Andrejić: Oko Kosova se iza očiju javnosti mnogo toga kuva i priprema (video)\nV. B. 4. marta 2020. 18:27\nNovinar lista Danas Božidar Andrejić ocenio je gostujući u Novom danu da u pregovorima Beograda i Prištine postoji mnogo više nastojanja da se problemi reše nego što javost zna, kao i da veruje da će „mnogo toga biti urađeno do predsedničkih izbora u Americi“.\nOn je govoreći o zemljama koje su povukle priznanje Kosova istakao da pompezni naslovi u domaćoj štampi ne odslikavaju dobro situaciju, kao i da mnogo toga zavisi od velikih sila i od toka budućih pregovora Beograda i Prištine.\n„Sama vest da ima 96 zemalja ‘protiv’ u Ujedinjenim nacijama nije toliko relevantna i važna koliko naš ministar inostranih poslova želi da istakne. Ima jedna caka koju nedevoljno primećujemo kod ‘otpriznavanja’, a to je da sve države kada povlače priznanje imaju klauzulu koja glasi ‘zastajemo sa priznanjem dok se Kosovo i Srbija ne dogovore’. Na drugoj strani imamo velike sile koje imaju stav da to mora da se završi. Prema tome, kako se budu nastavljali pregovori, kraći je put da kažu ‘evo ponovo priznajemo’. Ne mislim da je to prevelika uteha, s obzirom na stanovište velikih sila da je ta stvar završena“, ocenjuje Andrejić.\nDodaje da sadašnja situacija nije dobra ako se stavi u kontekst Kurtijevog insistiranja na takozvanom reciprocitetu.\n„Meni nije dovoljno jasno šta to znači i na šta se misli, i voleo bih da naša javnost zna. Nepoznavanje situacije stvara dovoljno prostora ovde da se razviju priče o velikim taksama“, ističe on.\nAndrejić podseća na stav velikih sila da je u vrlo velikoj vezi ukidanje taksi i prestanak agitacije za odustajanje priznanja Kosova, i podvlači da zbog toga postoji mogućnost da nas „vest o stabilizaciji odnosa više oneraspoloži nego da nas obraduje“.\nOn ocenjuje da se „iza očiju javnosti mnogo toga kuva i prirpema“ i da postoji mnogo više nastojanja da se te stvari reše i približe, nego što mi znamo. Potvrda o tome su ugovori o normalizaciji saobraćaja sa Kosovom.\n„I dalje verujem da će mnogo toga biti urađeno do predsedničkih izbora da bi i onaj populista tamo imao čime da se pohvali“, navodi Andrejić.\nGovoreći o predstojećim izborima on se složio sa izjavom ministarke Zorane Mihajlović da je situacija u našoj zemlji „suluda“ i dodaje da je tako „već duže vreme“.\n„Pitanje je odgovornosti za tu suludost. Odgovornost za to nosi većinska vlast već duži vremenski period. Zaista se situacija iskomplikovala. Vidimo podele u partijama i različita tumačenja. Uzmimo samo slučaj Paunovića u Paraćinu, i tu može da se upotrebi metafora o čaši koja je do pola puna ili prazna. Sa stanovišta normalne demokratske atmosfere moglo bi da se kaže da je izvedeno ‘meko sletanje’. On se obratio stranci, izbacili su ga iz nje, i pokušaće da pokaže da li je moguće da opozicija pobedi vlast u Paraćinu“, kaže Andrejić.\nKomentarišući spuštanje izbornog cenzusa i mogućnost da neke od „malih“ stranaka uđu u Skupštinu Srbije, on ocenjuje da je zahvaljujući novčanom ulaganju u njihove kampanje moguće da one uđu u parlament.\nGovoreći o desničarskim partijama u Srbiji, on navodi da je razlika u njima što „jedni hoće da izađu na glasanje, a drugi hoće da bojkotuju.\n„Ne vidim ja tu neku razliku. Možda je razlika što postoji obrazovanija neka desnica, ali politički program Dveri meni ne uliva poverenje da nije bliži Miši Vaciću nego Demokratskoj stranci Srbije“, kaže Andrejić.\nGovoreći o različitim predizbornim obećanjima stranaka, on napominje da je „najveći broj projekata kamena temeljaca ovde uvek sračunato na predizborno obećanje, makar to bilo i za predsedničke izbore 2022. godine“.\n„Videli smo da se gradi za vojsku i policiju. Govorilo se o 8.000 stanova, a stvarno se gradi negde oko 300. Mi zapravo sa tim idejama segregiramo naše društvo. Sada nam trebaju policajci i bezbednjaci, hajde da im gradimo stanove, pa lekarima i sestrama, pa se obaćava i njima. Zato je i u pravu ministarka Mihajlović, koja kaže da je stanje kod nas suludo. To se kod nas decenijama događa, jer nema nikakvog nacionalnog plana, nikave strategije nema. Godinama živimo u takvoj situaciji“, zaključuje Andrejić.


Bašta KST-a konačno otvorena! | Balkanrock.com\nArtan Lili; foto: Miloš Cvetković\nPompezno i nadasve ambiciozno otvaranje možda najlegendarnije bašte u Beogradu imalo je završnicu u vidu stilskog šarenila oličenog u bendovima Hadži Prodane Duše, Ničim Izazvan i Artan Lili. Kako smo saznali na licu mesta, rad bašte je morao da počne kasnije zbog aktivnosti na Elektrotehničkom fakultetu, pa je čitava fešta počela negde oko ponoći. Na samom početku događaja, ovo kašnjenje nije imalo nikakve posledice, ali se kasnije mogao primetiti nedostatak jednog dela publike.\nInteresantan lajnap drugog dana otvaranja imao je prilično strmu putanju stilova pa je i publika bila veoma različita. Od alternativnog roka Hadži Prodanih Duša preko nežnijih rundekovskih nota Ničim Izazvanih pa sve do dinamičnog „novog zvuka u gradu“ Artan Lilija.\nHadži Prodane Duse\nSvoju svirku od pola sata Hadži Prodane Duše nabiflovali su energijom. Ističe se i zanimljiv vizuelni identitet benda sa crvenim košuljama, što zaista doprinosi unitarnoj atmosferi na bini. Mešavinom ska veselosti i dopadljivih duhovitih tekstova, ovaj bend uspeva da se donekle istakne iz mase sličnih bendova i sinoć je to pokazao na bini KST-ove letnje bašte. Da li je u pitanju „Dole u šumi“, verovatno najbolja pesma ovog benda ili pak „VoĐa“, koja svojim pankerskim raspoloženjem i sarkazmom i te kako može da razgali masu, uopšte nije bitno – Hadži Prodane Duše sa bine nude energiju koju publika kupuje i ne pita za cenu. Iako je njihov nastup trajao oko pola sata, publika se pošteno zagrejala za naredni bend. Popularni Ničim Izazvan svirali su mnogo duže od Hadži Prodanih Duša, a po svemu sudeći, svoju najverniju publiku imaju upravo u Klubu Studenata Tehnike. Pomenuti rundekovski stil ovog benda očigledno prija publici u KST-u i to je sinoć bilo maltene opipljivo.\nOtpočevši koncert sa „Dalijev Brk“ i „Beskućnik“, bend je munjevito brzo zapalio masu. Šetajući kroz svoj asortiman preko pesama „Mogao bih“, „Udahni vazduh“, „Odlaziš“ i „Rekla je“, ovaj skoro desetočlani sastav napravio je pristojnu gužvu na bini, koja ipak nije planirana za ovolike bendove, ali i u sada već punoj bašti KST-a. Iako su „Glupost“ izveli bez S.A.R.S.-a, u masi do samog kraja nije jenjavala euforija. Štaviše, kako se kraj bližio kada su Ničim Izazvani svirali „Trideset“ i njihov najveći hit „O tebi“, euforija u masi je naizgled dostigla vrhunac što se ovog koncerta tiče. No, kako to obično bude sa veoma popularnim bendovima poput ovog, desio se i bis, na kome je bend još jednom odsvirao „Odlaziš“ i završio svoj koncert, ustupivši mesto hedlajnerima, perjanici beogradske alternative, bendu Artan Lili.\nIako se zbog kašnjenja pomenutih na početku teksta kazaljka koja pokazuje sate bila veoma blizu broja tri, Bigzova najvrednija četvorka svoju prvu svirku u KST-u otpočela je prilično eksplozivno. Posle nežnijeg tona prethodnog benda, prava rokenrol svirka ispunjena znojem i energijom bila je i više nego dobrodošla. „Vreme protiv čoveka“ bila je sasvim prigodna pesma za početak gitarske vožnje Artan Lilija. Nastavivši sa „Nije teško kad se mora“ i „Novi zvuk u gradu“ bend jednostavno nije dao publici da predahne. Nakon ovog seta brzih hitova, bend je odsvirao „Profesionalce“, pesmu koja će se naći na „Nju Dilu“ i favorit publike „A šta bi bilo da sam ja odustala od svoga sna?“. Iz ove himnične simfonije rifova, bend je prešao u takođe novu stvar – „Jutro“, koja otkriva nešto nežniju stranu benda. Baš onakvu kakvu je na samom početku benda stvorio „Džoni“, koji je i usledio nakon „Jutra“. Naravno, budući da je ovo pesma od koje je sve i počelo, publika je valjano ispratila sve. Prešavši preko hitova poput „Sajko“ i „Ako stanemo tu“, bend je došao do novog mini-bloka novih pesama – ovog puta „Samo ja“ i sledeći singl „Na vodi“. Za sam kraj, bend je ostavio „Srce“ i standardni finiš „Najbolje što znam“.\nDrugi dan otvaranja KST-ove bašte protekao je u gitarskom zvuku i može se reći da je postalo jasno da je bašta Kluba Studenata Tehnike veoma dobro mesto za ovakve manifestacije. Gitare su u KST-u vladale tokom devedesetih, ali se polako vraćaju na „mesto zločina“, iako je banda prilično drugačija. Najpoznatiji studentski klub na Balkanu uspešno je otvorio svoju letnju sezonu.\nVreme protiv čoveka


Otvaranje izložbe „Soba sa pogledom #2“ – Čupava Keleraba\n22. decembra 2020. 22. decembra 2020. Administrator\nIZLOŽBA POVODOM OBELEŽAVANjA 60 GODINA LIKOVNE GALERIJE\nKULTURNOG CENTRA BEOGRADA\nSOBA SA POGLEDOM #2\nOtvaranje: ponedeljak, 28. decembar\nUmetnici: RADOŠ ANTONIJEVIĆ I NENAD MALEŠEVIĆ/ BOJAN BEM\nDEJANA VUČIĆEVIĆ/GABRIEL GLID/VESNA GOLUBOVIĆ\nMARIJA DRAGOJLOVIĆ/IVANA IVKOVIĆ/LjILjANA JARIĆ\nNEMANjA LAĐIĆ/GORANKA MATIĆ/IVANA POPOV\nJELICA RADOVANOVIĆ I DEJAN ANĐELKOVIĆ/MILICA RUŽIČIĆ\nKustosi: Svetlana Petrović i Gordana Dobrić\n28.12.2020 – 21.1. 2021.\nIako sam naziv izložbe implicira jedno intimno opažanje i povišeni pogled posmatrača iz svog privatnog kutka na javni prostor, on se može shvatiti i metaforički kao jedan širi okvir koji ostavlja prostor za individualnu percepciju pogleda na grad, ali i sobe kao prostorne odrednice, koja u prenesenom značenju može imati jedan mnogo širi i dublji kontekst. Upravo u tom proširenom kontekstu koji promišlja pogled na grad iz više različitih rakursa, može se posmatrati konstelacija raznorodnih radova predstavljenih na ovoj izložbi. Četrnaest različitih pogleda, odnosno isečaka iz vizuelnih dnevnika, ukazuju na disparatne umetničke prakse i subjektivne percepcije jednog pogleda, jedne teme i jednog grada. Od intimnih, unutrašnjih percepcija i hroničarskih zabeleški do potpuno konceptualnih pristupa, selekcija radova i autora različitih generacija secira, produbljuje i ispituje granice same teme…\nFotografije koje su deo programa izložbe, a koje su objavljivane uz hashtag #sobaspogledomkcb i #aroomwithaviewccb do 25. decembra na Fejsbuku i Instagramu, možete videti na TV ekranu biletarnice (Trg Republike 5) tokom trajanja izložbe. Izložba je otvorena do 21. januara 2021. godine.\nRadno vreme galerija je svakog dana, osim nedeljom i tokom novogodišnjih i božićnih praznika, od 12:00 do 18:00.\nBroj posetilaca je ograničen na najviše deset osoba u galeriji.\nApelujemo na sve posetioce da budu odgovorni prema sebi i drugima i poštuju sve mere zaštite, kao što su nošenje zaštitnih maski, održavanje bezbedne razdaljine i što češće korišćenje dezinfekcionih sredstava.\nKulturni centar Beograda nastavlja da prati situaciju i blagovremeno obaveštava publiku o eventualnim izmenama u programu.\nFilm, umetnost i pozorišteKulturni centar Beograd, najava, Soba sa pogledom, Soba sa pogledom #2, umetnost, vesti


subota, 12 april 2014\nDobar start naših dečaka na Vrilitosu. Na otvaranju turnira savladali smo simpatičnu ekipu iz Atine – Panionios 28-16 (15-3). Odličan početak i vrlo brzo stečena velika prednost bili su odlučujući za miran tok utakmice i održavanje prednosti. Trener Maksimović je većini dečaka pružio priliku da igraju.\nU drugoj utakmici igrali smo protiv takođe grčke ekipe Pelie. Ponovo dosta dobar poetak meča i već posle 10-ak minuta smo stekli prednost od 7 golova koju smo održavali do kraja meča. Malo problema imali smo početkom drugog poluvremena kada je protivnik odigrao presing i oduzeo nam nekoliko lopti ali samo za smanjenje rezultata. Konačan rezultat bio je 29-21 za Novi Beograd.\nU nedelju u 12.30 časova po našem vremenu igramo utakmicu za 1.mesto u grupi protiv odlične reprezentacije Izraela – njihove prve ekipe! Fizički dosta jaka ekipa sa agresivnim i dubokim odbranama biće svakako težak protivnik.\nRezultati i tabele (PDF)\nPress izveštaj 1 (PDF)\nPress izveštaj 2 (PDF)


