarstva poljoprivrede.\nJosipa Rimac je, inače, bivša državna sekretarka u ministarstvu uprave, visoka funkcionerka HDZ-a i načelnica Knina, protiv koje se vodi više postupaka zbog korupcije i zloupotrebe položaja.


VIDEO: Mladi barski muzičar, Savo Perović, poklonio svom gradu koncert za Uskrs\nAutor:\tVesna Šoškić, kamera i montaža Adi Karađuzović 30.04.2021, 17:43 Društvo\nSavo Perović, mladi muzički umjetnik iz Bara, snimio je, uz podršku Kulturnog centra i Turističke organizacije, koncert u Dvorcu kralja Nikole, koji povodom Uskrsa, poklanja svom gradu.\nUz pratnju na klaviru Milivoja Bometa, publika će biti u prilici da čuje neke od kultnih pjesama osamdesetih godina prošlog vijeka, ali i nekoliko popularnih, savremenih numera.\nKoncert će biti emitovan u nedjelju, u 21 sat, na lokalnoj televiziji Korona, portalu Bar info i njegovom you tube kanalu.\nSavo Perović je mladi muzički umjetnik iz Bara koji je poslednjih godina živio u Beogradu. Vratio se svom gradu, i za Uskrs mu poklonja koncert koji je snimio u Dvorcu kralja Nikole.\nSklonost ka muzici pokazao je još u ranom djetinjstvu, ali ga je šira javnost upoznala tek 2010. godine, kao jednog od učesnika šou programa ” Zvezde Granda”, koji otkriva i afirmiše talentovane pjevače.\n“Poslednju deceniju sam živio i radio u Srbiji, a sada sam se vratio u Bar. Želio sam da svom gradu i državi , svim ljudima koji me podržavaju, poklonim jedan, mislim, lijep koncert, upravo uoči praznika, i u ovom teškom vremenu, opterećenom koronavirusom i krizom. Svi smo željni muzike i nekih lijepih, opuštajućih trenutaka. Nadam se da će uživati uz prelijepu muziku, neko vino i raznolik repertoar”, kazao je za Radio Bar i Bar info Savo Perović, koji je objasnio da koncert traje nešto više od četrdeset minuta.\nUz pratnju na klaviru Milivoja Bometa, publika će moći da čuje pjesme Olivera Mandića, Al Dina, Bijelog dugmeta, Dina Merlina i drugih, ali i obrade nekih novokomponovanih numera.\n“Milivoje Bometa je radio aranžmane, potrudili smo se da sve kultivišemo i dobijemo prijatan zvuk kako bi naši slušaoci i gledaoci zaista uživali. Podršku nam je pružio Kulturni centar Bar i Turistička organizacija, koja nam je ustupila atraktivan video materijal, te će biti lijepo i za oči i za uši”, obećava Savo Perović.\nUskrs Kulturni centar koncert Turistička organizacija Bar Savo Perović


Spas u franšizingu - Franchising.rs - franšiza, preduzetništvo\nPostavljanje rekorda za Guinnissa organizira se u FitCurves klubu u mađarskom gradu Gödöllő. Tijekom 50 sati neprekidnog treninga izmijenit će se više od tisuću žena.\nMcDonald’s planira da dodatno „prevede“ u franšizing 3.500 svojih restorana širom sveta.\nKako je prethodnih meseci najavljivano, a početkom ovog i konačno obelodanjeno, McDonald's je usvojio plan koji bi trebalo da reši gorući problem kompanije – konstantni pad prodaje i profita, naročito na matičnom tržištu. Ključna strategija, prema zvaničnom saopštenju, biće refranšizing. Praktično, to znači da će McDonald's ići na povećanje broja restorana koji posluju pod franšizom. Zanimljivo je da, u ovom trenutku, već 81 posto McDonald's-ovih restorana vode primaoci franšize. Prema najnovijem planu, pak, do kraja 2018. taj udeo bi trebalo da se poveća do 90 posto.\n– Nijedan biznis niti brend nemaju bogomdano pravo na uspeh, a stvarnost je da su naši rezultati u poslednje vreme bili vrlo slabi. Cifre ne lažu... – izjavio je novi izvršni direktor McDonald's-a Stiv Isterbruk, predstavljajući novu strategiju razvoja. – Za nas je moć franšizinga oslobađajuća i neverovatno važna za dalje poslovanje – dodao je Isterbruk.\nTako će u naredne tri godine 3.500 lokacija, kojima sada upravlja kompanija, preći u ruke primalaca franšize. Prema procenama, „prevođenje“ dodatnog broja restorana u franšizing trebalo bi da pomogne kompaniji da ostvari oko 300 miliona dolara uštede na opštim i administrativnim troškovima poslovanja, budući da veliki deo investicija u lokale i zaposlene prelazi na račun primaoca franšize.\nInače, dodatni ili potpuni franšizing nije nepoznata strategija, naročito među velikim lancima brze hrane koji se bore sa istim problemom. Osim smanjenja troškova poslovanja, lanci na ovaj način računaju i na brz priliv gotovog novca – od prodaje franšize i naplaćivanja redovne franšizne naknade.\nJedan od finansijski najuspešnijih primera je svakako potez Burger Kinga koji je početkom 2014. okončao prevođenje skoro svih svojih restorana u franšizing. U poređenju sa stanjem iz prethodne, 2013. godine, neto profit Burger Kinga porastao je 99 posto. U ovom trenutku, Burger King ne mora da proda nijedan restoran, posluje vrlo dobro, što potvrđuje i podatak da je prodaja u prvom kvartalu 2015. bila veća 4,6 posto.\nRefranšizing bi svakako mogao da bude dobar način da McDonald's obezbedi priliv kapitala u svoju kasu. U američkim medijima, međutim, ubrzo posle zvaničnog saopštenja, javile su se i prve sumnje – najviše zbog toga što primaoci McDonald's-ove franšize u Americi i nisu preterano zadovoljni odnosom sa kompanijom. Kako se može zaključiti iz pisanja američkih medija, proces refranšizinga na matičnom tržištu ići se verovatno mnogo teže nego što se u McDonald's-u nadaju.


27.03.2017 u 14:43\nKrvavi obračun na kruševačkom Trgu kosturnica\nKruševac – Kruševački Trg Kosturnica, koji se nalazi u užem centru grada, bio je u nedelju veče mesto vatrenog napada na pedesetogodišnjeg B. S. Po svemu sudeći, u pitanju je krvavi obračun između kriminalnih grupa, odranije poznatih policiji, u kojoj je B. S. teško ranjen i to nekoliko minuta pre 18 sati na veoma prometnom mestu. U Policijskoj upravi danas su nam potvrdili da je nešto pre osamnaest sati došlo do vatrenog napada na B. S. koji se nalazio u svom džipu u blizini kontejnera na Trgu kosturnica. B. S. je sa više hitaca pogođen u vrat. Potom je prebačen u Opštu bolnicu u Kruševcu, odakle je, posle prve pomoći, odvežen na Neurohirurško odeljenje Kliničkog centra u Nišu. Prema saznanjima iz pouzdanih izvora, stanje teško povređenog se malo poboljšalo. U Kliničkom centru u Nišu su nam\n23.03.2017 u 15:00\nGradi se vodosistem za sela Rasinskog okruga\nKruševac – Podizanje svesti o značaju vode za sadašnjost i budućnost čovečanstva, naročito mladih, bila je ključna poruka sa priredbe kruševačkih predškolaca povodom obeležavanja Svetskog dana voda, 22. marta, na Trgu kosovskih junaka. Povodom tog praznika, Javno komunalno preduzeće „Vodovod” započelo je radove na izgradnji prvog dela vodosistema, za najsevernija sela grada Kruševca, preko Zapadne Morave, na obodu Šumadije, koja će do kraja godine dobiti zdravu pijaću voda sa regionalnog sistema, koji se nalazi pored jezera Ćelije na reci Rasini.\n19.03.2017 u 21:56\nPrištinski mediji preneli su večeras da je autobus prevoznika „Bici com” sa Kosmeta pogođen flašom dok je prolazio kroz Kruševac, prenosi RTS. Mediji su, pozivajući se na vlasnika autobuske firme, naveli da je na autobusu oštećeno vetrobransko staklo, zbog kojeg dalje putovanje nije bilo moguće. Incident se dogodio oko 10 sati i prijavljen je policiji, rekao je Bedžet Bici, vlasnik firme, dodajući da je njegova firma poslala drugi autobus koji će putnike odvesti do predviđene destinacije. Bici tvrdi da se sličan incident dogodio i pre devet dana na istoj relaciji, ali da je u tom slučaju autobus nastavio dalje, jer polomljeno staklo nije ometalo kretanje. Kosovski ministar spoljnih poslova Enver Hodžaj napisao je na svom Tviter nalogu da osuđuje incident. (Tanjug)\n23.02.2017 u 20:30\nDok bivši radnici „Župe” protestuju, povereniku stečajnog upravnika – nagrada\nKruševac – Oko dve stotine nekadašnjih radnika Hemijske industrije „Župa”, pojačani kolegama iz „14. oktobra”, protestovalo je ispred zgrade Skupštine grada zbog nemogućnosti da iz stečajne mase naplate zarade, za koje imaju i pravosnažne sudske presude. Poverenik stečajnog upravnika (koga je imenovala Agencija za licenciranje stečajnih upravnika) uspešno je prodao „Župu” krajem prošle godine beogradskom preduzeću „Eukom” za 316,2 miliona dinara (oko 2,5 miliona evra) i za to dobio zakonsku nagradu od 3,5 miliona dinara, što izaziva ogorčenje nekadašnjih radnika, ali i Samostalnog sindikata u Kruševcu. U Samostalnom sindikatu su, inače, ocenili da je prodajna cena korektna u poređenju sa prvom iz 2005. godine (koja je potom poništena) za 3,8 miliona evra, jer je to preduzeće tada bilo\n11.02.2017 u 20:02\nKarlovih pola veka stvaralaštva\nU Kulturnom centru u Kruševcu održano je umetničko veče pod nazivom „Karlo i prijatelji – pola veka našeg čoveka”, kojim je obeleženo pedeset godina stvaralaštva Dragutina Minića Karla. Mladi glumci, članovi Dramskog studija iz Kruševca, govorili su delove iz Minićevih monodrama, putopisa, satiričnih priča i zbirki aforizama, a o njemu su govorili: Jelena Protić Petronijević, Lidija Užarević, Nenad Vučetić, Jelena Đorđević, Gordana Vlahović i Aleksandar Čotrić. – Satiru sam počeo da pišem u samoodbrani, a nadležni neka odluče da li je prekoračujem – rekao je Minić pred brojnom publikom. – Odrastao sam u Kruševcu, na ušću Rasine u Zapadnu Moravu, a detinjstvo mi je bilo kao da ga je pisao Mark Tven. Onako tomsojerovski i zato pišem knjigu koja će biti objavljena ove godine i zvaće se\n11.02.2017 u 19:46\nZlatna kaciga Raduloviću\nKruševac – Za predstojeći, 25. Međunarodni festival humora i satire „Zlatna kaciga”, koji se završava 1. aprila ove godine, na Dan šale, već se znaju imena pobednika u oblasti karikature, priče i aforizma. Na zadatu temu konkursa pod nazivom „Migracije” pristigli su radovi 224 autora iz 36 zemalja, što je izuzetan uspeh festivala, rekao je mr Miroslav Smiljković, direktor Kulturnog centra Kruševac, objavljujući odluku stručnog žirija. Dobitnici najznačajnijih priznanja, pod nazivom „Zlatna kaciga” su: Špiro Radulović iz Beograda, za karikaturu, Veselin Milićević iz Vrbasa za priču (za rad „Seobe Perka Mušova”), Dejana Dimitrijević iz Beograda za pesmu („Mučenici”) i Miladin Berić iz Banjaluke za aforizam („Jednim migrantima je cilj Evropa, a drugima meta”). Odluku su obrazložili\n02.02.2017 u 10:05\nKruševac – Višegodišnje dokazivanje lokalne vlasti da i Kruševac ima realne potrebe za osnivanjem Poljoprivrednog fakulteta uspešno je okončano. Vlada Srbije je dala zeleno svetlo da grad dobije prvi državni fakultet. Gradonačelnik Kruševca Dragi Nestorović tim povodom kaže i da je to dobra vest za sve građane, a posebno za one čije su mogućnosti skromne za školovanje dece u većim gradovima, odnosno univerzitetskim centrima. – Kruševac ima realne potrebe za osnivanjem Poljoprivrednog fakulteta i sve su ankete pokazale da ima dovoljno zainteresovanih mladih ljudi. Mi smo kao lokalna samouprava renovirali zgradu Narodnog univerziteta za te potrebe, a predstoji nam da u naredna dva meseca Skupštine grada donese odgovarajuće odluke i da nabavimo potrebnu opremu, kako bi fakultet mogao već\n17.01.2017 u 17:20\nNekadašnji radnici „Župe” traže neisplaćene zarade\nKruševac – Stotinak nekadašnjih radnika Hemijske industrije „Župa”, na današnjem skupu u Veću Samostalnog sindikata Kruševac, zatražilo je isplatu zarada koje im to preduzeće duguje. Kako se čulo na skupu, 360 radnika nije naplatilo potraživanja i to u iznosu od četiri stotine hiljada do dva miliona dinara, a članovi Inicijativnog odbora za naplatu potraživanja nisu mogli da dobiju tačne podatke od poverenika stečajnog upravnika Sonje Veselinović. Radnici se, kao poverioci, nalaze tek u trećem stečajnom redu, sa „ostalim” poveriocima (u prvi red zakonodavac je svrstao troškove stečaja, a u drugi hipotekarne poverioce). Nekadašnji radnici smatraju da ima načina da se iz mase sredstava, dobijenih prodajom „Župe” beogradskom preduzeću „Eukom” (22. decembra 2016), može naplatiti oko\n03.01.2017 u 20:05\nŽivot sa dlakavcima\nKruševac – Zbrinjavanje životinja započela je još u prvom razredu osnovne škole, na neobičan i sebi svojstven način. Danas, 28 godina kasnije, svrstala se među najveće borce za prava životinja u Srbiji. Za uzvrat, brinući se o napuštenim i povređenim kućnim ljubimcima, kao predsednik „Orpaka”, kruševačke organizacije za zaštitu i prava životinja, zaljubila se u doktora veterine, koji joj je postao odani suprug i snažni oslonac u ostvarivanju projekata za lepši život voljenih četvoronožaca. To je Lela Bucek, viši referent za radno-pravne odnose u Gradskoj upravi i predsednica „Orpaka”, organizacije koja je odlazeće, 2016. godine, zabeležila jednu deceniju uspešnog rada. Počeli su 2006. uz pomoć direktora Veterinarske stanice – Kruševac dr Dragana Janjića, istaknutog međunarodnog kinologa, koji im


Kratko uputstvo za političko - informaciono ratovanje - Dijalog.net\nNaslovna IT Bezbednost na internetu Kratko uputstvo za političko – informaciono ratovanje\nBeograd, 02. avgust 2017. (lab.rs) – Na samom početku kampanje za vanredne parlamentarne izbore 2014. godine, građani Srbije su zahvaljujući kamerama javnog servisa gledali akciju spašavanja ljudi iz snežne oluje kraj vojvođanskog mesta Feketić.\nMože se reći da je time u Srbiji započeta era neprekidnog spektakla, društvenog odnosa među ljudima posredovanog slikama.\nMeđutim, daleko veću pažnju javnosti privukao je nagli nestanak video-parodije nazvane “Supermen u Feketiću” sa Jutjuba, koja prikazuje tadašnjeg prvog potpredsednika Vlade Aleksandra Vučića kako spašava zavejano dete, uz dodate šaljive titlove koji su aludirali da je sve nameštena predstava za televizijske kamere.\nAfera “Feketić” predstavlja prvi u nizu incidenata sa algoritamskim upravljanjem sadržajem na Jutjubu, čiji je glavni vinovnik do tada nepoznata kompanija KVZ Music. Od brisanja parodije iz Feketića do blokiranja snimka prenosa predizbornog skupa Saše Jankovića, kompanija KVZ je ta koja se pojavljuje u velikom broju slučajeva automatizovanog uklanjanja sadržaja sa Jutjuba.\nElem, ni posle više od 3 godine od kada je SHARE Fondacija podnela krivičnu prijavu zbog afere “Feketić” i uklanjanja video-parodije, ovaj slučaj nije dobio pravni epilog. Ujedno, nestanak “Supermena” bio je prvi veći slučaj povrede digitalnih prava i sloboda u Srbiji povodom koga je stručni tim SHARE Fondacije reagovao.\nTekst u celosti možete pročitati na sajtu SHARE fondacije.\nPrethodno Pens: SAD trajno privržene zemljama Zapadnog Balkana\nSledeće DS okupirana programom za Beograd a ne izbornim kolonama\nTop Tags konkurs ljudska prava Srbija i Evropska unija Društvo Evropska unija vladavina prava Evropska komisija mladi evropske integracije lokalna samouprava Vlada Republike Srbije istraživanje mediji OCD Civilno društvo


Vučić: BiH i Makedonija žele saobraćajnu vezu sa Beogradom | Visokoin.com\nVučić: BiH i Makedonija žele saobraćajnu vezu sa Beogradom\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić rekao je da Kina sprema finansijske modele za realizaciju dogovorenih infrastrukturnih projekata u Srbiji, o kojima je razgovarano tokom susreta sa kineskim predstavnicima, te naveo da su se na sastancima u Rigi prvi put mogle čuti i izjave zvaničnika iz BiH i Makedonije o izgradnji pojedinih dionica.\n“Iako nismo imali konsultacije, predsjedavajući Saveta ministara BiH pominjao je vezu Sarajevo-Beograd-Budimpešta-centrala Evropa. Čuli ste i da naši prijatelji iz Makedonije insistiraju na vezi Beograd-Skoplje-Solun. Sve više stvari se vrti oko Beograda, tako da Srbija postaje veoma važna i rezultati su tu”, naglasio je Vučić.\nVučić je rekao novinarima u Rigi, gdje učestvuje na Petom samitu šefova vlada Kine i zemalja centralne i istočne Evrope, da je danas sa premijerom Albanije Edijem Ramom razgovarao o situaciji na zapadnom Balkanu i Evropi i postojanju, odnosno nepostojanju želje za daljim proširenjem EU, prenose beogradski mediji.\n“Razgovarali smo o tome kako da u tome nađemo svoje interese, šta da činimo i kako da unapređujemo bilateralne odnose Srbije i Albanije, odnosno Srba i Albanaca”, naveo je Vučić.\nSrbija će zatražiti pomoć kineske “Eksim” banke u finansiranju dijela auto-puta Surčin-Obrenovac i pruge Beograd-Budimpešta, rečeno je u Rigi gdje se danas završava samit “16 plus jedan”.


Aktvisti SNS posetili udruženje penzionera i invalida rada u Plandištu - eVršac\nAktivisti i funkcioneri Opštinskog odbora Srpske napredne stranke Plandište posetili su udruženje penzionera i invalida rada u Plandištu i Hajdučici. Tom prilikom udruženju su uručili prigodne poklone u vidu televizora, pikada i garnitura šaha.\nPre svega volela bih da se zahvalim predsedniku OO SNS Plandište Jovanu Repcu, njegovim saradnicima i mladim aktivistima na današnjoj poseti i ovim prigodnim poklonima. Zahvaljujući njihovoj dobroj volji i požrtvovanosti uspeli smo da opremimo naše prostorije, da ih uredimo i omogućimo našim penzionerima jedan divan prostor za okupljanje i druženje. Ovakvim gestom pokazali su da čak i malim znacima pažnje brinu o nama. Saradnja sa našim funkcionerima je veoma dobra i jako mi je drago što su oni tu da nam pomognu kad god nam nešto zatreba i na tome im veliko hvala, izjavila je predstavnica udruženja penzionera Plandište, Slavica Cvetićanin.\nVeliko mi je zadovoljstvo što kao predstavnici OO SNS Plandište možemo da pomognemo našim starijim sugrađanima i zahvaljujući aktivistima opštinskog odbora uspeli smo da uredimo prostorije Doma penzinera u Plandištu i Hajdučici. Pored ovog malog znaka pažnje, u vidu televizora i pikada, naši aktivisti su svojim radom i angažovanjem okrečili prostorije, postavili sanitarije i postavili laminat. Ovim gestom želimo da pokažemo da se sa malo truda i rada mogu napraviti velike stvari, a uređenje ovih dotrajalih prostorija u Plandištu i Hajdučici je velika stvar za naše sugrađane. U naselju Hajdučica je zahvaljujući aktivistima OO SNS Plandište osposobljena prostorija i otvoren Dom za penzionere nakon više od deset godina, izjavio je predsednik OO SNS Plandište Jovan Repac.