Kako pobediti u Kovid maratonu (video) - Zdrava i prava\nKako pobediti u Kovid maratonu (video)\n“Ako Svetska zdravstvena organizacija kaže da je ovo Kovid maraton, to znači da kao maratonci moramo da trčimo trku u kojoj treba da pokažemo strpljenje, imamo manje ciljeve i budemo istrajni”, savetuje psiholog Milica Vukelić.\n“Ako Svetska zdravstvena organizacija kaže da je ovo Kovid maraton, to znači da kao maratonci moramo da trčimo trku u kojoj treba da pokažemo strpljenje, imamo manje ciljeve i budemo istrajni”, rekla je Milica Vukelić, docent na Odeljenju za psihologiju Filozofskog fakulteta u Beogradu.\nPokušaj pravljenja plana je pokušaj kontrole situacije, smatra Vukelić koja ističe da je trenutno na snazi životni i karijerni šok za sve i u ovom trenutku je gotovo nemoguće napraviti plan jer je Kovid režim na snazi.\n“Sada treba da planiramo slučajnosti, to je termin koji postoji u psihologiji i podrazumeva da planiramo da je budućnost neizvesna, da treba da planiramo slučajnosti i da računamo na stres kao na svakodnevni događaj. Predstoje nam razne krize, kriza talenata, uvođenje tehnologija je za mnoge stres, a mi sami moramo da razvijemo toleranciju na greške”.\nSok od peršuna da se kilogrami istope\nKorona uništava zagrljaje: “Promenite navike, ne i sebe”


Spriječiti još jedan pomor ribe, sankcionisati odgovorne | Aktuelno\nNaslovna CRNA GORA Spriječiti još jedan pomor ribe, sankcionisati odgovorne\nSpriječiti još jedan pomor ribe, sankcionisati odgovorne\nMještani sela Morakovo, u Župi nikšićkoj, tvrde da su dva bagera i pet kamiona, iskopavajući pijesak iz riječnog korita Gračanice, ušli u reon ribolovnog revira, što ostavlja katastrofalne ekološke posljedice\nMještani sela Morakovo, u Župi nikšićkoj, tvrde da su dva bagera i pet kamiona, iskopavajući pijesak iz riječnog korita Gračanice, ušli u reon ribolovnog revira, što ostavlja katastrofalne ekološke posljedice.\n,,Nakon nedavnih ekoloških incidenata u Crnoj Gori, o kojima je javnost bila obavještena, situacija u vezi sa ovim problemom nije ni blizu dobre. Naime, u nikšićkoj Župi, tačnije selu Morakovo, već dva dana iskopava se pijesak iz riječnog korita Gračanice, koja akcija ostavlja katastrofalne posljedice u ekološkom smislu”, naveo je u saopštenju dostavljenom medijima predstavnik mještana Morakova Dragan Marojević.\nPrema njegovim riječima juče i danas su dva bagera i pet kamiona ušli u reon ribolovnog revira rijeke Gračanice i mrijestilišta pastrmke, odakle odvoze pjesak i time mute vodu koja je trenutno na biološkom minimumu, što znači da je protok minimalan, a šanse da se voda izbistri ravne su nuli.\n“Ovo ne ostavlja ni minimalne šanse za floru i faunu na lokaciji”, tvrdi Marojević.\nNa pitanje CdM-a o ko izvodi radove, čiji su bageri i kamioni, Dragan Marojević je kazao da je riječ o privatnoj firmi koja obavlja radove na jednom imanju.\n“Radi se o mehanizaciji privatne firme, koja izvodi radove na imanju domaćinstva Nikole Marojevića“, tvrdi u izjavi za CdM Dragan Marojević.\nKako kaže poseban problem predstavlja reakcija komunalne policije, koja je, uprkos upornom prijavljivanju mještana, odbila da izađe na lice mjesta, “uz obrazloženje da je dio kadrova na odmoru, dio na bolovanju, a neki od njih, kako je rečeno – “bojkotuju””.\n“Apelujemo na javnost da reaguje na ovu devastaciju i molimo da se spriječi još jedan pomor i istrijebljenje ribe, a takođe, da se nađu lica odgovorna za ovaj incident, te da budu adekvatno sankcionisana”, poručio je on.\nEPCG da plati 354.650 eura štete zbog ekološkog incidenta\nDirektor Termoelektrane podnio ostavku zbog incidenta u Pljevljima\nVlada: EPCG hitno sanira štetu\nSDP Pljevlja: Ekocid u Vezišnici i Ćehotini vrišti na uzbunu u Crnoj Gori\nEPCG: Podići ćemo krivičnu prijavu zbog manipulisanja ventilom


Vlada Severne Makedonije predlaže zakon kojim se omogućava izvoz marihuane - Agro TV\nPočetna Novo Vlada Severne Makedonije predlaže zakon kojim se omogućava izvoz marihuane\nVlada Severne Makedonije predlaže zakon kojim se omogućava izvoz marihuane\nVlada Severne Makedonije utvrdila je Predlog zakona o kontroli opojnih droga i psihotropnih supstanci, koji bi trebalo da omogući izvoz sušenog cveta kanabisa.\nTim predlogom, navodi se u saopštenju, omogućava se izvoz suvog cveta dobijenog uzgajanjem kanabisa za medicinske svrhe, tako što se firmama uzgajivačima kanabisa omogućava da već proizvedene količine suvog herbalnog proizvoda, kao opojnu drogu plasiraju na tržišta Evrope i šire.\nTaj izvoz suvog cveta marihuane iz Severne Makedonije, ističe se, obavljaće se uz poštovanje međunarodnih konvencija i evropskog zakonodavstva, koje reguliše tu materiju.\nJedna od novina u predloženom zakonskom rešenju je i formiranje Agencije za kontrolu uzgajanja i ekstrakcije kanabisa i proizvodnje kanabisa i preparate od kanabisa u medicinske i naučne svrhe.\nRešenja u Predlogu zakona o opojnim drogama, ističe vlada Zorana Zaeva, pored toga što su usaglašena sa pravom EU i međunarodnim aktima, sadrže i sopstvena nacionalna rešenja koja su u funkciji regulisanja i njegove odgovarajuće praktične primene, kojima će obezbediti bolju kontrolu opojnih droga i psihotropnih supstanci.\nPredlagač zakona navodi da je još jedna novina uvođenje obaveze da kompanije sa licencom za uzgajanje kanabisa u medicinske svrhe moraju da uplaćuju 10 odsto od neto dobiti na poseban račun državnog budžeta.\nTaj novac će, precizira se, biti namenjen za projekte od javnog interesa, kao što su podrška fondu za retke bolesti, podrška fondu za medije, kao i programske prioritete u sportu, kulturu, građanskom sektoru.\nU Severnoj Makedoniji je zakonom dozvoljena proizvodnja i prodaja proizvoda od kanabisa u medicinske svrhe od 2016. godine.


Dodik, Džaferović i Komšić danas započinju posjetu Briselu – Radio Studio D ::: 99,40 i 97,40 FM\nČlanovi Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik, Šefik Džaferović i Željko Komšić borave danas u prvoj dvodnevnoj službenoj posjeti Briselu.\nČlanovi Predsjedništva BiH danas će se susresti s Federicom Mogherini, potpredsjednicom Evropske komisije i visokom predstavnicom EU za vanjske poslove i sigurnosnu politiku.\nKako je najavljeno iz Predsjedništva BiH, radni doručak s Johannesom Hahnom, komesarom za evropsku politiku susjedstva i pregovore o proširenju, održat će se u srijedu.\nIstoga dana Milorad Dodik, Željko Komšić i Šefik Džaferović imat će susret s predsjednikom Evropskog vijeća Donaldom Tuskom.\nČlan Predsjedništva BiH Šefik Džaferović izjavio je jučer kako Predsjedništvo BiH na prvi sastanak sa zvaničnicima EU u Briselu ide s viješću da je BiH završila odgovore na dodatna pitanja iz Upitnika Evropske komisije.\nSlužbenu posjetu kolektivnog šefa države Briselu komentarisala je i predsjednica bosanskohercegovačkog entiteta RS Željka Cvijanović koja je kazala da će Dodik u Briselu prenijeti realnu sliku o svemu što se dešava u BiH te izraziti opredijeljenost za evropski put naše zemlje.\nPrevious article Objavljene slike iz zagrebačke bolnice: Bebe leže u mokraći vezane za krevet (FOTO)\nNext article ‘Ispada da je svatko o koga se novinar očeše u duševnoj boli’


Naslov: Dolazak nove bebe - vaša iskustva Sre Feb 22, 2012 2:35 am\nDolazak nove bebe - sestre ili brata starijeg deteta, menja uhodan porodični ritam. Starije dete, posebno ako je dugo "jedinac", na neki način pati, zapravo najviše strahuje da mu beba ne oduzme ljubav mame, tate, baka i deka. Zbog toga je važno, kažu psiholozi, ali i iskustva, pripremati ga na vreme za novog člana porodice. Ponašanje starijeg deteta prvih dana i meseci nakon rodjenja bebe zavisi od njegovog uzrasta, kao i odnosa roditelja prema njemu i bebi.\nNaslov: Re: Dolazak nove bebe - vaša iskustva Sre Feb 22, 2012 11:34 am\nmoram da se pohvalim kod nas je sve bilo u najboljem redu i moja starija cerkica mi je danas velika pomoc oko male tijane. jos od samog pocetka teodora je bila upucena i ukljucena u svaku aktivnost vezanu za bebu. sama je izjavila kako jedva ceka da beba jos malo poraste pa da joj bude najbolja drugarica, i prosto se sva istpoim kad teodora dodje da poljubi tijanu, kad je zasmejava, ili kad tijana predje (progega) ceo stan kako bi sa teodorom podelila keksic. uspeli smo u nameri da teodora sto bolje prihvati sestricu i najveca mi je zelja da se njih dve odlicno slazu i mislim da je razlika od 4 godine koju smo mi napravili izmedju nih idealna.


Evropski sistem za putovanje u funkciji za tri godine\nGranični prelaz između Hrvatske i Slovenije\nIako je Evropska unija planirala da uvede Evropski sistem za putovanje i autorizaciju (ETIAS) u 2021. godini, očekuje se da će njegova primjena početi za oko tri godine.\n“Sistem se još uvijek razvija i za sada očekujemo da će tajming (njegove primjene) biti krajem 2022. godine”, saopštio je za Radio Slobodna Evropa (RSE) Adalbert Jahnz, portparol Evropske komisije za migracije, unutrašnje poslove i državljanstvo.\nETIAS je Evropski sistem za putovanje i autorizaciju kojim će se unaprijed dobijati odobrenje za putovanje u Šengen zonu.\nTaj propis će se odnositi na državljane preko 60 država koje imaju bezvizni režim, a među kojima su države Zapadnog Balkana. Njihovi građani koji žele da putuju u Šengen zonu, moraće unaprijed da popune elektronski formular sa ličnim podacima i dokumentima, kao i da označe zemlju ulaska na Šengen granici.\nEU je uvođenje ETIAS-a izglasala krajem 2017. godine i tada su iz evropskih institucija kazali da to nije pokušaj da se oteža putovanje građanima iz država sa bezviznim režimom, već da je riječ o unapređenju sistema kojim će se poboljšati sigurnosne kontrole unutar Šengen zone.\nIz Evropske komisije su ETIAS opisali kao jednostavan i brz sistem koji će u više od 95% slučajeva rezultirati pozitivnim odgovorom u roku od nekoliko minuta, a da će se odobrenje provjeravati uz pasoš pri ulasku u područje Šengena.\nETIAS odobrenje će važiti tri godine, a u slučaju da građanin dobije odbijenicu, može se žaliti nadležnim institucijama zemlje članice EU koja je odbila njegov ulazak u Šengen prostor.\nPrema podacima Evropske komisije, cijena ugradnje sistema ETIAS koštaće preko 212 miliona eura, dok će za njegovo funkcionisanje na godišnjem nivou trebati oko 85 miliona. Sistem će biti samoodrživ jer će se finansirati od novca za apliciranje.\nETIAS odobrenje će koštati sedam eura za građane uzrasta od 18 do 70 godina.