Saopštenja 2016 - April\n18.04.2016. godine - Proljećni sastanci MMF – SB\n12.04.2016. godine - Otvorena izložba dokumenata Crnogorska banka 1906 – 1918. godine\n11.04.2016. godine - Dodijeljene desete Godišnje nagrade CBCG\n08.04.2016. godine - Sastanak guvernera CBCG i izvršnog direktora Belgijsko-holandske konstituence u MMF-u\n08.04.2016. godine - Otvaranje izložbe dokumenata ,,Crnogorska banka 1906 – 1918''\n07.04.2016. godine - Održana 85. sjednica Savjeta CBCG\n06.04.2016. godine - Počela Radionica za izradu nacionalne strategije za finansijsku edukaciju\n04.04.2016. godine - SFS: Finansijski sistem stabilan\n01.04.2016. godine - Guverner Dakić na regionalnom susretu guvernera u Rovinju\nPodgorica, 18.04.2016. godine\nProljećni sastanci MMF – SB\nDelegacija CBCG, koju predvodi guverner CBCG Milojica Dakić, učestvuje na proljećnom zasijedanju Međunarodnog monetarnog fonda i Svjetske banke. Tokom zasijedanja, Delegacija se susrela s visokim predstavnicima MMF‐a i Svjetske banke: Min Zuom − zamjenikom direktora MMF‐a, Sirilom Mulerom − potpredsjednikom Svjetske banke za region Evrope i centralne Azije, Ellen Goldstein − direktorkom Svjetske banke za Crnu Goru, Tomasom Telmom − direktorom IFC‐a za Evropu, potpredsjednicom MIGA‐e Karin Finkelston, Polom Tomsenom − direktorom MMF‐a za Evropu, kao i drugim visokim zvaničnicima.\nNa sastanku sa Min Zuom razmotrene su mogućnosti za pružanjem tehničke pomoći Crnoj Gori u domenu nadgledanja platnih sistema, stvaranja okvira za implemenatciju makroprudencione politike, kao i za implementaciju standarda Bazela III. Izraženo je obostrano zadovoljstvo završetkom FSAP programa i konstatovano je da će njegova implementacija unaprijediti finansijsku stabilnost Crne Gore.\nNa sastanku sa Sirilom Mulerom, potpredsjednikom Svjetske banke, razgovarano je o prioritetima novog Partnerskog okvira Svjetske banke sa Crnom Gorom za period 2016 – 2020. Zajednički je dogovoreno da osnovni pravci buduće saradnje treba da budu usmjereni na: povećanje otpornosti Crne Gore na šokove, smanjenje nezaposlenosti i neaktivnost i razvoj privatnog sektora.\nU razgovoru s direktorom IFC‐a za Evropu Tomasom Telmom naglašene su oblasti buduće saradnje u podršci investicija privatnog sektora, naročito u oblastima održivog turizma, infrastrukture i projekata agrobiznisa koji su u vezi s turizmom, kao i u poboljšanju pristupa finansijskim sredstvima za mikro, mala i srednja preduzeća. Telma je obavijestio delegaciju Crne Gore da za Novi partnerski okvir IFC planira investicije u Crnoj Gori u rasponu od 40 do 80 miliona USD.\nU razgovoru sa potpredsjednicom MIGA-e Karin Finkelston razmotrene su mogućnosti odobravanja potencijalnih garancija MIGA za sredstva Investiciono - razvojnog fonda, usmjerena na poboljšanje pristupa finansijskim sredstvima malom i srednjem biznisu.\nNa sastanku sa Polom Tomsenom - direktorom MMF-a za Evropu razmotrena je ekonomska situacija u Crnoj Gori. Guverener CBCG Milojica Dakić je istakao da je bankarski sistem Crne Gore likvidan i solventan, a da su loši krediti prepolovljeni u odnosu na istorijski maksimum i konstatovao je da oni više nisu sistemski, već individualni problem.\nPodgorica, 12.04.2016. godine\nPovodom 11. aprila, Dana Centralne banke Crne Gore, u Muzeju novca svečano je otvorena izložba dokumenata Crnogorska banka 1906-1918. godine. Na isti datum obilježena je i 110. godišnjica početka rada Crnogorske banke, kao i 110. godišnjica kovanja prvog crnogorskog državnog novca, koji je izložen u stalnoj postavci Muzeja.\n,,Zahvaljujući djelimično sačuvanoj, ali nesređenoj arhivskoj građi fonda Crnogorske banke i njenih filijala, koja se čuva u Državnom arhivu Crne Gore na Cetinju, fondovima Arhivskog odjeljenja Narodnog muzeja Crne Gore i Centralnoj narodnoj biblioteci, izložen je mozaik sastavljen od snimaka dokumenata koji, na sebi svojstven način, govore o svakodnevnom radu Banke’’ rekao je izvršni direktor CBCG Radoica Luburić na otvaranju izložbe.\nZbog obilja raznovrsne i zanimljive arhivske građe iz okvira poslovanja Banke u sklopu više društvenih uređenja, izložba će biti realizovana u dva izložbena segmenta. Prvi, koji je trenutno izložen u Muzeju novca, obuhvata rad Banke u periodu 1906-1918, dok će drugi biti naknadno realizovan i odnosiće se na perod 1919-1946, kada je Crnogorska banka likvidirana Rješenjem Ministarstva finansija FNRJ.\nSvi zainteresovani mogu posjetiti izložbu dokumenata Crnogorska banka 1906 – 1918. godine svakog radnog dana od 09 – 15h.\nPodgorica, 11.04.2016. godine\nDodijeljene desete Godišnje nagrade CBCG\nPovodom Dana Centralne banke Crne Gore, 11. aprila, upriličena je svečana dodjela Godišnje nagrade Centralne banke Crne Gore za 2016. godinu. Odlukom stručne komisije koju su činili istaknuti profesori univerziteta i eksperti Centralne banke, dodijeljene su nagrade za najbolji diplomski, magistarski i dva doktorska rada. Nagrade je uručio izvršni direktor Centralne banke Crne Gore Radoica Luburić.\nNagradu za najbolji diplomski rad dobio je Vukan Lakić za rad na temu Analiza poslovanja investicione banke, odbranjen na Ekonomskom fakultetu Univerziteta Crne Gore.\nNagradu za najbolji magistarski rad dobio je Nebojša Žugić za rad Mogući benefiti crnogorskog bankarstva primjenom strategije CRM (upravljanje odnosima sa klijentima) u internet bankarstvu, odbranjen na Ekonomskom fakultetu, Studije menadžmenta, Univerziteta Crne Gore.\nU kategoriji najboljeg doktorskog rada Godišnju nagradu ravnopravno dijele Julija Cerović za rad Ekonometrijsko modeliranje rizika na osnovu teorije ekstremnih vrijednosti uz višedimenzionalno uopštenje: primjena na Crnu Goru i Tamara Backović Vulić za rad Ekonometrijsko istraživanje volatilnosti tržista kapitala Crne Gore. Oba rada su odbranjena na Ekonomskom fakultetu Univerziteta Crne Gore.\nGodišnja nagrada CBCG je ustanovljena 2007. godine sa ciljem stimulisanja razvoja naučne misli i afirmacije mladog stručnog kadra u Crnoj Gori, a sastoji se od plakete i novčanog iznosa od 2.000 EUR za najbolji diplomski, 3.000 EUR za najbolji magistarski i 4.000 EUR za najbolji doktorski rad.\nPodgorica, 08.04.2016. godine\nSastanak guvernera CBCG i izvršnog direktora Belgijsko-holandske konstituence u MMF-u\nGuverner CBCG i guverner Crne Gore u Međunarodnom monetarnom fondu Milojica Dakić sa saradnicima primio je danas izvršnog direktora Belgijsko-holandske konstituence u MMF-u Mennoa Snela, koji boravi u zvaničnoj posjeti Crnoj Gori.\nNa sastanku su razmijenjena mišljenja o zaključcima konsultacija Crne Gore sa MMF-om po članu IV Statuta Fonda - redovnoj Misiji MMF-a koja najmanje jednom godišnje u zemlji članici prikuplja aktuelne informacije o stanju ekonomije, izgledima i politikama, kao i Programa procjene finansijskog sektora koji su stručnjaci Fonda i Svjetske banke za Crnu Goru sproveli prošle godine. Takođe, razmotreni su i predlozi za eventualnu tehničku pomoć MMF-a Crnoj Gori o kojima će se detaljnije diskutovati za vrijeme predstojećih Proljećnih sastanaka MMF-a i Svjetske banke u Vašingtonu od 15-17. aprila.\nBelgijsko-holandska konstituenca, kojom rukovodi Snel, u Fondu je primjer evropske i međunarodne saradnje otvorenih razvijenih i ekonomija u razvoju koje pokazuju snažan interes za globalnu stabilnost. Snel u Izvršnom odboru MMF-a, koji čine 24 izvršna direktora zadužena za svakodnevno upravljanje Fondom, predstavlja i zastupa interese Crne Gore, Holandije, Jermenije, Belgije, Bosne i Hercegovine, Bugarske, Hrvatske, Kipra, Gruzije, Izraela, Luksemburga, BJR Makedonije, Moldavije, Rumunije i Ukrajine.\nOtvaranje izložbe dokumenata ,,Crnogorska banka 1906 – 1918''\nPovodom Dana Centralne banke Crne Gore, u Muzeju novca na Cetinju, u ponedjeljak 11. aprila sa početkom u 18h, biće otvorena izložba dokumenata ,,Crnogorska banka 1906 – 1918’’.\nAutori izložbe su zaposleni u Muzeju novca CBCG, a izložbu će otvoriti Izvršni direktor CBCG Radoica Luburić.\nPodgorica, 07.04.2016. godine\nOdržana 85. sjednica Savjeta CBCG\nSavjet Centralne banke Crne Gore održao je danas 85. sjednicu kojom je predsjedavao guverner Milojica Dakić.\nSavjet je usvojio Godišnji izvještaj o radu Centralne banke Crne Gore u 2015. godini, Izvještaj o stabilnosti finansijskog sistema u 2015. godini i Izvještaj o stabilnosti cijena za 2015. godinu.\nU Godišnjem izvještaju o radu Centralne banke Crne Gore u 2015. godini konstatovano je da je 2015. godinu obilježio zadovoljavajući ekonomski rast, kroz intenziviranje aktivnosti u gotovo svim sektorima privrede. Prema preliminarnim podacima Monstata, crnogorska ekonomija ostvarila je realnu stopu rasta od 3,2% u 2015. godini. Evidentan je rast ukupne industrijske proizvodnje, broja turista, te rast u građevinarstvu, šumarstvu, trgovini i saobraćaju u odnosu na stope iz 2014. godine. Likvidnost realnog sektora je djelimično poboljšana, a tendencije iz međunarodnog okruženja nijesu imale stabilan trend uticaja na crnogorsku privredu tokom prethodne godine. Unaprijeđena je stabilnost finansijskog i bankarskog sektora uz evidentan pad ranjivosti iz oblasti kreditnog rizika banaka. Povećano interesovanje investitora materijalizovano je kroz otvaranje dvije banke i jedne mikrokreditne institucije. Konstatovano je da će izazovi dolaziti iz fiskalne sfere kroz rast deficita i nivoa javnog duga. Navedene tendencije su obilježile izvještajnu godinu i potvrdile da je oporavak privrede, nakon krize, i dalje u toku i da su neophodne mjere strukturnih reformi i promjene modela rasta u domaćem ambijentu kako bi se osnažili domaći kapaciteti privrede, unaprijedila konkurentnost i podstakli potencijali rasta.\nOcijenjeno je da su aktivnosti Centralne banke u prethodnoj godini bile usmjerene na očuvanje stabilnosti finansijskog sistema kroz podsticanje i održavanje zdravog bankarskog sistema i sigurnog i efikasnog platnog prometa. Shodno tome, ključne aktivnosti Centralne banke odnosile su se na preventivno supervizorsko djelovanje, stabilizaciju i jačanje bankarskog sektora i podsticanje zdrave konkurencije. U tom pravcu, očekivanja su da će povećani broj poslovnih subjekta u bankarskom sektoru dovesti do povećanja konkurentnosti, kvaliteta usluga i kreditne aktivnosti pod povoljnijim uslovima. Konstatovano je da su regulatorne aktivnosti Centralne banke u najvećoj mjeri bile determinisane pozicijom Crne Gore u procesu pregovara za pristupanje Evropskoj uniji. Savjet je ocijenio da se poslovanje Centralne banke zasnivalo na visokim standardima transparentnosti i principima društvene odgovornosti. CBCG je pozitivno poslovala i ostvarena je dobit od 1,17 miliona eura.\nU Izvještaju o stabilnosti finansijskog sistema u 2015. godini konstatovano je da se postojeći nivo rizika može ocijeniti kao umjeren. Istaknuto je da i dalje relativno visok nivo nekvalitetnih kredita, i pored značajnog smanjenja tokom prethodne godine, čini ranjivim bankarski sistem. Finansijski rezultat na nivou sistema je bio negativan, primarno zbog primjene Zakona o konverziji kredita u švajcarskim francima u eure, što se veoma negativno odrazilo na poslovanje jedne banke. Istovremeno, bankarski sektor je u 2015. godini bio izuzetno likvidan. Takođe, agregatni koeficijent solventnosti je bio značajno viši od zakonski propisanog. Istovremeno je došlo do rasta depozita, kreditne aktivnosti, bilansne sume i pada kamatnih stopa.\nU Izvještaju o stabilnosti cijena za 2015. godinu konstatovano je da su, nakon negativne inflacije u 2014. godini, godišnje stope inflacije u svim mjesecima 2015. godine imale pozitivan predznak. Ostvarena je godišnja stopa inflacije od 1,4%, što je u skladu sa projekcijom iz godišnjeg Izvještaja o stabilnosti cijena za prethodnu godinu. Kada je u pitanju region, pozitivne stope inflacije zabilježene su Srbiji (1,5%) i Albaniji (2%), a negativne u Makedoniji (-0,3%), Hrvatskoj (-0,3%), Sloveniji (-0,6%) i Bosni i Hercegovini (-1,3%). Anketa Centralne banke je pokazala da većina banaka i privrednika smatra da će se godišnja stopa inflacije u 2016. godini kretati između 1% i 1,5%. Prema ekspertskoj procjeni Centralne banke inflacija na kraju 2016. godine će biti u rasponu od 0,6% do 2,6%.\nPodgorica, 06.04.2016. godine\nCentralna banka Crne Gore, uz podršku Međunarodnog pokreta za finansijsku edukaciju djece i mladih, realizuje Radionicu za izradu nacionalne strategije za finansijsku edukaciju, koja je počela danas u Podgorici. Radionicu je otvorio Izvršni direktor CBCG Radoica Luburić.\n''Cilj ove značajne inicijative je okupljanje kreatora monetarne politike regiona, kao i finansijskih institucija i stručnjaka koji se bave pitanjima finansijske edukacije djece i mladih. Osim toga, veoma je važno i njihovo suočavanje sa aktuelnim iskušenjima i izazovima na polju izrade nacionalne strategije finansijske edukacije, kao i finansijskog uključivanja, zapošljavanja i preduzetništva'', rekao je direktor Luburić na otvaranju.\nTeme o kojima će biti riječi na trodnevnoj Radionici su međunarodna iskustva u razvoju i implementaciji nacionalnih strategija za finansijsku edukaciju, programi finansijske edukacije za djecu, mlade i društvo u cjelini, prioriteti obrazovnih programa u državama regiona, itd.\nPored predstavnika Centralne banke Crne Gore, Radionici pristustvuju predstavnici Ministarstva finansija, Ministarstva prosvjete, kao i oko dvadeset predstavnika centralnih banaka i finansijskih institucija iz regiona.\nPodgorica, 04.04.2016. godine\nSFS: Finansijski sistem stabilan\nTrideseta sjednica Savjeta za finansijsku stabilnost, kojoj su prisustvovali guverner Centralne banke Crne Gore, ministar finansija i predsjednik KHOV, održana je danas.\nNa današnjoj sjednici Savjeta razmatran je Izvještaj o radu Savjeta za 2015. godinu i Izvještaj FSAP misije MMF-a sa akcionim planom za implementaciju preporuka.\nU Izvještaju o radu je dat pregled aktivnosti rada Savjeta u 2015. godini. Analizirajući i ocjenjujući uticaj potencijalnih rizika iz makroekonomskog okruženja i unutar finansijskog sistema na stanje finansijske stabilnosti u Crnoj Gori, Savjet je zaključio da je sistem stabilan, a nivo sistemskog rizika umjeren. Takođe, zaključeno je da se mora voditi održiva ekonomska politika, koja se temelji na širenju rasta i oporavku privrede, kako bi se smanjili pritisci i ranjivosti koje mogu proisteći iz fiskalnog sektora.\nPotrebno je podsticati nove investicije i otvaranje potencijala rasta privrede kroz povećanje tekuće privredne aktivnosti i konkurentnosti. Savjet je istakao da bi se na ovaj način povećala zaposlenost, kapital efikasno koristio, a rizici i ranjivosti sistema smanjile. Povećanjem privredne aktivnosti i širenjem osnove privrednog rasta bi se obezbijedilo servisiranje postojećeg duga, privatnog i javnog, i ostvarila osnova za novi rast. Kratkoročno i srednjeročno, doprinos ostvarenju ovih ekonomskih ciljeva se može postići ubrzanom realizacijom planiranih i započetih projekata u prioritetnim granama privrede: turizmu, energetici, poljoprivredi i industriji. Takođe, snažniji uticaj na rast će imati i investicije u javnom sektoru, koje će kroz uticaj na ukupnu potrošnju i zaposlenost pozitivno uticati na sve komponente rasta. Neophodno je nastaviti sa konsolidacijom tekuće potrošnje, dominantno na rashodnoj strani i efikasnim sprovođenjem strukutrnih reformi u fiskalnom sektoru, kako bi se uticalo na stabilnost u tom sektoru. Na ovakav način, jačanjem realnog sektora i snaženjem održivosti privrednog rasta, obezbijediće se finansijska, odnosno makroekonomska stabilnost.\nKljučni izazovi u domenu stabilnosti sistema, u narednom periodu, odnose se na obezbjeđenje dvije komponente: političke stabilnosti i visoke stope ekonomskog rasta. Takođe, u domenu finansijske stabilnosti, očuvanje fiskalne stabilnosti, održivosti ove politike i upravljanje javnim dugom su prioriteti u narednom periodu. U realnom sektoru, ključni izazovi su nizak stepen konkurentnosti i diverzifikovanosti, i kao rezultat toga, visok nivo deficita tekućeg računa platnog bilansa, kao i još uvijek izražena nelikvidnost privrede. U finansijskom sistemu i dalje ostaju kao ključni izazovi smanjenje kamatnih stopa i nastavak tendencije opadanja loših kredita.\nSavjet je podržao aktivnosti na implementaciji preporuka proisteklih iz Izvještaja i nalaza FSAP 2015 misije za Crnu Goru. Ključne preporuke odnose se na pet oblasti: otpornost finanasijskog sistema, finansijsku sigurnonosnu mrežu, finansijski nadzor, rješavanje nekvalitetne aktive i agende za razvoj finansijskog sektora.\nPodgorica, 01.04.2016. godine\nGuverner Dakić na regionalnom susretu guvernera u Rovinju\nGuverner Centralne banke Crne Gore Milojica Dakić učestvuje na godišnjem susretu guvernera regiona koji se održava u Rovinju u Hrvatskoj.\nGodišnji susret guvernera centralnih banaka regiona okuplja guvernere, predstavnike komercijalnih banaka i finansijskog sektora. Cilj skupa je unapređenje saradnje finansijskih institucija, razmjena iskustava i razmatranje aktuelnih izazova u vezi sa ključnim oblastima finansijske stabilnosti.\nGlavne teme susreta usmjerene su na mjere protiv globalne krize u finansijskom sektoru, korišćenje sredstava centralnih banaka za podsticanje državnog rasta, uticaj FED‐a i ECB‐a na regionalnu i nacionalnu monetarnu politiku, podizanje uspješnosti poslovanja komercijalnih banaka, itd.\nPored guvernera CBCG, regionalnom susretu u Rovinju takođe prisustvuju guverneri centralnih banaka Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Slovenije i Makedonije.