Ambasador BiH u Japanu Siniša Berjan sastao se sa zamjenikom premijera i ministrom finansija - FILTER\nAmbasador BiH u Japanu Siniša Berjan sastao se sa zamjenikom premijera i ministrom finansija\nAmbasador Bosne i Hercegovine (BiH) u Japanu, dr Siniša Berjan, sastao se sa drugim čovjekom Vlade Japana, Taro Asom, zamjenikom premijera i aktuelnim ministrom finansija Japana. Sastanak je održan 30. juna 2021. godine u kabinetu zamjenika premijera.\nTokom 50-minutnog sastanka, ambasador Berjan je istakao odlične bilateralne odnose između dvije zemlje bez otvorenih pitanja, te je naglasio posvećenost BiH daljem daljem osnaživanju međusobnih odnosa. Zahvalio se zamjeniku premijera za dragocjenu podršku i pomoć Vlade i građana Japana tokom prethodnih 25 godina, koja se ogledala kroz realizaciju brojnih projekata u Republici Srpskoj i BiH, posebno u rekonstrukciji školskih i zdravstvenih ustanova. Istaknuto je i da je Japan jedan od najvećih pojedinačnih donatora u BiH. Sagovornici su naglasili važnost međusobnog uvažavanja i kontinuirane međusobne podrške kandidatima obje strane za važne pozicije u međunarodnim institucijama/organizacijama. Tokom sastanka apostrofiran je i značaj japanske „Inicijative za zapadni Balkan“, koja predstavlja veliku razvojnu šansu za BiH i cijeli region, posebno u oblasti ekonomije.\nRazgovarano je i o mogućnostima investiranja u Republiku Srpsku i BiH. Ambasador Berjan je predstavio komparativne prednosti i atraktivne sektore koji bi mogli biti od interesa za japanske kompanije, kao što su sektori energetike, automobilske industrije, drvni sektor, turizam i poljoprivreda kao i sve više rastući sektor informaciono-komunikacionih tehnologija. Zamjenik premijera Japana je izrazio nadu da će se obim japanskih investicija u BiH uvećati u narednom periodu.\nNezaobilazna tema razgovora bila je i situacija u svijetu izazvana pandemijom COVID-19, sa posebnim fokusom na situaciju u BiH i Japanu a razgovarano je i o kulturnoj razmjeni između dvije zemlje, organizaciji posjete predstavnika poreskih uprava iz oba entiteta radi sticanja novih znanja, posebno u vezi digitalne transformacije poreskih uprava i međunarodnoj razmjeni podataka, kao i o mogućnostima uspostavljanja bliskijih veza između lokalnih zajednica dvije zemlje.\nTaro Aso je, između ostalog, u svojoj bogatoj političkoj karijeri obavljao dužnost premijera Japana (2008-2009), ministra inostraninih poslova Japana (2005-2007), ministra unutrašnjih poslova i komunikacija Japana (2003-2005), a od 2012. godine je na poziciji zamjenika premijera i aktuelnog ministra finansija Japana.\nTags: Japan Siniša Berjan Taro Aso\nPrethodna Srpska zbog opstrukcija iz FBiH izgubila 1,33 milijarde KM\nSledeća Za godinu dana izdato 46.948 turističkih vaučera


Brižit Bardo kritikuje Srbiju! - Sloboda za zivotinje\nObjavljeno 27 April 2005\n(Beta) Francuska glumica Brižit Bardo, koja vodi fondaciju za zaštitu životinja, kritikovala je Srbiju zbog odnosa prema životinjama. Glumica je predsedniku Srbije Borisu Tadicu uputila molbu za prekid masakra nad životinjama koje lutaju Srbijom.\n"Ranjenog srca i rastužene duše tražim od Vas da napokon bude okončan taj odvratan masakr, čije su črtve životinje koje lutaju Srbijom. Brojna svedočenja, praćena fotografijama koje ilustruju užas zločina nad tim nevinim stvorenjima, dolaze do moje fondacije", navodi glumica. Ona traži prekid istrebljenja koje se vodi na zahtev vlasti Srbije i upozorava da su životinje u Srbiji postale žrtve jednog dela stanovništva koje nad njima, sa sadističkim zadovoljstvom, vrši divlju torturu.\n"Paralelno, eskadroni smrti metodično patroliraju u svakom kvartu Beograda kako bi masovno trovali ono malo životinja koje su preživele istrebljenje", kaže B. B. i navodi da sa pasa u Srbiji često biva drano krzno. "Poznato mi je da srpski narod pokušava da zavije rane iz jednog sramnog i nasilnog rata, ali to se desilo pre 10 godina. Došlo je vreme obnove srca čovečanstva, već odavno izgubljenog", piše Brižit Bardo. Ona je poručila Tadiću da on ima moć da sve to promeni i vrati dostojanstvo Srbiji, usvajanjem zakona o zaštiti životinja, njihovom vakcinacijom i sterilizacijom.\nBlank Article (needed for some menu items) Hits:\t6833425


Vojvodjanski Madjari traze teritorijalnu autonomiju | Institute for War and Peace Reporting\nVojvodjanski Madjari traze teritorijalnu autonomiju\nPise: Atila Marton iz Novog Sada\nSmatra se da se iza njega krije ili pokusaj partije da ucvrsti poziciju medju birackim telom, ili taktika da sa maksimalistickog polazista udje u pregovore o nekim drugim ustupcima za manjine, dok traje izrada novog ustava Srbije.\nSavez Vojvodjanskih Madjara, SVM, najjaca partija Madjara trazi da buduci Ustav Srbije dozvoli mogucnost osnivanja teritorijalne autonomije na podrucju najmanje pet opstina, gde nacionalne manjine cine ili apsolutnu ili relativnu vecinu. U multietnickoj Vojvodini samo Madjari ispunjavaju uslove za ovakvo teritorijalno organizovanje.\nPartija zeli da ove mikroregije imaju zakonodavnu i izvrsnu vlast, a jezik manjine bio bi izjednacen sa srpskim; zaposleni u organima vlasti bi morali znati oba zvanicna jezika i u njima bi se morao striktno uvazavati nacionalni sastav stanovnistva.\nIako zahtev nije izazvao medjuetnicke tenzije, opste su procene da Inicijativa nema buducnost, jer za nju nema spremnosti u velikim srpskim partijama, kako u Beogradu tako i u Vojvodini; tri koaliciona partnera SVM su ili otvoreno protiv ili ne signaliziraju podrsku, Vlada Republike Madjarske cuti, dok SVM ne uziva podrsku ni svih Madjara u Vojvodini.\nVojvodina je severna pokrajina u Srbiji, u kojoj zivi vise od dvadeset nacija. Dve trecine stanovnistva je srpsko, dok Madjari cine oko 13 odsto stanovnistva. Vecina Madjara je skoncentrisana na severu Vojvodine, dok je 40 odsto raseljeno po drugim gradovima ili izolovanim selima oko vecih centara.\nSVM je u vladajucoj koaliciji u Vojvodini, zajedno sa Demokratskom strankom, DS, Ligom Socijaldemokrata Vojvodine, LSV, koja se zalaze za veliki stepen autonomije Vojvodine i populistickim Pokretom “Snaga Srbije” Bogoljuba Karica. U parlamentu Srbije SVM nema poslanike, jer koalicija u kojoj je imao izborni nastup nije presla cenzus na izborima u decembru 2003.\nSVM ima odlucujucu ulogu u Nacionalnom savetu Madjara, telu koje je u protekle dve godine skoro u potpunosti preuzelo kontrolu nad medijima na madjarskom jeziku u Vojvodini, sto cesto izaziva otpore u samom nacionalnom korpusu Madjara.\nPlatforma sa kojom je SVM izasla u javnost njen je predlog za resenja unutar buduceg ustava Srbije, cija izrada traje vec pet godina. Jedan od vaznih razloga odlaganja donosenja ovog ustava je buduci stepen autonomije Vojvodine, oko kojeg nema saglasnosti niti u samoj Vojvodini, niti u Srbiji.\nPredlozena teritorijalna autonomija docekana je sa odbojnoscu, ili otvorenim protivljenjem velikih srbijanskih partija sklonih da ovakve zahteve tumace kao teritorijalnu aspiraciju i prvi korak ka secesiji.\nNajjaci protivnik je ultranacionalisticka opoziciona Srpska radikalna stranka, SRS, koja je ubedljivo najpopularnija stranka i u Vojvodini i u Srbiji i koja je na vlasti u mnogim gradovima Vojvodine, pa i u glavnom gradu, Novom Sadu. To je i pojedinacno najjaca stranka koja ima skoro trecinu poslanika u parlamentu Srbije. Vodi je Tomislav Nikolic, zamenik predsednika te stranke Vojislava Seselja, kome se upravo sudi pred Haskim Tribunalom.\nNikolic u izjavi novosadskom listu “Dnevnik” od 15. jula 2005. kaze da cak ni autonomne pokrajine ne treba da postoje, a kamoli “multietnicka teritorijalna samouprava”.\nZa inicijativu SVM nemaju simpatije ni protivnici radikala, demokrate, koje predvodi proevropski Boris Tadic, predsednik Srbije.\nOni ne zele da vide nove teritorijalne organizacije unutar Vojvodine, a Dusan Petrovic, sef poslanicke grupe DS-a u parlamentu Srbije i clan Odbora za ustavna pitanja izjavio je za novosadski «Dnevnik» da je pokrajina dovoljan okvir za ostvarivanje manjinskih i gradjanskih prava.\nKostunicina DSS se do sada uzdrzala od komentra.\nOsim velikih stranaka iz Beograda, podrsku ovoj inicijativi ne pruzaju ni koalicioni partneri SVM na regionalnom nivou – u Vojvodini.\nPokrajinski odbor Demokratske stranke, za sada odbija da komentarise u javnosti ovaj predlog, a cutanje se tumaci kao neslaganje s njim, ali i kao nevoljnost da se kvare koalicioni odnosi u pokrajini, ako bi se to javno reklo. Liga Socijaldemokrata Vojvodine, drugi koalicioni partner SVM, bila je najjasnija u protivljenju.\nEmil Fejzulahi, clan Predsednistva LSV je protiv toga da nacionalne manjine imaju teritorijalne autonomije. On za BIRN kaze: «Mi smatramo da je Vojvodina kao okvir idealna za ocuvanje i unapredjenje nacionalnog identiteta»\nInace, SVM nije protiv prosirivanja autonomije pokrajine Vojvodine. Stavise, SVM, zajedno sa svojim koalicionim partnerima u pokrajinskoj administraciji, trazi da buduci ustav Srbije sadrzi garanciju za vece nadleznosti Vojvodine, kao sto su zakonodavna i izvrsna vlast i ubiranje poreskih prihoda.\nIako se u srpskim politickim krugovima, kao i u madjarskom nacionalnom korpusu u Vojvodini, uvek osluskuje sta kaze vlada susedne Madjarske, ona do sada nije reagovala na ovaj predlog.\nUz vec izneto, treba imati u vidu i to da SVM ne podrzavaju svi vojvodjanski Madjari.\nIako je na poslednjim lokalnim i pokrajinskim izborima iz septembra 2004. godine, SVM dokazala da je mnogo jaca od drugih nacionalnih stranaka Madjara, taj uticaj je slabiji u odnosu na period 2000-2004, kada kao clan koalicije DOS, koja je tada bila na vlasti u Srbiji, kontrolisala sedam od ukupno pedesetak vojvodjanskih opstina.\nNa izborima u septembru 2004. SVM je izgubila vlast u tri opstine sa madjarskom vecinom, u Adi, Kanjizi i Coki. Dozivela je tezak poraz u Beceju, gradicu u kojem Madjari cine polovinu stanovnistva, a jedva je ocuvala lokalnu vlast u svom sedistu, Subotici.\nZnacajan deo Madjara ne glasa za madjarske nacionalne partije, vec za stranke gradjanske orijentacije. Gradjanski orijentisani Madjjari, otuda, vide ovu incijativu kao pokusaj SVM da poveca svoju popularnost, igrajuci na nacionalnu kartu, i da se zato predstavlja kao ekskluzivni zastitnik svih Madjara u Vojvodini.\nMadjar, Viktor Kovc iz Ade kaze: Mislim da je ovo novi pokusaj SVM-a da uspostavi politicki monopol u svim naseljima u kojima zive Madjari, iako je na poslednjim izborima izgubila, a da bi osigurala svoj „nezamenljivi” politicki uticaj u regiji.\nOn dodaje: Po meni je vreme za integracije, da Vojvodina jedinstveno nastupi protiv Vlade u Beogradu u borbi za veci stepen pokrajinske autonomije, a nikako da se zalaze za separatizam.\nL.Gy., privatni biznsismen iz Ade, Madjar koji je zeleo da ostane anoniman procenjuje: «Ovaj predlog je samo san. Vec na prvi pogled se vidi da nije prihvatljiv, jer ako bi nama, Madjarima, dodelili ova prava, onda bi morali i Bosnjacima u Sandzaku, a to bi bila suvisna politicka avantura u koju ne bi usle u Srbiji cak ni stranke demokratskog usmerenja».\nI on deli misljenje Kovca da bi SVM postigao mnogo vise kad bi zajedno sa Ligom socijaldemokrata Vojvodine i Demokratskom strankom trazio autonomiju Vojvodine, ili bi se barem zalozio za jace lokalne samouprave, pa makar i na nivou cele Srbije.\nIma, medjutim, i Madjara koji bi inicijativu podrzali, ali smatraju da su male sanse za njen uspeh.\nLaura Kovc, novinarka iz Subotice na primer, prizeljkuje takvu autonomiju, ali smatra da politicka klima u Srbiji ne omogucava da se ona ostvari u skoroj buducnosti.\nMnogi otvaraju pitanje i sta bi bilo sa 40 odsto Madjara u Vojvodini koji zive van podrucja koja bi mogla uci u zamisljenu teritorijalnu samoupravu.\nEmil Fejzulahi (LSV) povodom toga kaze: «Tek nesto vise od polovine Madjara u Vojvodini zivi u tih pet opstina na severu Backe, pa bi ona druga polovina bila u neravnopravnom polozaju, kao sto bi i pripadnici drugih naroda bili u neravnopravnom polozaju na teritoriji te regije».\nImajuci u vidu siroko neraspolozenje prema toj incijativi, mnogi se pitaju sta stoji iza nje.\nAnonimni funkcioner SVM-a i sam priznaje da ne ocekuje da ce predlog o teritorijalnoj autonomiji imati prodju u danasnjoj Srbiji, ali smatra da je zbog procesa promene ustava pravo vreme da stranka aktualizuje i ovaj deo svog politickog programa.\nMoguce je da SVM, u stvari, kazu analiticari, «tvrdi pazar», tj. ulazi sa maksimalistickim zahtevima u neke buduce pregovore o Ustavu Srbije, a da bi ostvario ostale svoje zahteve vezane za ustav, cije ubrzano donosenje zahteva i Evropska unija.\nU te zahteve, izmedju ostalog, spada da Ustav Srbije garantuje: proporcionalnu zastupljenost manjina u organima vlasti i administraciji; zabranu organizovane promene nacionalnog sastava stanovnistva; da se oblasti tradicionalno i znacajno naseljene manjinama ne komadaju pri definisanju izbornih i administrativnih okruga; priznanje jednakopravnosti u sluzbenoj upotrebi jezika manjine i srpskog jezika; parlamentarnu zastupljenost autenticnih predstavnika nacionalnih manjina i dr.\nTo su teme oko kojih se ocekuje da se vodi dijalog i postigne kompromis.\nI predsednik SVM Jozef Kasa i njegov savetnik Tams Korhec su naglasili da svoj predlog ustavnih resenja koja se odnose na zastitu manjinskih prava ne smatraju ultimatumom, vec da im je cilj dijalog.\nKorhec, koji je autor predloga te stranke, za BIRN podseca da je sada vreme za ove zahteve, jer je izrada ustava na dnevnom redu, a od Evropske unije se ispoljava jasno ocekivanje da Srbija najzad dobije moderan ustav.\nAko se izuzme maksimalisticki zahtev za teritorijalnom autonomijom, ostaje jos dosta toga u platformi o cemu bi se dalo pregovarati i postici kompromis.\nImre Sebescen, vlasnik internet news portala, ne iskljucuje mogucnost da ce jednom zahtev za teritorijalnom autonomijom Madjara biti ostvariv. On procenjuje da je vec sada moguce postici kompromis o nekim drugim zahtevima sa vlastima u Srbiji.\n«Nesto od svojih zahteva ce SVM sigurno ostvariti, jer Srbiji predstoji decentralizacija» - zakljucuje on.\nAtila Marton je redovni saradnik BIRN-a iz Novog Sada