liverpul mancester siti afera spijunaza premijer liga\nŠpijunska afera koja je protresla Englesku i sve ljubitelje Premijer lige, pretila je da bude jedan od najvećih skandala u istoriji sporta, ali izgleda da neće postati ni blizu toga.\nMančester siti je 2013. godine primetio čudne radnje na njihovom "Skaut 7 sistemu", koji "građani" koriste kao pomoć stručnom štabu za analizu protivničkih ekipa. Ispostavilo se da je Liverpul pokušao da špijunira velikog rivala.\nAfera je brzo završena tako što je Liverpul platio Sitiju milion funti, ali je Fudbalska Asocijacija Engleske, 2019. ipak počela da "prikuplja informacije" o aferi, naglasivši da to nije zvanična istraga.\nIpak i sa zim prikupljanjem informacija je završeno, pošto je FA izdao saopštenje kojim to potvrđuje.\n- FA je pažljivo pregledao dokaze koje je primio, uključujući i informacije koje je dobio od oba kluba, i odlučeno je da se istraga ne nastavi. Ovo je zbog nekoliko faktora, uključujući i starost navodne zhabrinutosti, kao i nagodbu umešanih klubva. Prema standardnom protokolu, ako FA dobije nove dokaze, preispitaće odluku da obustavi istragu - saopšteno je iz FA.\nA, u međuvremenu, dve ekipe vode bitku i na terenima, mada deluje da je ona blizu kraja, s obzirom na to da Liverpul ima ogromnu prednost u odnosu na još uvek aktuelnog šampiona.