Može li Astana da pogura Partizan?\nIzvor: MozzartSport.com, 24.Okt.2019, 10:59\nIgraće Partizan u četvrtak uveče protiv Mančester Junajteda u Humskoj, ali će svakako „bacati uvo“ na meč u Alkmaru, gde će AZ ugostiti Astanu. U ovom susretu u Holandiji svaki drugi ishod, osim pobede domaćina, išao bi naruku srpskom timu i povećao bi mu šanse da na kraju grupne faze izbori prolaz u evropsko proleće. AZ Alkmar je favorit u ovom...\nPogledaj vesti o: Partizan, Izbori\nAZ ne prašta, to ne prija crno-belima: Penal slomio Astanu, posle je bila rutina (VIDEO)\nIzvor: MozzartSport.com, 24.Okt.2019\nDok je Partizan vojevao bitku protiv Mančester Junajteda, u istom terminu se igrala i druga utakmica grupe L. AZ Alkmar je dočekao Astanu i zakucao je za dno tabele pobedom od 6:0 (2:0). Može se slobodno reći - rutinska pobeda holandskog tima. I na kraju vrlo ubedljiva. Ceo posao je AZ odradio već...


Najčitanije u februaru: Hidroelektrane, uticaj OIE na životnu sredinu, problemi u sektoru otpada\nFebruar je bio mesec žestoke konkurencije tekstova na verziji portala Balkan Green Energy News na srpskom/lokalnom jeziku, pa je lista najčitanijih formirana u samom foto-finišu. Posebna lista je dostupna za verziju portala na engleskom jeziku.\nJedan tekst je odskočio po čitanosti na srpskom jeziku. Verovatno više i nije iznenađenje da se radi o hidroelektranama (HE).\nMesto broj 1 – Albanija zaustavlja gradnju hidroelektrana zbog brige o zaštiti životne sredine\nSamo što je stupila na dužnost, nova albanska ministrka za energetiku i infrastrukturu Belinda Balluku je ne samo zahtevala smene nekih od ključnih ljudi u sektoru energetike u Albaniji, već i izjavila je da će zaustaviti izgradnju novih hidroelektrana (HE) i pokrenuti istragu o 182 dozvole izdate za izgradnju 440 postrojenja.\nMesto broj 2 – Pravilna procena uticaja na životnu sredinu i saradnja sa lokalnom zajednicom ključni za projekte OIE\nProjekte obnovljivih izvora energije (OIE) u regionu, posebno izgradnju malih hidroelektrana (MHE), često prate kontroverze, naročito kada investitori ne nastupaju u dobroj veri. Postoji i druga strana medalje kada su u pitanju projekti OIE, jer se dešavalo i da investitor uradi sve što treba, a na kraju bude oštećen zbog regulatornih promena. U intervjuu za Balkan Green Energy News, Zoran Obradović, direktor wpd Adria, razgovarao je o ovim problemima iz perspektive investitora.\nPravilna procena uticaja na životnu sredinu i saradnja sa lokalnom zajednicom ključni za projekte OIE\nMesto broj 3 – Upravljanje otpadom u Srbiji – problemi, izazovi i moguća rešenja\nSrbija ima nagomilane probleme u sektoru otpada, a naš uvodni tekst na ovu temu je bio treći najčitaniji na lokalnoj verziji portala u februaru. Tekst je bio uvod za seriju intervjua sa vodećim ekspertima koji se bave temom otpada u Srbiji.\nUpravljanje otpadom u Srbiji – problemi, izazovi i moguća rešenja\nTagovi: OIE, ugalj, zagađenje vazduha\nPočetna » Vesti » OIE » Najčitanije u februaru: Hidroelektrane, uticaj OIE na životnu sredinu, problemi u sektoru otpada


Ofsajd - Fudbalska wikipedija\nOfsajd (engleski offside) ili zaleđe je pravilo u fudbalu koje određuje da igrač ekipe koja napada, u trenutku kada mu se upućuje lopta od njegovog saigrača, mora biti u liniji ili iza protivničkih igrača uključujući protivničkog golmana.\nTreba istaći da linijski sudija nije dužan signalizirati nedozvoljenu poziciju ukoliko se dotičnom igraču ne uputi lopta.\nSignalizacija nedozvoljene pozicije\nSmatra se da je igrač u nedozvoljenoj poziciji onda kada je lopta njemu upućena. Ukoliko mu je lopta upućena dok nije bio u takvoj poziciji, nema opsajda. Ukoliko igrač u opsajd poziciji krene nazad ispred zadnjih igrača odbrane, bez obzira na to što pokušava da se pomjeri iz ofsajda i ide unazad, i dalje se gleda gdje se on nalazio u trenutku upućivanja lopte.\nNajbolje objašnjenje OFSAJD pozicije može se prikazati u VIDEU.


Ryanair srezao red letenja za trećinu – pogođena i naša regija - Aviatica\nRyanair nakon što je podigao procenu gubitka zbog omikrona srezao trećinu kapaciteta uključujući i na linijama u našem regionu.\nDatum / Date: 27.12.2021.\nRyanair je promenio procenu i povećao očekivani gubitak u ovoj godini na 250 do 400 miliona evra što je posledica usporavanja oporavka avio-saobraćaja usled širenja omikron varijante koronavirusa.\nPrethodna procena kompanije za 2021. je iznosila od 100 do 200 miliona evra, a razlog za povećanje očekivanog gubitka je i u ukidanju trećine linija i polazaka u celoj mreži.\nSuspenzija se odnosi na period januara 2022, a iz kompanije su poručili da je to za sada, dok će za naredni period sigurno biti još otkazivanja.\nNajviše će biti pogođen Zagreb gde je ova kompanija nedavno uspostavila bazu i najavila ogromno širenje sa čak 26 linija. Prema najavama privremeno se otkazuju letovi do Šarleroa (Brisel-jug), Baden-Badena, Vecea (Weeze), Memingena (Minhen) i Frankfurta (Hahn) u Nemačkoj. Bez letova su ostale i linije do Bazla, Malmea, Napulja, Sandefjorda, Sofije i Mančestera, a otkazan je i početak saobraćaja na direktnoj liniji do Podgorice. Linije koje će biti zadržane u januaru će takođe biti redukovane, sa manjim brojem polazaka.\nIz Niša su tokom januara, tačnije odmah posle novogodišnjih praznika i pravoslavnog Božića, obustavljene sve linije ove kompanije – ka Beču, Stokholmu (Skavsta) i Milanu (Bergamo), dok je linija ka Malti još ranije obustavljena.\nBanja Luka će takoreći ostati bez svih letova Ryanair-a u januaru. Osim Memingena koji nastavlja sa operacijama, neće biti letova do Frankfurta, Stokholma, Geteborga, Beča, Brisela (Šarleroa) i Milana (Bergamo), dok je linija ka Nirnbergu planirana tek od letnjeg reda letenja, krajem marta.\nIz Podgorice će biti otkazane linije do Londona (Stansted) i Krakova, tokom januara.\nBosna i HercegovinaCrna GoragubitakHrvatskaomikronred letenjaregionRyanairSrbijasuspenzija letova


Saveti – Da li premium sedišta na low cost letovima vrede? – Travel Magazine\nDa li premium sedišta na low cost letovima vrede?\nHome »Saveti» Da li premium sedišta na low cost letovima vrede?\nObjavljeno 07. nov 2019. | 0 komentara\nFoto: dreamcatcher-68 from Flikr\nPutnici se najčešće za premium iskustvo opredeljuju na dugim letovima „standardnih“ aviokompanija.\nKompanije koje nude punu uslugu tokom poslednje decenije borile su se sa jakom konkurencijom u vidu niskotarifnih prevoznika na kratkim letovima. Suštinski, mnoge od njih na nekim regionalnim rutama sada saobraćaju sa gubitkom, ali profitiraju od svojih dugolinijskih letova.\nEvropske low cost aviokompanije kao Ryanair i EasyJet već dugo najavljuju mogućnost uvođenja dugih letova. Direktor Ryanair-a, Majkl O’ Liri, je čak tvrdio da će se, ukoliko ova kompanija počne da saobraća na linijama iz Evrope ka Njujorku, karte prodavati po ceni već od 10 dolara po smeru.\nDonedavno, dugolinijski letovi low cost prevoznika bili su samo san. AirAsia je pre 10 godina pokušala da uvede ovaj model, saobraćajući na ruti iz svog haba u Kuala Lumpuru do Londona, avionom Airbus A340-300, ali se ipak ispostavilo da ova letelica nije profitabilna u okviru low cost poslovanja.\nIz sna u realnost\nIpak, pravila igre nedavno su promenjena. Modeli aviona Airbus A330neo i Boeing 787, koji troše znatno manje goriva, omogućili su noskotarifnim prevoznicima da ponovo razmotre uvođenje dugih letova. Norwegian je tako na prekoatlantskim rutama postao ozbiljna konkurencija standardnim aviokompanijama, a Scoot i Jetstar svojim agresivnim cenama prave haos na tržištu Azije i Australije.\nLow cost aviokompanije su poznate po tome što je u cenu karte uključena samo osnovna usluga, Plaćate znatno manje, ali nema pića, obroka, prtljaga, posebnih usluga, osim ako za njih ne platite. To se svakako mnogima isplati na kraćim rutama od 2-3 sata, ali da li putnicima ovaj model odgovara na dugolinijskim letovima – na kojima su neophodni i hrana i piće, a svakako se cene udobnost, zabava na letu, dodatni kilogrami besplatnog prtljaga i ostale usluge.\nLow cost prevoznici sada počinju da targetuju putnike koji su spremni da plate dodatno za udobnost i veći prostor i isprobavaju nove proizvode kao što su sedišta u premium klasi na dugim letovima. Ova sedišta otprilike odgovaraju sedištima ekonomske klase standardnih aviokompanija, ali postavlja se pitanje da li je ono što se nudi vredno dodatnog novca? Evo pregleda nekoliko low cost prevoznika koji su uveli premium sedište i kratke ocene ovog proizvoda.\nScootPlus je premium klasa sedišta u novom Boeing-u 787 kompanije Scoot i mnogi je porede sa standardom biznis klase od pre petnaestak godina. Podesivi nasloni za glavu, prostrani nasloni za ruke i prostor za noge dostupni su, na primer, na devetočasovnom letu od Singapura do Sidneja, po ceni od 400 australijskih dolara (u jednom smeru). Aviokompanija omogućava putnicima upgrade i u avionu, i to za 160 australijskih dolara, ukoliko ima mesta.\nI Jetstar u svojoj floti ima novi Boeing 787, sa novom premium klasom sedišta, sa konfiguracijom sedišta u kabini 2-3-2. Ova klasa je slična premium ekonomskoj kod većine standardnih aviokompanija. Zahvaljujući njoj, Jetstar je uspeo da se istakne među ostalim niskotarifnim prevoznicima na australijskom tržištu. U cenu karte za ovu klasu uključena je hrana, pa čak i alkoholna pića, kao i prioritetno čekiranje i bording. Ovo opravdava nešto višu cenu karte za premium sedište nego kod ostalih navedenih aviokompanija, iako samo sedište nije toliko posebno (Air Asia, na primer, putnicima nudi znatno bolje i udobnije sedište, ali uz gotovo nikakve dodatke).\nCena karata za premium klasu Jetstara na linijama iz Australije ka Aziji u proseku staje od 750 do 950 australijskih dolara u jednom smeru, što je znatno više nego za isti proizvod kompanije Scoot, ali manje nego kod mnogih standardnih aviokompanija.\nAko letite iz Evrope u SAD, preporuka je da se informišete o trenutnoj ponudi karata za premium klasu kompanije Norwegian. Ovaj niskotarifni prevoznik, koji je nedavno bio u svim medijima zbog poslovnih i finansijskih poteškoća, sedište u biznis klasi na letovima od Londona do Njujorka nudi po ceni od 450 dolara u jednom smeru. U avionu Boeing 787 putnici imaju više prostora za noge nego u ekonomskoj klasi standardnih aviokompanija, u cenu su uključeni hrana i alkoholna pića. Stručnjaci premium klasu Norwegian-a ocenjuju kao proizvod između standardne premium ekonomske i biznis klase. Savet je da uvek uporedite trenutne cene ove klase Norwegian-a i ekonomske klase drugih prekoatlantskih aviokompanija.\nAirAsia nudi najbolji proizvod na ovoj listi. U Airbus-u A330 postoje samo dva reda sedišta premium klase koja se potpuno spuštaju i pretvaraju u krevete. Cena leta u ovoj klasi, nazvanoj „premium flatbed„, u jednom smeru iz Osake do Kuala Lumpura kreće od 320 dolara i nudi spavanje u pravom krevetu tokom leta. Iako je uz ovo udobno sedište u cenu karte uključen samo jedan standardan obrok i flaša vode, stručnjaci se slažu da se radi o trenutno najboljem low cost premium proizvodu i odličnom odnosu cene i kvaliteta.\nPročitajte još koje je najbolje sedište u avionu, koje skupe greške treba da izbegnete pri kupovini karata, a saznajte i zašto evropske aviokompanije propadaju.


Za koga će glasati američki Srbi? - Dijaspora na vezi - Dijaspora na vezi\nDijaspora na vezi > Društvo > Za koga će glasati američki Srbi?\n30/04/2016 administrator Društvo,Info,SAD,Severna Amerika\nIako ne postoje statistike niti ankete koje bi izmerile raspoloženje srpske dijaspore, mogu se uočiti određeni trendovi, a koja će platforma biti bliža američkim Srbima zavisi od njihovih zanimanja, generacije, ali i geografije, tvrdi „Glas Amerike“.\nPrema rečima Danijele Sremac, predsednice Srpskog instituta u Vašingtonu i istaknute ličnosti srpske dijaspore, republikanski principi slobodnog tržišta, ograničenog intervenisanja vlade i manje birokratije su bliži većini američkih Srba, posebno onima koji se bave biznisom, i koji mahom žive na srednjem Zapadu.\n„U većim gradovima ćete naći više glasača koji podržavaju demokrate, ljudi koji možda rade u američkoj vladi, akademiji, to su poslovi koji dobijaju platu redovnu i ne utiče toliko razlika republikanaca i demokrata. U biznisu, naši ljudi koji žive na srednjem Zapadu, kao moj otac i mnogi koje sam poznavala, koji su biznismeni, imaju nekretnine, a to je baš veliki deo našeg naroda u glavnom delu Amerike, oni definitivno vide razliku u ekonomskim principima demokrata i republikanaca“, navodi ona.\nIako među republikancima trenutno vodi kontroverzni biznismen Donald Tramp, Sremac ističe da većina birača glasa za partiju a ne pojedinca.\nOna dodaje da su u ideološkom smislu, republikanci bliži srpskim biračima.\n„Mislim da Srbi u Americi kao i u Srbiji i Republici Srpskoj uglavnom tradicionalni, a demokrate u Americi podržavaju više liberalne društvene stavove što oni možda ne podržavaju kao što su gej brakovi i druge teme“, smatra predsednica Srpskog instituta u Vašingtonu.\n„Glas Amerike“ navodi da s druge strane Aleksandra Škorić iz Vašingtona, pripadnica mlađe generacije dijaspore, kaže da se nikad ne bi opredelila za republikanske kandidate.\n„Oni nemaju ništa zajedničko sa mojim načinom razmišljanja“, rekla je Škorićeva, koja spada u takozvane „Bernijevce“, jer smatra da je demokrata Berni Sanders čist kandidat koji ne služi ničijim interesima.\nOna kaže da su za nju relevantniji socijalni principi Demokratske stranke.\n„Naša generacija Srba koji žive ovde u Americi, mlađa je generacija koja je došla ovde u svojoj petnaestoj, šesnaestoj godini. Recimo, mi uopšte nemamo porodiljsko, ako želimo da imamo decu, moramo da uzmemo neplaćeno tri meseca da bi bili kod kuće uz decu“, kazala je Škorićeva.\nDanijela Sremac smatra da će za srpske birače spoljna politika biti presudni faktor, a da većina poistovećuje demokratu Hilari Klinton sa politikom njenog supruga, Bila Klintona prema Srbiji 1990-ih.\n„Ja sam u to vreme dosta išla na televizije i nastupala u nekim emisijama, i naši ljudi su videli da su republikanci više podržavali moje stavove i definitivno nisu podržavali bombardovanje Srbije koje su demokrate podržavale. To je veliki razlog, i znaju da ako Hilari Klinton dođe na vlast, po pitanju Balkana bi se obratila i posavetovala sa svojim mužem i mislim da to ne bi bilo najbolje za naš narod“, ocenjuje ona.\n„Glas Amerike“ navodi da Hilari Klinton ipak ima svoje pristalice u malom delu srpske dijaspore. Iako nisu želeli da govore pred kamerom, to su pripadnici mlađe, liberalnije generacije koja se zalaže za demokratske ekonomske i društvene principe i smatra da je Hilari efikasniji kandidat da ih sprovede. Za njih je američka politika 90-ih deo prošlosti, sa čim se slaže i Aleksandra Škorić.\n„Mislim da prošlost mora ostati u prošlosti, moramo da se brinemo o budućnosti naše dece“, ocenila je Škorićeva.\nOna je ispričala anegdotu za koju tvrdi da odslikava raspoloženje mladih Srba u američkoj prestonici.\n„Nedavno smo išli na jedan skup mladih Srba stručnjaka u Baltimoru, za donaciju slepom dečaku iz Hercegovine koji treba da ide na operaciju. Svako je doneo nešto od hrane, bilo je tu puno pita… Mi smo doneli Bernijeve značke i do kraja sastanka 60 odsto naših ljudi je nosilo značke Bernijeve na reveru…“, rekla je ona.\nTagovi : Američki Srbi,demokrate,Izbori,Klinton,republikanci,Tramp


Informacija u vezi sa izdavanjem potvrda o izvršenom prenosu akcija „Telekom Srbija“ a.d. Beograd na vlasničke račune u centralnom registru, depou i kliringu hartija od vrednosti.\nZahtevi različitih podnosilaca – fizičkih ili pravnih lica, kao i nadležnih državnih institucija i organa u postupku nasleđivanja umrlih lica koja su, u smislu Zakona o pravu na besplatne akcije i novčanu naknadu koju građani ostvaruju u postupku privatizacije ("Službeni glasnik RS", br. 123/2007, 30/2010 i 115/2014) u okviru zakonske kategorije - zaposleni i bivši zaposleni „Telekom Srbija“ a.d. Beograd postala akcionari Društva, za izdavanje potvrda o izvršenom prenosu akcija „Telekom Srbija“ a.d., Beograd, na dan 3. maja 2012. godine, na vlasničke račune u Centralnom registru, depou i kliringu hartija od vrednosti (u daljem tekstu: CRHoV) mogu se podneti redovnom poštom ili neposredno u Pisarnici „Telekom Srbija“ a.d. Beograd - na adresu „Telekom Srbija“ a.d. Beograd, Takovska 2, 11000 Beograd, sa naznakom „Za Sektor za odnose sa investitorima“.\nZahtevi iz prethodnog stava obavezno moraju da sadrže: ime i prezime lica za koje se traži izdavanje potvrde, JMBG tog lica, original izvoda iz matične knjige umrlih lica za koje se traži izdavanje potvrde ili overenu fotokopiju navedenog izvoda, ime i prezime/poslovno ime i adresu podnosioca zahteva i svrhu za koju se potvrda koristi.\nPotvrde se dostavljaju preporučenom pošiljkom na adresu podnosioca zahteva.\nPosebno napominjemo da „Telekom Srbija“ a.d. Beograd u skladu sa pribavljenom pisanom saglasnošću CRHoV od 12.07.2012. godine, izdaje potvrde koje se odnose isključivo na umrla lica koja su u okviru zakonske kategorije - zaposleni i bivši zaposleni „Telekom Srbija“ a.d., Beograd ostvarila pravo u smislu gore navedenog zakona, sa stanjem na dan 3. maja 2012. godine, a u cilju ostvarivanja prava njihovih naslednika u postupcima pred nadležnim sudovima.\nOstali građani – nosioci prava mogu pribaviti potvrde o njihovom vlasništvu nad akcijama posredstvom Ministarstva privrede (www.priv.rs/Ministarstvo-privrede/134/Pitanja-i-odgovori.shtml), u skladu sa važećim propisima


Mihajlovićeva i Kacumata: Dobra saradnja Srbije i Japana u oblasti energetike, postoji prostor i za nove investicije | Ministarstvo rudarstva i energetike\nMihajlovićeva i Kacumata: Dobra saradnja Srbije i Japana u oblasti energetike, postoji prostor i za nove investicije\nPotpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka rudarstva i energetike, prof. dr Zorana Mihajlović, i ambasador Japana u Republici Srbiji Takahiko Kacumata razgovarali su danas o realizaciji projekata u oblasti energetike u kojima učestvuju japanske kompanije i potencijalima za nove investicije u ovoj oblasti.\nMihajlovićeva je istakla da je Ministarstvo rudarstva i energetike pripremilo novi zakonski okvir u oblasti energetike i rudarstva, koji će otvoriti mogućnosti za nove investicije, posebno u korišćenju obnovljivih izvora energije, kao i mnogo veći obuhvat stanovništva merama za podsticanje energetske efikasnosti.\n”Novi zakoni su prvi korak u stvaranju povoljnog okvira za investicije u sektoru rudarstva i energetike i verujemo da postoji prostor za nastavak saradnje sa japanskim kompanijama i na novim projektima”, navela je Mihajlovićeva.\nNa sastanku je razmatran napredak radova na izgradnji postrojenja za odsumporavanje u TENT A i TENT B, kao i planirani radovi na sanaciji i adaptaciji RHE Bajina Bašta, a na kojima su angažovane japanske kompanije.\nAmbasador Kacumata zahvalio je potpredsednici Vlade na velikom angažovanju na razvojnim aktivnostima i podršci projektima u oblasti energetike i zaštite životne sredine, koji zauzimaju važno mesto u saradnji dve zemlje. On je rekao da postoji otvorenost za saradnju i razmenu iskustava u oblasti klimatski neutralnog razvoja i energetske efikasnosti kao globalno veoma važnim temama.


Trgovinsko-ugostiteljska škola Leskovac : Južne vesti\n12:20, 2. 10. 2019.\nNa "Roštiljijadi" u Leskovcu i pešačka tura gradom\n10:54, 21. 8. 2019.\nOni koji Leskovac posete za vreme "Roštiljijade", koja se održava od 26. avgusta do 1. septembra, moći će da, kroz pešačku turu i uz pratnju vodiča, vide i saznaju nešto više o kulturno-istorijskim spomenicima ovog grada.\nLeskovčani sa Međunarodnog gastro festivala u Nišu doneli 19 medalja\n16:34, 20. 6. 2019.\nModerna jela od pilećeg, ribljeg i svinjskog mesa, gibanice i pite, kao i slatkiše, spremali su ove godine učenici leskovačke Trgovinsko-ugostiteljske škole na 6. Međunarodnom gastro festivalu, sa kog su doneli čak 19 zlatnih medalja. Učenici ove škole najbolji su bili i u kategoriji takmičara do 18 godina, dok je drugo mesto pripalo takmičarima Ugostiteljsko-turističke škole iz Niša.\nLeskovčanka pobednica takmičenja u spremanju kolača\n09:12, 22. 3. 2019.\nUčenica leskovačke Trgovinsko-ugostiteljske škole Danica Spasić napravila je najukusniju i najlepše dekorisanu poslasticu, ocenio je žiri na takmičenju u spremanju kolača koje se održalo u Beogradu. Drugo mesto osvojio je Veljko Milosavljenić, takođe iz Leskovca, dok je treća nagrada otišla u ruke Radovana Glišića iz Aranđelovca.\nGoran Milošević najbolji roštilj majstor na 26. Roštiljijadi\n12:37, 4. 9. 2015.\nZa najboljeg majstora u pripremi ćevapa proglašen je Saša Stamenković, u pripremi pljeskavice Nikola Marković, dok je ukupni pobednik i ovogodišnji majstor roštilja Goran Milošević, predstavnik jednog hotela u Bugarskoj.\n15:50, 24. 1. 2022.\nNiška Toplana od večeras kreće sa neprekidnim režimom grejanja


'Ukusan je Pantelija': Crne udovice, sanduci i grobari na 10. Grobarijadi u Požarevcu VIDEO\nIzvor: B92, 04.Nov.2019, 19:40 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nTradicionalna požarevačaka Grobarijada održana je proteklog vikenda, po deseti put. I ove godine, manifestacija je okupila oko 250 predstavnika pogrebnih preduzeća iz celog regiona.\nOni, međutim, koji u ovo vreme u Požarevac dolaze godinama unazad kažu da je to "nešto nezamislivo, nešto što samo Drnda može da organizuje".\nA Drnda je Radiša Mihajlović, >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << jedan od najpoznatijih pogrebnika na Balkanu i osnivač požarevačke Grobarijade, koji je ovogodišnjom manifestacijom obeležio svoj odlazak u penziju.\n"Ja sam zavoleo taj posao, iako nisam nikada očekivao da ću to da radim. Ja sam mašinbravar, po zanatu, kao i Tito, možda sam zato i uspeo", kaže Mihajlović, koji se nada da će ga sin, koji je posao nedavno nasledio, nadmašiti.