- Grad Beograd je dva puta raspisivao tendere za program javnog bicikla i oba puta se nije javila nijedna firma za taj posao. Kompanije koje taj program u svetu rade uglavnom se finansiraju od reklama, a mi još nismo veliko tržište da bi to fukcionisalo na taj način sa 150 stanica i više od hiljadu bicikala - kazao je Vesić i dodao da će gradske vlasti raspisati još jedan tender u septembru.\nNovi Sad već ima stanice sa biciklima\n- Imaćemo u prvoj fazi sto stanica, a u naredne dve godine proširićemo to na još 50. Siguran sam da ćemo već na proleće naredne godine imati sistem javnog bicikla u Beogradu. Važno nam je da taj sistem integrišemo u javni prevoz u Beogradu.\nPrema njegovim rečima, gradske vlasti su otvorile dijalog sa udruženjima biciklista.\n"Naša namera je da u naredne četiri godine sa sadašnjih 120 kilometara biciklističkih staza, popnemo na 450 kilometara prostora za bicikliste. Verujem da će tada veći broj građana tada koristiti bicikl kao prevozno sredstvo".


Napuštajući klupu fudbalera Crvene zvezde svojom odlukom, Vladan Milojević je na medijskoj konferenciji sebi i klubu unapred pripisao novu titulu prvaka, na osnovu 11 bodova prednosti na polusezoni Superlige. dalje\nTrener fudbalera Crvene zvezde Vladan Milojević potvrdio je danas da odlazi sa te funkcije. dalje\nPobedom 4:1 Partizan je rekao zbogom Evropi za ovu sezonu. dalje\nU prethodnih deset godina u svetskom fudbalu je izvedeno skoro 100.000 jedanaesteraca, od kojih 2,87 odsto nije pretvoreno u gol pošto je loptu zaustavila prečka ili stativa. dalje\nCrvena zvezda propustila je veliku priliku da eventualnim bodom ili pobedom u Pireju obezbedi treću poziciju Grupe B i plasira se u nokaut-fazu Lige Evrope. dalje\nIzabranici Ljubiše Tumbakovića da pobede na gostovanju Norvešku i da potom pred domaćom publikom savladaju Škotsku ili Izrael. dalje\nPartizan je ovim remijem ostao bez šanse da se u poslednjem kolu bori za plasman u drugu fazu Lige Evropa. Crno-beli su treći na tabeli sa pet bodova, odnosno imaju četiri manje od Alkmara, a pet od Mančester junajteda. dalje\nFudbaleri Crvene zvezde pretrpeli su debakl od Bajerna od 6:0 (1:0) u Beogradu, u meču 5. kola B grupe Lige šampiona. dalje\nKada se pogleda učinak naših najboljih fudbalera od 1996. godine, najpre kao zajedničke reprezentacije Srbije i Crne Gore a potom i kao samostalne reprezentacije bez naših južnih komšija, statistika je neumoljiva prema našim fudbalerima: od trinaest mogućih takmičenja propustili smo čak osam! dalje\nFudbalska reprezentacija Srbije remizirala je danas protiv Ukrajine 2:2 (1:1) u poslednjoj utakmici B grupe kvalifikacija za EURO 2020. dalje\nFudbalska reprezentacija Srbije igraće protiv Norveške u baražu Lige nacija, ukoliko putem kvalifikacija za Evropsko prvenstvo ne obezbedi plasman na EURO 2020. dalje\nFudbalska reprezentacija Srbije savladala je u Beogradu Luksemburg sa 3:2 (2:0), u utakmici B grupe kvalifikacija za EURO 2020. dalje\nStrelci na stadionu „Rajko Mitić” bili su Đovani Lo Selso u 34. i Heung Min Son u 57. i 61. i Kristijan Eriksen u 85. minutu. dalje\nFudbaleri Partizana izgubili su danas od Mančester junajteda sa 1:0, u trećem kolu Grupe L Lige Evropa. dalje\nLONDON - Fudbaleri Crvene zvezde poraženi su od Totenhema sa 5:0, u trećem kolu Grupe B Lige šampiona. dalje\nMladen Krstajić je odveo Srbiju na Mundijal u Rusiju, pa je vodio kroz Ligu nacija, pa je "vruć krompir" upao u ruke Ljubiši Tumbakoviću u kvalifikacijama za EP. dalje\nNovi selektor Srbije Ljubiša Tumbaković vodi sutra svoje "orlove" u Vilnjus, gde nas čeka autsajder kvalifikacija za EP 2020. godine, Litvanija. dalje


SEKRETAR ODBRANE SAD, GENERAL MATIS: Rat sa Severnom Korejom bi bio katastrofalan zbog ... | WebTribune\nHome IZBOR SEKRETAR ODBRANE SAD, GENERAL MATIS: Rat sa Severnom Korejom bi bio katastrofalan zbog …\nRat sa Severnom Korejom bi bio “katastrofalan“ i “najgora vrsta borbe u životu većine ljudi,“ rekao je sekretar za odbranu Džejms Matis. Usred rastuće retorike i učestalih raketnih testova iz Severne Koreje, predsednik Donald Tramp je upozorio na moguć “veliki, veliki sukob.“\nGovoreći za Face the Nation na CBS-u u nedelju, Matis je detaljno opisao posledice ako bi se takav scenario dogodio.\n“Sukob u Severnoj Koreje bi verovatno bio najgora vrsta borbe u životu većine ljudi,“ rekao je on u svom prvom zvaničnom intervjuu kao sekretar odbrane. “Severnokorejski režim ima na stotine artiljerijskih topova i bacača raketa u dometu jednog od najgušće naseljenih gradova na Zemlji, glavnog grada Severne Koreje.“\nOn je dodao: “Ovaj režim je pretnja za region, za Japan i Južnu Koreju, a u slučaju rata, predstavljali bi takođe opasnost i za Kinu i Rusiju. Ali suština je da bi to bio katastrofalan rat ako bi se ovo pretvorilo u borbu, ako nismo u stanju da rešimo ovu situaciju diplomatskim putem.“\nSeverna Koreja, koja tvrdi da je njihovo testiranje oružja neophodna samoodbrana protiv provokativnih akcija i retorike u regionu, spremala je testove balističkih raketa srednjeg dometa u nekoliko uzastopnih nedelja ranije ovog meseca. Prvi od njih je od strane stručnjaka opisan kao najuspešniji do sada, uz tvrdnju ove zemlje da može nositi veliku nuklearnu bojevu glavu. Lider Kim Džong Un je rekao da će postaviti kopno SAD-a na “nišanski opseg.“\nProšle nedelje, vodeći američki obaveštajni zvaničnik je upozorio da će Severna Koreja razviti nuklearno oružje spsosobno da udari kopno SAD-a.\n“Mi uvek pretpostavljamo da sa svakim programom testiranja oni postaju sve bolji,“ rekao je Matis.\nVeć, dodao je, Severna Koreja predstavlja “direktnu pretnju“ Americi i njenim susedima.\n“To je direktna pretnja za SAD,“ rekao je on. “Ne moramo čekati dok ne nabave interkontinentalne balističke rakete sa nuklearnim oružjem.“\nMatis ne bi da precizira neki određeni vremenski rok ili da povlači crvene linije za SAD da preduzmu akciju.\n“Što se tiče te konkretne pretnje, ja ne želim da postavljam vremenski okvir na to,“ rekao je on. “U ovom trenutku, po pitanju onoga što znamo, ja bih želeo to da prećutim, jer mi možda zapravo znamo neke stvari koje Severna Koreja ne zna.“


Roming jeftiniji tek od sredine sledeće godine Roming jeftiniji tek od sredine sledeće godine – Personal magazin\nSnižavanje cena rominga između Srbije, Makedonije, Bosne i Hercegovine i Crne Gore počeće od juna 2015, najavila je u sredu srpska agencije za elektronske komunikacije i poštanske usluge (Ratel). Na…\nSnižavanje cena rominga između Srbije, Makedonije, Bosne i Hercegovine i Crne Gore počeće od juna 2015, najavila je u sredu srpska agencije za elektronske komunikacije i poštanske usluge (Ratel).\nNa konferenciji za novinare direktor Ratela Milan Janković je rekao da će snižavanje cena prenosa govora, internet podataka i SMS poruka biti obavljeno postepeno u naredne tri godine na način kako je to urađeno u Evropskoj uniji.\nPrema rečima Jankovića, regulatorne agecije četiri zemlje regiona su taj dogovor postigle početkom decembra na sastanku u Beogradu. „Jedina korekcija koju smo mi predlozili je da se zbog turističke sezone to uradi do 30. juna svake godine – 2015, 2016. i 2017. godine“, rekao je direktor Ratela.\nKako je istakao, snižavanje cena rominga će biti korisno za potrošače, ali će dovesti i do povećanja korišćenja usluga mobilne telefonije u romingu u četiri zemlje regiona.\nJanković je potvrdio da operateri nisu bili zadovoljni smanjenjem cena rominga, ali je istakao da će ta odluka morati da se poštuje i da će precizno biti određene cifre do kojih moraju da snize cene usluga u romingu. „To sigurno utiče na njihove prihode, ali mi moramo i da brinemo i o građanima“, rekao je on.\nRoming jeftiniji tek od sredine sledeće godine was last modified: December 25th, 2014 by Redakcija\nMape zastupljenosti usluga distribucije medijskih sadržaja i pristupa Internetu u Srbiji