DPS se obavezao da Sandžak nema granica\nNaslovnica Južni Sandžak Berane DPS se obavezao da Sandžak nema granica\nJužni Sandžak – Demokratska partija socijalista i njen potpredsjednik, šef države Filip Vujanović demantovali su juče da je DPS 2006. godine, uoči referenduma, sa Bošnjačkom strankom potpisao sporazum kojim je predviđena autonomija Sandžaka, dok je lider BS i ministar bez porfelja Rafet Husović potvrdio da takav ugovor ipak postoji.\nHusović je jučer “Vijestima” kazao da je BS sa DPS-om prije četiri godine potpisao sporazum o rješavanju pitanja Sandžaka kao prekogranične regije.\n“Primjena Evropske povelje o lokalnoj samoupravi u dijelu najvećih standarda kao uslov ravnomjernog ekonomskog razvoja Crne Gore. U tom kontekstu Sandžak vidimo kao multietničku, multikonfesionalnu, multikulturalnu prekograničnu regiju, sa transparentnom granicom, koja bi bila most spajanja, a ne zid razdvajanja Srbije i Crne Gore”., dio je teksta sporazuma koji su krajem marta 2006. godine potpisali lideri BS-a i DPS-a, Rafet Husović i Milo Đukanović.\nHusović je podsjetio da u programu BS-a decidno stoji da će se zalagati za „rješavanje statusa Sandžaka, kao prekogranične regije, kao i za uspostavljanje bescarinske zone, za slobodan protok roba i putnika u pograničnim mjestima ove regije, te održavanje ekonomskih, obrazovnih, kulturnih i drugih veza stanovništva regije“.\n“Da napomenem da smo u državnoj zajednici Srbija i Crna Gora imali jedno Nacionalno vijeće, a sada imamo Bošnjački savjet u Crnoj Gori i Bošnjačko vijeće u Srbiji. Pouzdano znam da ove dvije institucije imaju jako dobru saradnju u oblasti obrazovanja, kulture, informisanosti, što predstavlja jedan dobar primjer kako bi trebale da sarađuju i druge institucije”, istakao je Husović.\nPovodom izjave potpredsjednika BS Hazbije Kalača u jučerašnjim “Vijestima”, koji je objelodanio sadržaj sporazuma BS-a i DPS-a i time saopštio da je zapravo već parafirana ideja o autonomiji Sandžaka, koju je nedavno počeo da promoviše muftija iz Novog Pazara Muamer Zukorlić, juče se oglasio DPS tvrdnjom da taj sporazum ne predviđa autonomiju. Gotovo istovremeno, Vujanović i njegova stranka DPS negirali su juče da je ta partija u sporazumu sa BS-om pristala da Sandžak bude prekogranična regija, što u BS vide kao autonomnu oblast.\nNa drugoj strani, Nova srpska demokratija i Demokratski centar, iz različitih razloga, pozvali su DPS i BS da objelodane taj sporazum.\nVujanović je novinarima na Žabljaku rekao da se politika DPS-a i Vlade bazira se na javnom djelovanju, poštovanju građanske i nezavisne Crne Gore, te da se nijesu pravile nikakve nagodbe sa bilo kim i o bilo čemu.\n„Mi imamo obavezu da otvorimo dobru komunikaciju sa prostorom na kome se obezbjeđuje dobar saobraćajni kontakt, razvija dobra komunikacija građana i dobra ekonomska saradnja sa Sandžakom. Više od toga nikada se nije obećavalo, niti je bilo razloga za to. Raduje me da Bošnjaci u Crnoj Gori prepoznaju da je njihov interes ono što je interes Crne Gore“, kazao je Vujanović.\nPortparol DPS-a Rajko Kovačević rekao je da su se DPS i BS u martu 2006. godine obavezali na primjenu Evropske povelje o lokalnoj samoupravi u dijelu najvećih standarda kao uslov ravnomjernog ekonomskog razvoja Crne Gore.\n\_”I u tom kontekstu, Sandžaka kao multietničke, multikonfesionalne i multikulturalne prekogranične regije, sa transparentnom granicom, koja bi bila most spajanja, a ne zid razdvajanja Srbije i Crne Gore. Ni u kom slučaju ne može biti tumačena na način na koji to čini Kalač. DPS najoštrije odbacuje spekulacije takve vrste”, poručio je Kovačević\nJesu li zakulisni dogovori važniji od Ustava\nFunkcioner Demokratskog centra Emin Duraković kazao je jučer da hoće da vjeruje da izjava Hazbije Kalača ne predstavlja stav njegove partije, već plod njegove želje za ekskluzivnošću i opipavanje terena pred neke nove trgovine sa vladajućim režimom.\n“DC se pita do kada će javnost biti neprijatno iznenađivana raznim zakulisnim dogovorima kojima DPS trguje sa manjinskim partijama na štetu države Crne Gore. Pozivamo DPS da hitno objavi sporazum sa BS, pošto očito ovakvi ad hok dogovori imaju veću težinu od Ustava i zakona koji su definisali Crnu Goru kao građansku državu zasnovanu na vladavinu prava, a njenu teritoriju kao jedinstvenu i neotuđivu”, kazao Duraković.\nPrema njegovim riječima, ovakve izjave samo stvaraju pogrešnu sliku o muslimanima u Crnoj Gori koji većinski nijesu separatistički raspoloženi, već žele miran, ravnopravan suživot sa ostalim konfesijama.\nasko_lux 20. Septembra 2010. At 19:53\nautonomija sandzaka je 100% tu i uskoro ALLAH te nagradijo muftija\nPASA SA PESTERI 20. Septembra 2010. At 17:29\nOPET ONA STARA ,,, HOCU KAKIM NECU KAKIM, KAKICETE I TO JOS KAKO SAKO KOMARACA\nTika 19. Septembra 2010. At 22:45\nSAMO LJUDSKA GLUPOST I FANTAZIJA NEMAJU GRANICE, POSEBNO KOD OGRANICENIH LJUDI,AKO TO UOPSTE I JESU LJUDI, SVE OSTALO SU DRZAVNE GRANICE!


Izložba „Teslin svetski sistem“ ~ Mreza Kreativnih Ljudi\n15.9.16 desavanja, izlozba No comments\n16 - 30. septembar 2016. godine\nMuzej nauke i tehnike u Beogradu otvara izložbu „Teslin svetski sistem“ autora Zorice Civrić, muzejskog savetnika, posvećenu dostignućima Nikole Tesle na polju bežičnog prenosa energije.\nNikola Tesla je u periodu 1901-1906. godine u laboratoriji na Long Ajlendu razvijao sistem baziran na svojim pronalascima, koji je nazvao „Svetski sistem bežičnog prenosa“. Tehničke mogućnosti ovog sistema na početku 20. veka, postojale su samo kao naučna vizija. Svoj sistem Tesla je zasnovao na korišćenju stacionarnih ili stojećih talasa Zemlje. Danas se ovaj sistem zasniva na žičnom prenosu i na bežičnom prenosu energije kroz provodljivu atmosferu. Tek krajem 20. veka Teslina vizija postala je stvarnost razvojem informacionih i telekomunikacionih tehnologija.\nSvečano otvaranje izložbe „TESLIN SVETSKI SISTEM“ je u petak 16. septembra 2016. godine u 19 sati, u Muzeju nauke i tehnike - Galerija „Aleksandar Despić“, Skender-begova 51.\nIzložbu će otvoriti gospodin dr Zoran V. Popović, potpredsednik SANU za prirodne nauke.


Bez turističkog putovnja fudbalera Radnika u Novi Pazar\nIzvor: JUGpress.com, 14.Maj.2022, 18:00\nFudbaleri Radnika dobrim igrama u ovoj sezoni mirno čekaju završetak sezone, jer su sve brige oko opstanka prebrinuli na vreme. Na poslednjem gostovanju u Novom Pazaru putuju rasterećeni po krajnji ishod ali i sa željom da se kući vrate kao neporaženi.\n– Na poslednjem gostovanju ove sezone domaćin Novi Pazar ima imperativ pobede protiv nas. Mi smo obezbedili opstanak, ali daleko od toga da kao turisti putujemo u Rašku oblast. Želimo da budemo ozbiljni do kraja sezone, da i u Novom Pazaru pružimo disciplinovanu i borbenu igru kao i na svim dosadašnjim utakmicama. Znamo da je domaćin u seriji odličnih rezultata, izuzimajuci Kup okršaj sa Zvezdom. Pamtimo i koliko smo teško došli do pobede na...\n14.Maj.2022: Jug Srbije


Uslovi korišćenja portala smestajsrebrnojezero.rs\nUslovi korišćena portala SMESTAJSREBRNOJEZERO.RS\nPortal smeštaj na Srebrnom jezeru je web servis za oglašavanje smeštaja i pružanje informacija o turističkoj ponudi Srebrnog jezera. Sajt smestajsrebrnojezero.rs nije odgovoran za transakcije između vlasnika smeštaja i lica koja iznajmljuju smeštaj. Takođe portal smestajsrebrnojezero.rs ne može da garantuje istinitost i pouzdanost informacija koje su objavljene u oglasu jer ove informacije dostavljaju vlasnici smeštaja i one su isključivo njihova odgovornost.\nVlasnici smeštaja na Srebrnom jezeu su dužni da postavljaju istinite podatke, Opis smeštaja, lokacija na mapi Srebrnog jezera, smeštajni kapaciteti, dodatne usluge, fotografija i kontakt podaci vlasnika smeštaja ne smeju dovesti u zabludu psetioca portala. Ako se tako nešto desi, vlasnici smeštaja su saglasni da snose posledice štete koja je načinjena licima koji su posetili sajt i došli do netačnih informacija, kao. Takođe su dužnii da nadoknade i štetu koja je načinjena smamo sajtu smestajsrebrnojezero.rs.


Narodno pozorište | Novosti.rs\nPOZORIŠNA KRITIKA: Rok opera o ženskom Erosu i Tanatosu\nETNO-PANK-ROK, psihodelični rok sa elementima etno-zvuka, pod uticajem kontrakulture, prirodniji su milje za mlade autore predstave "Uspavanka za Aleksiju Rajčić" - pisca Đorđa Kosića (1996), reditelja Juga Đorđevića (1993), dramaturškinju Tijanu Grumić (1993), kompozitorku Nevenu Glušicu (1980), kao i oba mlada hora, Ženski i Muški, koje je autor zamislio kao sublimaciju individualnog junaka, pre nego kao antičkog "idealnog gledaoca" - nego metaforični, poetski teatar, u kom je Garsija Lorka otišao najdalje ("Krvave svadbe").\n14. 05. 2022. u 12:19\nDECENIJA OPERE "KARMEN": Bizeovo slavno delo ponovo na repertoaru Narodnog pozorišta u Beogradu\nOPERA Žorža Bizea "Karmen", posle kraće pauze, vraća se 30. aprila i 4. maja, pod dirigentskom upravom Dejana Savića (i u režiji Nebojše Bradića) - na redovan repertoar Velike scene Narodnog pozorišta.\n28. 04. 2022. u 13:00\nSLOBODA JE - U ZATVORU: "Uspavanka za Aleksiju Rajčić" na sceni Narodnog pozorišta\nPO tekstu Đorđa Kosića i u režiji Juga Đorđevića nastala je predstava "Uspavanka za Aleksiju Rajčić", čije je premijerno izvođenje 30. aprila na Sceni "Raša Plaović" Narodnog pozorišta.\n27. 04. 2022. u 12:26\nNARODNO POZORIŠTE POKREĆE PODKAST "PAUZA": Rediteljka Ana Konstantinović na sajtu i onlajn platformama vodiće razgovore sa umetnicima\nNARODNO pozorište u Beogradu će 5. maja na svom sajtu i drugim onlajn platformama (YouTube, društvene mreže) objaviti prvu epizodu audio i video podkasta "Pauza".\n21. 04. 2022. u 12:44\nUMETNOST KAO MISIJA: Milijana Nikolić o večerašnjem gostovanju u "Trubaduru"\nU TRENUTKU u kome je, kako sama kaže, umetnost - pozorišna, pa i operska, više no ikad postala misija, mecosopran Milijana Nikolić ponovo peva na sceni Narodnog pozorišta, na kojoj je debitovala.\n20. 04. 2022. u 09:36\n"KUS PETLIĆ" STIŽE IZ SUBOTICE: Na sceni Narodnog pozorišta višestruko nagrađen komad Ace Popovića\nPOSLE gotovo godinu dana od velikog uspeha koji je predstava Narodnog pozorišta Subotica "Kus petlić" ostvarila na 66.Sterijinom pozorju, beogradska publika imaće priliku da je pogleda na Velikoj sceni Narodnog pozorišta u Beogradu, u utorak,19.aprila u dva termina.\n18. 04. 2022. u 14:48\nMONODRAMA O DIANI: Gostovanje na sceni "Raša Plaović"\nMONODRAMA "Pu spas za sve nas", po motivima dnevnika Diane Budisavljević, u izvođenju glumice Jelene Puzić, gostuje 18. aprila od 20.30 časova na Sceni "Raša Plaović" Narodnog pozorišta.\n17. 04. 2022. u 21:01\nOTVORENA VRATA NARODNOG POZORIŠTA: Publika će ovog vikenda moći da zaviri iza kulisa nacionalnog teatra\nAKCIJA „Otvorena vrata Narodnog pozorišta” biće održana u subotu, 16. Aprila, u 13 časova.\n14. 04. 2022. u 16:54\nNEZABORAVNI ROMSKI VELIKANI: Međunarodni Dan Roma biće obeležen Svečanom akademijom\nMEĐUNARODNI dan Roma biće obeležen i Svečanom akademijom "Nezaboravni romski velikani Balkana", na Velikoj sceni Narodnog pozorišta u Beogradu, 8. aprila od 17.30 časova. Operske umetnice Jadranka Jovanović i Nataša Tasić Knežević, Branko Tadić i Etno hor, Irina Skorikova i Saša Knežević, učestvuju u programu u organizaciji Udruženja "Romag", uz podršku Poverenice za zaštitu ravnopravnosti, Kancelarije za integraciju Roma i Narodnog pozorišta.\n06. 04. 2022. u 13:19\nDEBITUJU U "DON KIHOTU": Opera Narodnog pozorišta na repertoaru od 2.aprila\nU OPERI Žila Masnea "Don Kihot", koja će biti izvedena 2. aprila od 19.30 časova na Velikoj sceni Narodnog pozorišta pod dirigentskom upravom Đorđa Stankovića, u režiji Ivane Dragutinović Maričić, prvi put će nastupiti dvoje mladih solista Stefan Pavlović i Jana Cvetković. Pavlović tumači naslovnu ulogu, Jana Cvetković je Dulsineja, dok rolu Sanča Panse peva Aleksandar Stamatović.\nPOVRATAK "USPAVANE LEPOTICE" Čuveni balet Čajkovskog opet na repertoaru\nČUVENI balet Čajkovskog "Uspavana lepotica" u koreografiji Vladimira Logunova ponovo na redovnom repertoaru Velike scene Narodnog pozorišta, posle duže pauze nastale usled pandemije virusa korona. Publika će imati priliku da uživa u ovom klasičnom baletskom ostvarenju večeras, u četvrtak 31. marta, od 19.30 časova.\n31. 03. 2022. u 16:54\nBALET "USPAVANA LEPOTICA" PONOVO NA SCENI: Poznati naslov na repertoaru Narodnog pozorišta\nČUVENI balet P.I. Čajkovskog "Uspavana lepotica" ( u koreografiji Vladimira Logunova) ponovo na redovnom repertoaru Velike scene Narodnog pozorišta, posle duže pauze nastale usled pandemije virusa korona.\nPOVODOM SVETSKOG DANA POZORIŠTA: U Nacionalnom teatru otvaraju vrata publici da zaviri iza scene\nAKCIJA "Otvorena vrata Narodnog pozorišta" biće ponovo organizovana, posle duže pauze zbog epidemijske situacije, u nedelju (27. marta) povodom obeležavanja Svetskog dana pozorišta.\n25. 03. 2022. u 16:40\nPOČELE PROBE "RAT I MIRA": Slavni naslov na scenu narodnog pozorišta postavlja Boris Liješević\nPRVA čitaća proba predstave "Rat i mir", po čuvenom Tolstojevom (u dramatizaciji Fedora Šilija) održana je danas,u režiji Borisa Liješevića u probnoj sali Narodnog pozorišta.\nPOZORIŠNA KRITIKA: Stoj, gledaj u vatru, plači i voli\nU PREDSTAVI "Iranska konferencija", jednog od najkontroverznijih evropskih dramskih pisaca današnjice, Ivana Viripajeva (Rus, živi u Varšavi), važan dramski momenat je da učesnici susreta o ljudskim pravima u Iranu pređu granicu sopstvenog limita, bilo na polju kojim se bave, bilo u ličnom pogledu na svet, i postanu očigledno "globalno selo", u kome ima svega, osim saglasnosti oko životnih i ontoloških stavova.\n14. 03. 2022. u 14:00\nGOSTUJU "ZABORAVLJENE": Predstava o znamenitim Srpkinjama na sceni niškog teatra\nU NIŠKOM Narodnom pozorištu sutra (15.marta) gostuje predstava "Zaboravljene" Beoarta iz Beograda: u režiji Marije Milenković, na sceni će se pojaviti Katarina Radivojević, Ana Franić, Vaja Dujović, Nina Nešković i Petar Đurđević.\n14. 03. 2022. u 13:50\nPREMIJERNE "GODINE VRANA": Nova predstava na repertoaru Narodnog pozorišta u Beogradu\nNOVI naslov na repertoaru Velike scene Narodnog pozorišta: drama "Godine vrana" (po tekstu i u režiji Siniše Kovačevića) biće premijerno izvedena večeras i sutra, sa dve glumačke podele.\n11. 03. 2022. u 12:16\nPOVRATAK IVANE ŽIGON: Prvakinja Drame ponovo na sceni Narodnog pozorišta, u "Iranskoj konferenciji"\nU PREDSTAVI "Iranska konferencija" savremenog ruskog pisca Ivana Viripajeva Ivana Žigon igra ulogu iranske pesnikinje, koja snagom umetnosti odgovara na otvorena pitanja koja nameće današnja civilizacija. Ovom glumačkim zadatkom ( u režiji Ivane Vujić) prvakinja Drame nacionalnog teatra se posle desetak godina premijerno vraća na matičnu scenu.\nPOČELE PROBE "USPAVANKE ZA ALEKSIJU RAJČIĆ": Nova predstava na sceni nacionalnog teatra\nU NARODNOM pozorištu počele su čitaće probe predstave "Uspavanka za Aleksiju Rajčić" (po tekstu Đorđa Kosića, u režiji Juga Đorđevića), a premijera je planirana za 30. april na Sceni "Raša Plaović".\n10. 03. 2022. u 12:35