Sažetak: Autor se u prvom delu bavi analizom srpskog kulturnog identiteta u protekla dva veka u kojoj postoji kulturna dihotomija. Zatim se analizira mogućnost jedne postmoderne pluralističke kulturne politike koja bi pomirila “evropsko” i “balkansko” u domaćoj kulturi. U drugom delu razmatra se stanje kulturnih institucija i medija, ali i mogućnost njihove saradnje, koja je uslov uspešne kulturne politike u vremenu globalizacije .\nKljučne reči: kulturni identitet, kulturna dihotomija, Vuk i Dositej, kulturne institucije i mediji .\nOd Slobodana Jovanovića naovamo često se konstatuje da Srbija nema izgrađen kulturni obrazac, pa stoga ne može biti reči ni o jasnoj i strateški definisanoj kulturnoj politici. On je napisao još i da Srbi nisu uspeli da iskopiraju nečiji (a misli se zapadni) kulturni obrazac, ali ni da na osnovu svoje narodne kulture i tradicije izgrade sopstveni obrazac. Baš u tom lutanju između kopiranja tuđih (ne samo kulturnih) obrazaca i pokušaja izgradnje svog obrasca sastoji se i moderna kulturna, a i društvena istorija Srbije modernog doba.\nIako smo neskloni da, govoreći o toj unutrašnjoj podeli, potenciramo dihotomije „srpskog kulturnog bića“, moramo ih spomenuti jer one utiču na naš život i kulturnu politiku koje nema. Naime, ta Jovanovićeva misao da Srbi nisu uspeli „ni ovo, ni ono“ upravo ukazuje na dva šizofrena pravca kojima ide srpska kultura. Prvi je pokušaj da se modernizacija svede na „kopiranje tuđih uzora i obrazaca“, te da se gradi kulturni obrazac, a sa njim i nacionalni identitet na novim i tuđim osnovama. Ovaj opasni i utopijski projekat nastoji da revolucionarnom promenom, jednim potezom, izbriše svu prethodnu tradiciju kulturnog i društvenog razvoja i da ispočetka – od svojevrsne „tabule rasa“ – izgradi novi zapadnjački identitet i kulturni obrazac našeg naroda. Ovome su skloni oni koje bismo mogli nazvati „zapadnjacima“ u srpskoj kulturi i intelektualnoj sferi. Njihov rodonačelnik mogao bi da bude Dositej kao predstavnik racionalističkog prosvetiteljstva po kome se narod mora transformisati od „primitivno balkanskog“ u „moderni evropejski“. (1) Posle Dositeja mnogi od naprednjaka – preko komunističkih i današnjih modernizatora i boraca protiv „balkanskog primitivizma“ – pozivali su se na „Dositeja“, to jest na percepciju njegove ideje o modernizaciji Srbije.\nDruga struja srpske kulture nastoji da sačuva – na ovaj ili onaj način – ono što bi se nazvalo nacionalnom tradicijom, a po mogućstvu i da „izgradi sopstveni kulturni obrazac“. Kao predstavnik te „narodnjačke“ kulturne tradicije viđen je (opravdano ili ne) Vuk Karadžić. Možemo se sporiti oko njegove ličnosti, obrazovanja i ideološke orijentacije („zapadnjak“ ili „balkanac“), oko toga da li je ili nije od bečke imperijalne kultur-politike iskorišćen kao „simulakrum tradicije“, ali ipak ostaje nesporno da je Karadžić nastojao da kroz tada moderni evropski romantizam očuva i udene i srpsku tradiciju, pre svega onu epsku. Tako se njegovi naslednici pozivaju na tu njegovu narodnjačku i nacionalnu crtu kao na osnovu izgradnje modernog srpskog kulturnog obrasca. Apstrakujući njegov odnos prema Beču i Kopitaru, (2) Karadžić jeste dosta učinio na spasavanju, očuvanju i evropskoj promociji srpske nacionalne baštine.\nOvakva dvovekovna podela na „zapadnjake“ i „narodnjake“ govori nam o tome da je u pitanju jedan dublji identitetski problem. Proces modernizacije i evropeizacije doveo je do jedne teške i tragične unutrašnje podele – na ono „tuđe koje se pokušava iskopirati“, i na ono „svoje koje se pokušava izgraditi“. Muka te dvovekovne „tranzicije“ sastoji se u tome što se nije uspelo ni u jednom od ta dva. Tako se došlo do kulturno-identitetske šizofrenije, u kojoj paralelno egzistiraju i ono srpsko-nacionalno s jedne, i ono evropsko-univerzalno (sa i bez navodnika) sa druge strane. To dvojstvo se na neki način prelama kroz sve sfere društvenog i kulturnog života. Nažalost, najčešće negativno kao duboka nesigurnost, negde kao negacija tradicije, a negde opet kao površni i pomodni tradicionalizam. Proizvod tog turbulentnog procesa pod „radijacijom zapadne kulture“ (Tojnbi) jesu različite kulturne mutacije – kao ilustrativan primer može da posluži turbo-folk supkultura.\nU tom pogledu, predstavnici „dve Srbije“ su predstavnici jedne ili druge strane rascepljene „narodne duše“, kako su to nekad voleli da kažu evropski romantičari. Iako se ta podela eksploatiše i potencira naročito od „druge“, a zapravo prve i dominantne Srbije kao manipulativno sredstvo promocije njihove ideološke vizije modernizacije, ona ima svoje utemeljenje u realnosti (3).\nPri tome, „dve Srbije“ nisu odvojene i koherentne celine, kako neki žele da prikažu, već su svi zapravo ideološko-kulturni hibridi koji pokazuju šarolike kombinacije balkanskog i evropskog u sebi (4). U tom smislu, interesantno je kako predstavnici onog agresivnog evropejstva po pravilu pokazuju negativne osobine balkanskog mentaliteta kome pokušavaju da umaknu (vulgarnost, bahatost, ideološka zadrtost, netolerancija...), dok zagovornici nacionalne i konzervativne opcije često predstavljaju veće zapadnjake od ovih prvih i koji su možda samo sticajem okolnosti ili iz inata prigrabili zastavu „narodnjaštva“ (5). Kao u mnogo čemu, pa i u ovoj sferi, kod nas važi ona „da ništa nije onako kako izgleda“, tj. ima mnogo kulturoloških tranvestita (6) i lažnog predstavljanja.\nKada bismo kao zaključak ovog razmatranja pokušali da testiramo algoritam kulturne politike, uvideli bismo da je to teško jer postoji identitetska zbrka i šizoidnost, da u kulturnom obrascu vladaju čudne hibridne pojave. Tako bi bez jasne slike „ko smo“, „šta želimo biti“ i „kako želimo da se predstavimo“ izgledalo nemoguće formulisati koherentnu kulturnu politiku. To je tačno samo ukoliko u klasičnim odrednicama pokušavamo da definišemo kulturni identitet i kulturni obrazac.\nKako živimo u postmoderno doba (a i nužda nas tera), sasvim je legitimno tu kulturnu priču postaviti u jednom „opuštenom“ ključu. Naime, kako je identitetska šizoidnost istorijski fenomen dugog trajanja, pa ga stoga moramo prihvatiti kao datost, na njoj se može graditi jedna pluralistička i tolerantna kultura i kulturna politika. Ne samo da je ta kulturološka zbrka i pojava kulturnih hibrida naša tegobna realnost, već mogu biti i potencijalna prednost jer predstavlja naše unutrašnje pluralističko bogatstvo kulturnih uticaja i mešavina. Postmoderno postavljena kulturna politika bi, za početak, uvažavala i „Guču“ (7) i „Egzit“ kao simboličke reprezente narodnjačkog i zapadnjačkog elementa domaće kulturne industrije, a kasnije i nastojala da obe kultiviše i sintetizuje na višem nivou. Prvo, pluralistička tolerancija, a zatim i kreativna sinteza (ili mnoštvo sinteza) jesu jedini način da se prevaziđe srpska „kulturna šizma“ bez kulturnog rata u kome bi jedna od ove dve Srbije morala da kapitulira, a na štetu obe.\nKULTURNI SOFTVER I HARDVER\nKao što bi jedan tolerantan i otvoren odnos prema kulturi morao da prihvati sve „slojeve“ srpske kulture, naravno, vrednujući ih po značaju i kvalitetu, tako bi se za početak morala kao realnost prihvatiti i kulturna kohabitacija „narodnjačkog“ i „zapadnjačkog“ elementa domaće kulture. Kulturna politika bi trebalo da uvažava svu raznolikost domaće „kreativne industrije“ i da sa njima računa kao sa elementima pluralističke kulturne politike. Jednom reči, kulturna politika mora da ima na umu i sadržaje visoke kulturne produkcije, ali i da računa na mas-kulturne proizvode, a unutar „kulturne industrije“ i na pop muziku, ali i na folk. Kako se velikom brzinom moderna kultura transformiše u masovnu kulturu i u zabavu – to mora i da sledi kulturna politika, (8) ili ona prestaje da ima smisla. Mas-kultura je moćno sredstvo u promociji sopstvene kulture i tradicije, što najbolje pokazuje primer anglosaksonske „kulturne politike“.\nDa bismo mogli pričati o kulturnoj politici, neophodno je „popisati“ i povezati ono što predstavlja „kulturni hardver“, a to su pre svega državne i paradržavne institucije s jedne, i mediji komunikacije (u širem smislu) sa druge strane. Problem je što su domaće kulturne institucije – gotovo po pravilu – slabe, birokratizovane, pasivne i neinventivne. Za kulturu se daje malo, jedva dovoljno da institucije prežive, ključni kadrovi su često proizvod kadriranja partijsko-kulturnjačkih klika i neretko predstavljaju „utešnu nagradu“ u podeli političkog plena. Nepostojanje jasnih kvalitativnih i kvantitativnih merila je dovelo do toga da paralelno egzistiraju kako oni koji zaista zavređuju podršku društva, tako i oni koji troše milione evra na „bitefovske“ kultur-eksperimente. Pored toga, kulturne institucije su kod nas – gotovo po pravilu – autistične, okoštale i nespremne na izazove tržišta i globalizacije.\nPored tih i takvih institucija klasične kulture, imamo i medije komunikacije, pre svega masovne (radio, TV i internet), koji su slabo ili nikako uklopljeni u kulturnu politiku. Pored medijskog javnog servisa, mediji i nisu obuhvaćeni kulturnom politikom. Svaka kulturna politika koja ignoriše kulturnu industriju, velike medijske kuće poput Pinka, ili nove tehnologije poput interneta (9) ne može se nazvati modernom, a ne može biti ni uspešna.\nKod nas, pored toga što nema uključivanja medija kao aktivnih producenata i distributera kulturne produkcije, nema ni „klasične“ kulturne politike ili, preciznije rečeno, nema strateški postavljene kulturne politike na nacionalnom nivou koja štiti i razvija kulturni identitet i zdravo shvaćenu kulturnu raznolikost. Dakle, umesto da imamo i idejno i tehnološki postavljenu postmodernu strukturu u sferi kulture, koja podrazumeva raznolikost, dinamizam, specijalizaciju i profesionalizaciju za određene (geo)kulturne „niše“, u koju bi bile uključene i klasične i moderne medijske institucije (TV, film, internet), mi zapravo nemamo ni „modernu“ kulturnu politiku u devetnaestovekovnom smislu. U najboljem slučaju, imamo niz ad hok „kulturnih poteza“, ili po inerciji nasleđenih „institucija“, gde se kulturna politika svodi na marketinško maskiranje nedostatka prave kulturne politike i na kultivisano „pranje para“\nU takvoj situaciji izgleda gotovo iluzorno govoriti o saradnji javnog i privatnog sektora na prioritetnim ciljevima kulturne politike, ili o zakonskim i drugim merama (poreske stimulacije) kojima se podstiču investicije u kulturi i producentska uloga medija u toj sferi (naručivanje obrazovnih, igranih i muzičkih sadržaja). Stiče se ipak utisak da u nekim krugovima sazreva svest o tome da je kultura važna (i kao sadržaj koji oplemenjuje život i kao privredna grana), te da je poslednji trenutak da se i mediji i privatni sektor aktivnije uključe u kulturnu produkciju.\nZa to je potrebna sistematska podrška domaćim medijima da bi postali regionalni lideri, ali je neophodno i formirati medijska tela koja bi – što stimulativno, što restriktivno – delovala na podizanje profesionalnog i kulturnog nivoa medijskih sadržaja. Dakle, potrebno je maksimalno uticati na stvaranje novih i jačanje postojećih medijskih mreža da bi se omogućilo da naša kako „masovna“, tako i „elitna“ kulturna produkcija bude što prisutnija u regionu, ali i u Evropi i svetu. Prevedeno na srpski, to znači da vlada treba da podrži medije poput Pinka da bi ovi, zauzvrat, uložili napor na podizanju kulturnog nivoa svojih programa i bili u funkciji ciljeva kulturne politike, kao što su očuvanje kulturnog identiteta i nasleđa u epohi globalizacije. Jedini put kojim se može koliko-toliko odoleti udarima globalne mas-kulture jeste okupljanje svih kreativnih i institucionalnih resursa, a pre svega je reč o partnerstvu vlade i medija, sa ciljem stvaranja jake domaće kulturne industrije.\n(Prilog sa skupa "Kulturna politika u Srbiji" koji je u organizaciji NSPM održan 31. avgusta i 1. septembra na Tari.)\n1. Ovde nam nije toliko bitno šta „jeste“ bio Dositej, već kako je percipiran od njegovih „naslednika“, a i „protivnika“. Iako se danas mnogi srpski „modernizatori“ i zagovornici globalizacije srpske kulture pozivaju upravo na Dositeja kao na svog „mitskog pretka“, njima često nedostaje ona njegova ozbiljnost i patriotizam. Dakle, Dositej Obradović u sebi ima te crte koje mu se pripisuju, ali i one koje smetaju postavljenoj jednostrano dihotomnoj poziciju u odnosu na Vuka Karadžića. Dakle, jedan jeste predstavnik „kosmopolitskog prosvetiteljstva“ i „kulta razuma“, a drugi „narodnjačkog romantizma“, ali opet niko ne bi trebalo da spori da je i Karadžić bio predstavnik kulturnog i ideološkog mejnstrima tadašnje Evrope. U tom pogledu, on je bio „moderniji, a time i evropskiji“ od Dositeja. Ipak, ono o čemu je ovde reč jeste da se Dositej upravo shvata kao neko ko insistira na kosmopolitskoj racionalističkoj kulturi, na nečemu što današnji globalisti razumeju kao pozivanje na „radikalno pozapadnjačavanje“ i „odricanje od tradicije“, dok se Karadžić i njemu slični trude da kroz obrasce evropskog romantizma očuvaju, a možda i izgrade „srpski kulturni obrazac“. No, kako je vek kasnije konstatovao Slobodan Jovanović, nije se uspelo ni u jednom, barem ne u značajnoj meri.\n2. Ova rasprava imala bi smisla samo ako bi se uticaj Jerneja Kopitara i „bečke škole“ na Vuka kao „talentovanog diletanta“ osvetlio u smislu nastojanja da se moderna srpska kultura preko jezika odvoji od svojih srednjovekovnih i crkvenih temelja, ali i jezički udalji od Rusije – što bi sve mogli biti ciljevi bečke politike i kulturne strategije. U tom viđenju Vuka – o čemu piše Meša Selimovića (koga je i Svetislav Basara „doradio“) – mogli bismo govoriti o „narodnjaštvu“ kao kukavičjem jajetu Beča koji kroz suštinsku jezičku degradaciju i revolucionarni raskid sa starijim jezičkim tradicijama predstavlja simulaciju i simulakrum tradicije. Tako bi se srpska tradicija našla ugrožena i od onih koji je otvoreno napadaju, ali na posredan način i od onih koji je brane i „čuvaju“. Kako bi rekao „analitičar mutacija tradicije“ Rene Genon, u pitanju je fenomen kontrainicijacije u kome se kroz tradicionalne forme i institucije ubrizgavaju novi i često antiradicijski sadržaji. Na to bi Osvald Špengler dodao da je to pojava koju on zove pseudomorfoza, ili čudan hibridni spoj manje lokalne i veće „globalne“ kulture, u kojoj ova prva, simulirajući kontinuitet, zapravo pravi raskid sa sopstvenom prošlošću. Budući da to nama ovde nije tema, nije nam toliko bitan realni Vuk Karadžić i njegova „prava misija“, već ono što on predstavlja kao „mitski predak“ i osnivač srpskog narodnjaštva i ideje moderne nacionalne kulture.\n3. Da bi se shvatila ideološka manipulativnost insistiranja na kulturnoj dihotomiji u Srbiji, mora se razumeti element istinitosti te teze. Dakle, postoje različite struje u kulturnoj i ideološkoj istoriji Srbije od kojih bi se kao dve osnovne uslovno mogle nazvati „evropejska“ i „narodnjačka“, ali i mimo njih idu neke struje društvenog života. Redukcionizam ovog pristupa jasno se vidi na svođenju kulture Srbije na „Egzit“ i „Guču“, pri čemu ima mnogo onih koji pripadaju i jednom i drugom, kao i onih koji se ne identifikuju ni sa jednom od ove dve „opcije“.\n4. Pa i samo imenovanje „balkansko“ može u sebi da ima različite i neretko protivrečne sadržaje, što revnosno ignorišu domaći modernizatori koji sve te pojave vrednuju isto – kao nešto nazadno, loše i primitivno. „Balkansko“ u sebi može da obuhvati i srpsko nacionalno i balkansko nadnacionalno (vizantijsko ili neko drugo), kako pravoslavno, tako i pagansko nasleđe, svetosavsko ili internacionalno pravoslavlje, konzervativnu religioznost i sekularni nacionalizam (koji pre spada u „evropsku“) itd. Sa druge strane, i „evropejstvo“ ima svoje „grane“: desnu i levu tradiciju, konzervativnu i revolucionarnu, totalitarnu i građansku, nacionalnu i kosmopolitsku – iako domaći „građanisti“ veruju da su samo ove druge odrednice u dihotomnim parovima „evropske“.\n5. Tako su se ljudi poput Čanka, Jovanovića, Lukovića, Pešićeve i Basare, kao karakteristični reprezenti domaćeg „evropejstva“, u praksi pokazali kao veći balkanci, barem po kafanskom stilu komunikacije, od onih koje prozivaju za primitivizam i nacionalizam. Nasuprot njima, kao oni koji predstavljaju prilično šaroliku skupinu zbirno nazvanu od ovih prvih „konzervativci“ poput Koštunice, Šešelja, Kalajića, Ćavoškog, Kusturice, po mnogo čemu su veći zapadnjaci i evropejci (i po obrazovanju i po ideološkim stavovima) od ovih koji se predstavljaju kao „lučonoše evropskih vrednosti“. Tu je na delu i jedna namerna ideologizovana zamena teza. Naime, i nacionalno i konzervativno i religiozno jesu deo evropske kulture i tradicije, kao što je to kosmopolitsko, prosvetiteljsko i sekularističko.\n6. Ovo je izraz koji je Goran Bregović koristio da opiše svoje rane hibride rokenrol matrica i „narodnjačkih“ dodataka i ukrasa. On je želeo reći da je u svojim ranim radovima zapravo svoj rok sadržaj samo maskirao balkanskom formom i da je stoga bio nepravedan prema ovoj drugoj. Posle je težio da uspostavi balans između modernog kosmopolitskog pop-roka i balkanskih muzičkih tradicija. Međutim, sa svojim „kulturno korektnim“ miksom napravio je karijeru na internacionalnom nivou jer je taj i takav izraz operisan od „ideološko senzitivnih sadržaja“. Nešto manji uspeh imao je projekat Dr Neleta Karajlića i Kusturice zbog umereno antiglobalističkog diskursa. Čitava paleta domaćih stvaralaca od etno i pravoslavne muzike do etno-džez hibrida uklapa se u postmoderni, a politički korektni muzički izraz koji je sada „u trendu“.\n7. Otpor ovakvoj tolerantnoj i otvorenoj i prema unutra i prema spolja kulturnoj politici dolazi upravo od onih koji se predstavljaju kao promoteri tolerantnosti i otvorenosti. „Srpski“ globalisti i „modernizatori“ prema domaćim (srpskim i balkanskim) tradicijama pokazuju netrpeljivost inkvizitora prema svemu što „smrdi“ na nešto jeretičko, i to je najveća ideološka prepreka formiranju jedne kulture dijaloga i dijaloga kultura. Oni svojim sektaškim pogledima i krstaškim kulturnim ratom kontaminiraju kako kulturnu, tako i medijsku i političku sferu. Posledica toga je da je srpsko društvo i dalje rob ideoloških sukoba iz prošlosti i da ne može da se prirodno razvija.\n8. Ovo ne znači da kulturna politika treba da podilazi niskom kvalitetu mas-kulture i da iz budžeta pomaže samo velike manifestacije poput „Guče“ i „Egzita“, već da ih ne ignoriše i da ih koristi kao alate u kreativnom pristupu kulturnoj politici. U vezi sa ovim, interesantne su neformalne procene po kojima je naše društvo (novac iz budžeta ili iz javnih preduzeća) poslednjih godina mnogo više finansijski podržavalo „Egzit“ nego „Guču“, što je kontraargument u debati sa „radikalnim reformistima“ koji Srbiju vide „okovanu u narodnjački primitivizam“.\n9. Slično je i sa odnosom prema internetu koji omogućava jeftinu globalnu dostupnost (sajtovi, portali, internet radio i TV, servisi poput youtuba i sl.), kojim se lako može pokriti dijaspora, ali i svi oni koje interesuje naša zemlja. Na internetu ne postoji nikakva strateška politika ni u jednoj, pa tako ni u kulturnoj sferi. Internet daje mogućnost jeftine edukacije i kreiranja preduslova za „društvo znanja“, kulturne promocije kvalitetnijih sadržaja, integrisane promocije naše države (kultura, turizam, zabava, edukacija, arheologija...) i naše kulture. Siromaštvo internet sadržaja iz kulture, amaterizam, međusobna nepovezanost, kao i nedostatak multimedijalnih sadržaja nas čine inferiornim i u odnosu na jednu Hrvatsku. Sve ovo govori o tome da je ovo polje gotovo potpuno zapostavljeno i da time treba mnogo više da se pozabavi vlada, da se formiraju tela koja bi se ovim bavila, ali i da se podstakne privatni sektor da ulaže u „sajber Srbiju“. Da ipak ima „kulturne politike“ na internetu, pokazuje medijski sistem B92 sa razvijenom internet arhitekturom i sadržajima. Jedini problem je što je kulturna politika ove kuće najmanje naša i najmanje srpska.


Crna Gora: Hitno o žalbi Vlada Georgieva – Okvir\nCrna Gora: Hitno o žalbi Vlada Georgieva\nAkcija za ljudska prava (HRA) traži da Ministarstvo unutrašnjih poslova utvrdi da li je postojao zakoniti razlog za zabranu ulaska muzičaru Vladu Georgievu u Crnu Goru, i ako nije da se protiv odgovornih za zloupotrebu službenog položaja preduzmu sankcije, prenosi RTCG.\nIz Akcije su pozdravili vest koju je prošle nedelje saopštio premijer Zdravko Krivokapić da nova vlada planira da razmotri zabranu ulaska Georgievu u Crnu Goru.\n„U detaljnom pismu, koje smo povodom slučaja Georgiev uputili novom ministru unutrašnjih poslova Sergeju Sekuloviću, zatražili smo da to ministarstvo hitno odluči o njegovoj žalbi i da proveri primenu ovlašćenja službenika Uprave policije koji su mu zabranili da uđe u Crnu Goru“, navodi se u saopštenju.\nHRA sumnja da je zabrana zasnovana na tajnim podacima, nepoznatim i Georgievu, motivisana političkim ciljevima i da predstavlja kršenje njegovih prava na slobodu kretanja i izražavanja.\nGeorgievu, državljaninu Srbije čija majka živi u Crnoj Gori, prva mera zabrane ulaska u Crnu Goru izrečena je rešenjem Uprave policije – Sektora za graničnu policiju Herceg Novi 27. avgusta, neposredno pre parlamentarnih izbora koji su održani tri dana kasnije.\nKao osnov zabrane naveden je član Zakona o strancima, koji dozvoljava zabranu onda kada „to zahtevaju razlozi nacionalne, odnosno unutrašnje bezbednosti ili javnog zdravlja“.\nVakcinacija prvo u staračkim domovima\nSvet: 54,8 miliona oporavljenih od korone