Coeus jedan od predvodnika novog talasa balkanskih izvođača, momak kojeg nazivaju draguljem regionalne elektronske scene, član je ugledne etikete Afterlife, a već neko vreme ima podršku od strane globalnih zvezda elektronske scene, te iza njegove muzike stoje imena poput Tale Of Us, Solomun, Adriatique, Dixon, Oliver Koletzki. Karakterističan po svojim dubokim melodijskim progresijama, stvorio je jedinstveni zvuk na ovim prostorima. Veče će začiniti uz njenu specifičnu žensku energiju Dee, koja je svoju di-džej karijeru započela puštajući house, a kasnije je počela da koketira i dub-tech i techno zvucima. „Ljudi treba da vole muziku i dopuste joj da ih pokreće. Upravo taj spoj muzike i pokreta je ono što žurku čini dobrom“ poručuje nam Dijana.\nU subotu 19. juna, klabing će biti u znaku techno zvuka, kada će nastupiti talentovani producent i di-džej TKNO, koji je vlasnik priznate izdavačke kuće Tauten. Njegovo ime je u regionu postalo sinonim za originalni techno – pumpajući, jasni i artikulirani zvuk njegovog lejbla, doneo mu je priznanje na široj evropskoj sceni. Njemu će se pridružiti Miloš Vujović koji aktivno učestvuje u lokalnoj andergraund sceni već skoro dve decenije, kao di-džej, ali i producent. Svoju muziku definiše kao rolling i pumping techno, dok je njegov poslednji projekat emisija o rejv kulturi „Rejvizija“ u kojoj gostuju eminentni ljudi iz muzičke industrije, iz regiona i šire. Dodatnu notu toj večeri daće DE & MO dvojac, prepoznatljiv po melodičnom techno-u i i hibrid di-džej setovima tokom kojih klasičan di-džejing spajaju sa live act-om i postojeće trake oplemenjuju dodatnim semplovima i efektima, uz uvek drugačije vizuelno iskustvo.\nPoslednjeg vikenda juna očekuje nas i gostovanje najlepše dame ukrajinske elektronske scene – Nastie, jedne od najtalentovanijih evropskih ženskih tehno di-džejeva, koja krasi naslovnice Mixmag-a i DJ magazina i puni klubove od Berlina do Brazila. Kao i nastup Matadora, revolucionarnog umetnika sa blistavom reputacijom svestranosti, čije se ime uvek nalazi na Resident Advisor Top 20 Live Artists listi, izvođača čije izvanredno tehničko umeće nikada ne pravi kompromis u pogledu kvaliteta i nosioca DJ Awards nagrade za elektronskog live izvođača. Ekskluzivno za beogradsku publiku, u petak 2. jula producent i di-džej Guy J-a, za kojeg govore da je tokom protekle decenije nadmašio čak i najluđa očekivanja svojih kolega i publike, izvešće svoj prvi all night nastup.


BalkanMagazin :: Solarni biznis cveta u Grčkoj\nnedelja, 22. septembar 2019\nSolarni biznis cveta u Grčkoj\nutorak, 23. april 2013 13:42\nU prvom kvartalu 2013. godine Grčka je instalisala novih 780 MW fotonapona. (foto: Fotonaponski park u Grčkoj)\nMasovno instalisanje novih fotonaponskih uređaja u Grčkoj nastavilo se i tokom marta, pošto su investitori požurili da obezbede najbolje moguće fid in tarife za svoje solarne farme. Nakon instalisanih 296 megavata (MW) u januaru i 224 MW u februaru, Grčka je tokom marta instalisala novih 259 MW fotonapona, što je ukupno oko 780 MW u prvom kvartalu ove godine.\nNa osnovu zvaničnih podataka iz operatora Grčke elektroenergetske mreže, LAGIE, tokom marta je instalisano 247,4 MW fotonaponskih postrojenja i 11,75 MW fotonapona na krovovima. Što se tiče drugih tehnologija obnovljivih izvora energije nijedan novi kapacitet nije povezan tokom tog meseca.\nShodno tome, fotonaponski uređaji u Grčkoj imaju ukupni instalisani kapacitet od 2.200 MW, od kojih su 1863 fotonaponska postrojenja a 341 MW su krovni sistemi.\nŠtaviše, fotonaponski uređaji su tokom marta zabeležili značajan rast proizvedene energije; Proizvodnja je dostigla 200.000 MWh, u odnosu na 115.000 MWhs u februaru. Vetro farme su, takođe, povećale proizvodnju na 366.000 MWhs, u odnosu na 275.000 MWhs u februaru.


Poljoprivrednici iz Novog Grada mogu da očekuju dobar prinos kukuruza (BiH) – PoljoMagazin\nPoljoprivrednici iz Novog Grada mogu da očekuju dobar prinos kukuruza (BiH)\nKukuruz je na području opštine Novi Grad zasijan na oko 2.000 hektara, a ostale ratarske kulture na oko 3.500 hektara.\nPopovićeva je navela da ozimim i jarim žitarcimama nisu pogodovale vremenske prilike u junu, što se negativno odrazilo na kvalitet zrna, te da zbog vremenskih prilika problema imaju i proizvođači povrća na otvorenom.\nOna je napomenula da se u ovoj opštini povrće proizvodi na oko 1.500 hektara, ali da nema organizovanog otkupa, pa ga proizvođači prodaju na pijaci ili u gazdinstvu.\nPopovićeva je dodala da je izuzetak ugovorena proizvodnja krastavaca kornišona za jednu njemačku firmu koja organizuje proizvodnju i otkup.\n“Prošle godine proizvedeno je 290 tona krastavaca i ostvaren prihod 270.000 KM”, rekla je Popovićeva.\nPopovićeva je napomenula da je u registru poljoprivrednih gazdinastava upisano 2.700 hekata obradivog zemljišta kod 757 registrovanih poljoprivredih gazdinstava.\nOna je navela da je poljoprivrednim proizvođačima iz Novog Grada resorno Ministarstvo za prošlu godinu odobrilo podsticaje u iznosu 1,5 miliona KM.\nNa osnovu podsticaja u poljoprivredu za 2017. godinu opština Novi Grad isplatila je 148.129 KM za 280 korisnika.\nKategorija: Ratarstvo Tagovi: kukuruz, poljoprivreda, prinosi, vesti


RTS :: Mandić iz Italije o koronavirusu: Situacija se dosta promenila\nVaterpolo Mandić iz Italije o koronavirusu: Situacija se dosta promenila\nnedelja, 01. mar 2020, 12:16 -> 12:35\nU Srbiji nema pojave koronavirusa, pa se sportski događaji održavaju prema planu. Večiti fudbalski derbi igraće se danas od 18 sati na stadionu "Rajko Mitić". U Italiji, u sve više sportova odlažu se ligaški mečevi. Posle fudbala i košarke, i šampionat u vaterpolu trenutno je zaustavljen zbog koronavirusa. Naš vaterpolo reprezentativac Dušan Mandić koji igra za najtrofejniji tim Evrope - Pro Reko iz Đenove, u prilogu koji sledi govori o atmosferi na severu Italije, gde je zabeležen najveći broj obolelih od korona virusa.\nU Milanu su četvrtak fudbaleri Intera pred praznim tribinama igrali protiv Ludogoreca u Ligi Evrope. Nekoliko igrača oba kluba, sa maskama su ušli na stadion. Kako je u naredna dva dana rastao broj zaraženih koronavirusom, tako je sve više sportskih događaja odlagano.\nDerbi fudbalske Serije A između Intera i Juventusa, koji bi mogao da odluči o prvaku Italije, otkazan je, kao i još četiri utakmice 26. kola.\nU zemlji svetskih šampiona u vaterpolu, i tamošnja liga je morala da se zaustavi.\nNajtrofejniji vaterpolo klub Evrope Pro Reko, odložio je i utakmicu Lige šampiona protiv mađarskog Ferencvaroša.\nDvojica srpskih reprezentativaca koji nastupaju za tim iz Đenove - Filip Filipović i Dušan Mandić, umesto mečeva, imaju samo treninge u kontrolisanim uslovima.\n"Situacija se dosta promenila i uticala na takmičenje i kalendar, odložene su sve utakmice u italijanskom prvenstvu, kao i Kup", kaže Mandić.\nNa ulicama Đenove, gužve nema, institucije ne rade, a kako kaže Mandić svi prate šta se događa u Milanu.\n"Zbog predostrožnosti, u Đenovi su zatvoreni i fakulteti i škole, i vrtići do daljnjeg, a treunutno je situacija najkritilnija u Milanu u okolini, odnosno lombardijskoj regiji.\nStrani igrači su odlučili da se na sedam dana vrate svojim kućama. Dušan Mandić će od sledeće nedelje, biti u Beogradu i pripremati se za nastup u Svetskoj ligi.\n"Trenutno sam sa porodicom ovde, ali ćemo uskoro krenuti kolima za Beograd. Smatram da je to trenutno najbezbedniji način, da izbegnemo gužve po aerodromima, a uskoro nam kreću i pripreme sa reprzenetnacijom, za meč četvrtfinala Svetske lige protiv Španije u Beogradu".