Britanska ovca koja je promenila sve(t) - Sputnjik Srbija\n22:03 24 Jun 2021\n© AFP 2021 / John Chadwick\n18:30 27.02.2017 (osveženo 18:31 27.02.2017) Preuzmite kraći link\nTokom dve decenije od kloniranja ovce Doli pokazalo se da je biotehnologija kloniranja i dalje veoma rizična i da se klonovi češće razboljevaju i rano umiru.\nPrvi pokušaji kloniranja zabeleženi su u 19. veku, ali stvarnu prekretnicu donela je najpoznatija ovca na svetu, Doli, koja je u svom kratkom životu pokrenula nebrojene naučne, filozofske, političke, verske i moralne diskusije.\nStvorena je posle 280 bezuspešnih pokušaja kloniranja.\nDanas se navršava 20 godina otkada je javnost prvi put saznala da je Doli došla na svet.\nU februaru 1997. Institut Roslin iz Edinburga objavio je dolazak klonirane ovce na svet, što je odmah otvorilo pitanje i da li tehnika kloniranja može da se primeni na ljudska bića.\nNajslavnija od svih ovaca, Doli je nastala iz ćelija vimena šestogodišnje ovce, koja je pripadala rasi fin dorset.\nZatim je u jedro jajne ćelije ovce rase blekfejs ubrizgano jedro iz ćelije ovce fin dorset. Električni udar spojio je jedro sa ćelijskom citoplazmom i novi embrion se ugnezdio u matericu „pomajke“.\nPri njenom kloniranju korišćene su smrznute ćelije, što je potvrdilo pretpostavku da se sisari mogu klonirati i posle njihove smrti.\nDoli je ime dobila po slavnoj pevačici Doli Parton, poznate po svom poprsju, baš zato što je ćelija uzeta iz mlečne žlezde odrasle ovce.\nVeoma brzo po dolasku na svet pokazalo se da Doli boluje od raznih bolesti. Iako je prosečni životni vek ovce 14 godina, Doli je eutanazirana 14.2.2003, u dobi od sedam godina. Bolovala je od tumora pluća, teškog oblika artritisa, brojnih hroničnih bolesti i prekomerne težine, a pokazivala je i znakove preranog starenja.\nPretpostavlja se da je Doli u trenutku rođenja već bila biološki stara šest godina, kao i majka od čijeg je jedra klonirana, što je učvrstilo teoriju da se kloniranjem ne može vratiti unazad i biološki sat!\nZa života dva puta se parila s ovnom Davidom i ojagnjila je četvero jagnjadi, a zahvaljujući otkrićima koje je donelo Dolino rođenje, u proteklih dvadeset godina nastalo je mnogo kloniranih životinja: mazgi, svinja, miševa, mačaka…\nKloniranje je moguće, ali sa defektima\nU protekle dve decenije pokazalo se da je biotehnologija kloniranja i dalje veoma rizična i da su klonovi češće bolesni i rano umiru.\nBez obzira na nesavršenost procesa, danas se kloniranje životinja primenjuje širom sveta. Tako američke privatne kompanije kloniraju životinje zbog poboljšanja genetskih vrednosti, a američka administracija za hranu i lekove (FDA) odobrila je 2008. komercijalizaciju proizvoda kloniranih životinja i njihovog potomstva, ocenivši da su „jednako bezbedni kao i konvencionalne životinje“.\nRusi oživljavaju mamute\nKloniranje u stočarstvu praktikuju Argentina, Brazil, Kanada i Australija, a najveća fabrika klonova nalazi se u Kini. Samo u toj fabrici godišnje se klonira 500 svinja, ali se one ne koriste za ishranu, već isključivo u svrhu medicinskih istraživanja\nS druge strane, kloniranje nije zaživelo u Evropi, jer evropski potrošači insistiraju na zabrani uzgoja kloniranih životinja, kao i proizvoda poteklih od njihovih potomaka.\nDa li su ljudski klonovi među nama\nPored negativnih strana zbog kojih nema garancija da ljudski klonovi ne bi imali ozbiljne fizičke devijacije, klonranje ljudi je veoma problematično i u etičkom smislu.\nIako zvanično ne postoje dokazi da su bilo gde na svetu stvoreni ljudski klonovi, još 2011. godine naučnici iz Laboratorije za matične ćelije u Njujorku saopštili su da su uspeli da naprave ljudski embrion od ćelija kože. U eksperimentu sličnom kloniranju, kojim su napravili ovcu Doli, uzeli su ćelije kože sa noge i ruke muškarca i ubacili ih u jajnu ćeliju.\nEmbrioni nisu upotrebljeni za stvaranje klonirane dece, već su iz njih izvučene matične ćelije koje mogu da postanu bilo koji tip ljudskog tkiva, kako bi se njima lečile bolesti od kojih umiru milioni ljudi.\nDanas se matične ćelije smatraju budućnošću medicine jer u velikom procentu imaju uspeha u izlečenju teških bolesti.\nZbog toga je u mnogim zemljama dozvoljeno kloniranje embriona, ali oni moraju biti uništeni u roku od dve nedelje i ne smeju biti usađeni u žensku matericu!\nZahvaljujući ovim naučnim preokretima, ovčica Doli postala je junak knjiga i naučno-istraživačkih filmova. Ali je sudbina većine bezimenih klonova, rođaka najpopularnije ovce, javnosti ostala nepoznata.\nDoli, ovca, kloniranje


Menja se način registracije automobila od 2018. godine\nRadio 021\t30.07.2017 09:25\nKako piše "Blic", ova tema aktuelna je već godinama, a ukidanje takozvanog poreza na luksuz trebalo je da stupi na snagu još početkom ove godine, kako je prošlog septembra najavio ministar finansija Dušan Vujović. Međutim, pošto radna grupa zbog obimnosti zadatka nije uspela da pripremi set izmena, sve je odloženo za početak 2018. godine.\nDa li će se po novom cenovniku oporezivati vozila od idućeg januara, znaće se konkretnije krajem leta, kada bi radna grupa koju čine predstavnici Ministarstva finansija, Poreske uprave i MUP-a trebalo da izađe u javnost sa konkretnim rešenjima. Razmatraju se dve mogućnosti naplaćivanja registracije za vozila sa više od 2.000 kubika. Prema jednoj, automobili bi se oporezivali na osnovu vrednosti koju bi određivao Auto-moto savez Srbije po katalogu, a prema drugoj, umesto sadašnjih sedam grupa vozila po kubikaži, postojalo bi devet do 14 klasa.\nZanimljivo je da u radnom telu nema nikoga sa Saobraćajnog fakulteta. Profesor na tom fakultetu Milan Vujanić za "Blic" kaže da smatra da bi najpravednije rešenje bilo da se registracija naplaćuje kombinacijom dva kriterijuma.\n"Jedna trećina cene bi trebalo da se određuje po kubikaži, a dve trećine po konjskoj snazi jer što je veća snaga motora, to više troši goriva i zagađuje okolinu. Recimo, sada vlasnik "mercedesa" od 2.150 kubika i 130 konjskih snaga plaća znatno veću registraciju od vlasnika "suzukija" sa 1.300 kubika i 200 konjskih snaga. Iako taj "mercedes" na 100 kilometara troši svega pet litara nafte", navodi Vujanić i dodaje da veruje da će radna grupa najverovatnije tražiti način da napuni budžet države nego da pravednije oporezuje vozila.\nPredsednik Asocijacije uvoznika automobila Miloš Petrović za beogradski list ističe da je ovo udruženje nedavno poslalo jasan predlog Vladi u vezi sa registracijom vozila.\n"Cena registracije mora da opada sa godištem automobila. Apsurd je da vlasnik "audija A8" sa 4.000 kubika starog između 10 i 15 godina, plaća 2.500 evra a toliko ne košta ni taj automobil", navodi Petrović.