U javnosti su se pojavile sumnje da aktuelni pritisak na “Mital” proizlazi, zapravo, iz njihove borbe s izraelskom kompanijom "Israeli Investment Group - Balkan", koja je osnovala sjedište u Banjoj Luci, za potpuno vlasništvo nad rudnicima Ljubija.\n- Tamo se dešavaju isisavanje kapitala i inkriminisane radnje, isto kao u “Birču”. Takođe, “Mital” godinama ostvaruje ogroman profit eksploatišući rudu u Omarskoj, a stranom vlasniku nije u interesu da išta dijeli s malim akcionarima. Moja uža porodica imala je više od 60.000 KM vrijednost akcija, a sada je to svedeno na 5.000. Tada je vrijednost akcije bila marka, a sada je 20 feninga. Jednostavno, tamo se vrši javna pljačka uz saglasnost vlasti u RS. Bez njih to ne bi moglo - naveo je Šašić za “Avaz”.


JU Dječije obdanište:Cvijeće za april”Mjesec- čistoće” | Zivinice.ba\nJU Dječije obdanište:Cvijeće za april”Mjesec- čistoće”\nAutor: Šefik Gadžo 01.04.2022 12:51\nOvih dana u Javnoj ustanovi Dječije obdanište organizovali su niz aktivnosti, a sve u cilju uspješnije realizacije planiranih događaja.\nBitno je istaći da su obavljene sve pripreme za relaizaciju obaveznog dijela predškolskog odgoja u trajanju od 150 časova za buduće đake prvake, a koje počinje u pnedjeljak, 4.aprila.Važno je još istaći da su uspješno organizovane sportske aktivnosti u saradnji sa Atletskim klubom Sloboda Tehnograd iz Tuzle, u kojem su učestvovali učenici produženog boravka, a sve u cilju zdravog načina života i sticanja odgovarajućih sportskih vještina.\nZnačajnih aktivnosti u radu s najmlađum sugrađanima bilo je i danas, o čemu nam je direktorica ove odgojno obrazovne ustanover Sabina Andelić rekla:\n“Povodom dolaska aprila “Mjeseca -čistoće” naši najmlađi sugrađani su sa svojim učiteljicama uređivali dvorište, sadnjom cvijeća.U ovoj akciji učestvovalo je oko 90 polaznika Dječijeg obdaništa iz starijih odgojnih grupa”.\nPored navedenih aktivnosti u toku su pripreme za realizaciju završne manifestacije dječijeg stvaralaštva koju održavamo svake godine u maju”, rekla nam je direktorica Sabina Andelić.\nTako to rade u Dječijem obdaništu, gdje obilježavaju sve važnije datume i događaje, a što je veoma bitno za njihovo zdravo odrastanje./Š.G./


Iran:Izrael sam napao svoje građane\nIran je na sastanku Savjeta bezbjednosti UN optužio Izrael da je sam napao sopstvene građane u Bugarskoj.\nTeheran je odbacio kao "neosnovane" tvrdnje Tel Aviva da je bombaški napad na izraelske turiste u Burgasu podržao Teheran.\nZamjenik ambasadora Izraela pri UN Haim Vaksman je za tvrdnju iranskog ambasadora Mohameda Kazaija rekao da je "zaprepašćujuća, ali ne čudi" pošto dolazi od iste vlade koja terorističke napade od 11. septembra 2001. povezuje sa teorijom o domaćoj zaveri u SAD i koja negira Holokaust.\nIzrael optužuje Iran da razvija atomsko oružje i više puta je ukazao da je spreman da napadne tamošnja nuklearna postrojenja. Iran tvrdi da postrojenja imaju čisto mirnodopsku svrhu.\nTokom rasprave u Savetu bezbednosti UN o Bliskom istoku, Vaksman je optužio Iran i borbenu palestinsku organizaciju Hezbolah da su izveli samoubilački napad na autobus izraelskih turista u Burgasu u kojem su poginuli petoro turista i vozač Bugarin.\nVaksman je optužio Iran i Hezbolah i za napade poslednjih meseci na Izraelce u Indiji, Azerbejdžanu, Tajlandu, Keniji, Turskoj i na Kipru.\nUzvraćajući, ambasador Irana Kazai je rekao da se Teheran "nikada nije upuštao, niti će se ikada upuštati u tako besprizorne vrste nasrtaja na živote nedužnih ljudi".\n"Takav teroristički akt (kao u Bugarskoj) mogao je isplanirati i izvršiti samo isti onaj režim čija je kratka istorija puna državnih terorističkih akata i likvidacija sa ciljem uplitanja drugih, a zarad sticanja političkih dobitaka", rekao je Kazai, aludirajući na Izrael.\n"Iran je žrtva takvih operacija i likvidacije iranskih nuklearnih naučnika su svjež primer", rekao je Kazai.\nVaksman je u posle sastanka saospštio da se "iranski otisci mogu naći svuda na užasavajućem napadu u Bugarskoj - i na desetinama drugih terorističkih zavjera prethodnih mjeseci, razasutih po pet kontinenata i u najmanje 24 zemlje".\n"Došlo je vreme da svet stavi tačku na ovu kampanju terora - jednom za svagda", rekao je Vaksman.\nTeheran tvrdi da je izrealska tajna služba Mosad likvidirala bar pet iranskih nuklearnih stručnjaka od 2010. godine i ubacila moćne "viruse" u kompjuterske sisteme Irana.


Sirijska vlada protjerala je dva humanitarna radnika UN, zato što su, u cilju dopremanja humanitarne pomoći, komunicirali sa naoružanim opozicionim grupama, saopštila je predstavnica UN Valeri Amos, dodajući da je odluka Damaska mogla da ugrozi primirje u gradu Alepu.\nValeri Amos, predstavnica UN zadužena za humanitarna pitanja izrazila je zabrinutost, jer je svaki humanitarni radnik UN koji pregovara sa naoruzanimn grupama sada "u opasnosti da bude proglašen personom non grata u Siriji".\nSpecijalni izaslanik UN za Siriju Stefan de Mistura u subotu je bio u Damasku, gdje je sa sirijskom vladom razgovarao o detaljima predloženog primirja za glavni grad Sirije.\n"Dok javno pruža podršku inicijativi specijalnog izaslanika za prekid sukoba, sirijska vlada otežava da to bude i primijenjeno" napisala je Valeri Amos u saopštenju.\nOna je navela da će proterivanje dvoje humanitarnih radnika UN imati posljedice na cijelokupnu humanitarnu misiju u Siriji, pošto su oni koordinisali dopremanje humanitarne pomoći različitih humanitarnih organizacija i u tom cilju ostvarivali kontakte sa naoružanim opozicionim grupama.


Kurbegovića sumnjiče za pljačku Pavlović banke - Grad Prijepolje\nGrad Prijepolje > Vesti > Vesti > Kurbegovića sumnjiče za pljačku Pavlović banke\nKurbegovića sumnjiče za pljačku Pavlović banke\nISTOČNO SARAJEVO – Državna agencija za istrage i zaštitu (SIPA) BiH u nastavku akcije kodnog naziva „Lutka“ uhapsila je danas Anesa Kurbegovića (40), osumnjičenog za organizovani kriminal, razbojništva i pranje novca.\nKurbegovića terete da je krivična djela izvršio kao član zločinačke organizacije Darka Eleza iz Istočnog Sarajeva.\n„Nezavisne“ saznaju da je Kurbegović još ranije „pao“ u Njemačkoj gdje se nalazio u ekstradicionom pritvoru, te da je danas izručen BiH.\nIzvor „Nezavisnih“ blizak istrazi otkriva da Kurbegovića dovode u vezu sa milionskom oružanom pljačkom novca Pavlović banke u Han Pijesku, izvršene 2005. godine. Tada je presretnuto vozilo sigurnosne službe i ukradeno oko 1,8 miliona KM. Kurbegovića terete i za pokušaj pljačke Nove banke u Lukavici u novembru 2005. godine.\nAnes Kurbegović inače posjeduje dvojno državljanstvo i Srbije i BiH, rođen je u Prijepolju i odranije je poznat kao lice iz kriminalnog miljea.\nKurbegović je 2008. godine osuđen pred Posebnim odjeljenjem za organizovani kriminal Okružnog suda u Beogradu na tri godine i dva mjeseca zatvora zbog oružanih pljački u Srbiji i inostranstvu.\nGrupa kojoj je pripadao Kurbegović osuđena je za pljačke pumpi u Gornjem Milanovcu, Paraćinu i Zrenjaninu, sportskih kladionica u Subotici i pošte u Novom Sadu, kao i razbojništva u Austriji, Švajcarskoj i BiH.\nKurbegović je uhapšen i 2009. u Sarajevu, ali je nakon 15 dana pritvora pušten da se brani sa slobode. Kurbegovića su dovodili i u vezu s ubistvo Vlatka Mačara, koje je izvršeno 30. januara 2008. godine u Palama, ali za to nije bilo čvrstih dokaza.\nKurbegovića terete i za pokušaj pljačke Nove banke u Lukavici u novembru 2005. godine\nZanimljivo je da je Kurbegović u novembru prošle godine, u vrijeme dok se nalazio u ekstradicionom pritvoru u Njemačkoj, odbio da putem video-linka svjedoči u postupku koji se u Sudu BiH vodi protiv zločinačke organizacije kojom je rukovodio Zijad Turković.\nVijeće Suda BiH tada je dozvolilo čitanje iskaza Kurbegovića u kojem je on, između ostalog, naveo da je u maju 2009. godine neko ispalio zolju na kuću koja se nalazi u blizini kuće njegovog rođaka Suada Trepalovca, kojeg je policija tada i privela.\nKurbegović je u svom iskazu tvrdio da je Elez prijetio Šejli Jugo-Turković zbog objavljenih tekstova, ali je naveo i da on nikada nije dolazio u sukob sa Turkovićem niti je ikada sumnjao da bi on ili neko drugi imao išta protiv njega.\nNakon kriminalističke obrade, Kurbegović je poslijepodne trebalo da bude sproveden u Tužilaštvo BiH.\nPodsjećamo, u najvećoj akciji policijskih agencija u BiH kodnog naziva „Lutka“, koja je započela 12. septembra prošle godine pretresom hotela ‘“Casa Grande“, vlasništvo Nasera Keljmendija, koji je za dlaku izbjegao hapšenje i pobjegao na Kosovo i Metohiju, pretreseno je više lokacija u BiH i uhapšeno 25 pripadnika nekoliko zločinačkih organizacija.\nTužilaštvo BiH uhapšene tereti za ubistva, oružane pljačke, otmice, trgovinu narkoticima i druga teška krivična djela.\nIzvor „Nezavisnih“ blizak istrazi potvrdio je da će se na optužnici Posebnog odjeljenja Tužilaštva BiH u slučaju „Lutka“ naći gotovo 40 osoba koje terete za udruživanje u zločinačku organizaciju i teška krivična djela ubistva, razbojništva i pranje novca.\nNa ovoj optužnici, kako je ranije potvrđeno, prvo će biti ime Darka Eleza, dok je odbjegli Naser Keljmendi izostavljen, jer je nedostupan pravosudnim organima BiH.\n„Sljedeća optužnica obuhvatiće mnogo više osoba“, dodao je izvor „Nezavisnih“.


Sve spremno za početak Prve A lige, Stari Grad dočekuje Valjevo - Vaterpolo klub Stari Grad\nSve spremno za početak Prve A lige, Stari Grad dočekuje Valjevo\nNova sezona za vaterpoliste Starog Grada počinje u nedelju, kada će u okviru prvog kola Prve A lige Srbije na bazenu SRC “Milan Gale Muškatirović” od 17 sati i 30 minuta gostovati Valjevo. Interesantno je da su ove dve ekipe odigrale poslednju utakmicu u prošloj sezoni, a na istom bazenu je Stari Grad slavio 10:9.\nValjevci su prošle sezone igrali u Regionalnoj A2 ligi, a u grupi Super lige za plasman od 7. do 10. mesta zauzeli su devetu poziciju. U Valjevu je Stari Grad izgubio od domaće ekipe 6:4, ali je u Beogradu bilo 10:9.\nNovi igrači kluba sa Dorćola, Filip Cvetković, Aleksandar Njegovan i Filip Tenžera, odlično poznaju ekipu Valjeva, za koju su nastupali u prethodnoj sezoni. Pored njih trojica, Stari Grad su pojačali još Luka Bosić i Luka Stefanović.\nValjevci, koje predvodi Srđan Marković, u pripremnom periodu su odigrali sparing mečeve sa Beogradom, Radničkim, Banjicom i Novim Beogradom.\nAdminSG2019-10-10T10:51:54+02:00October 10th, 2019|Prvi tim, Vesti|\nVK Stari Grad otkazuje sve treninge i utakmice do daljnjeg\nStari Grad poražen od Novog Beograda\nVSS odložio sve utakmice mlađih kategorija\nStari Grad ponovo bolji od Beograda


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 10.Apr.2021, 14:29\nOn smatra da bi stvari u korist mladenaca i zaposlenih u tom sektoru mogle uskoro da se pokrenu. "Od prošlogodišnjih, planiranih 25.000 venčanja, oko 5.000 je realizovano sa veseljima, >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << ostalih 20.000 pomereno je za ovu godinu, a sa istom tolikom godišnjom potražnjom i u 2021. godini, procene su da je u Srbiji na čekanju potencijalnih 25 do 40.000 hiljada venčanja", rekao je Janković za Tanjug.\n"Imamo upite i stranaca iz centralne Evrope da li mogu čarter letom da dovedu 220 zvanica da se ovde vakcinišu pa da se organizuje venčenje", naveo je Janković.\nPrema njegovim rečima, taj protok bi trebalo da ulije nadu ne samo mladenicma, već i uslužnim delatnostima kao što su dekorateri, floristi, renali opreme, fotografi, da će moći da rade. "Na tom dokumentu jedino fali datum koji bi Vlada trebalo da odredi, a to je kada ćemo moći da počnemo da radimo", rekao je Janković.\nB92: 40.000 parova čeka venčanje zbog koronavirusa


Unija poslodavaca Crne Gore (UPCG) podržava Vladu Crne Gore u realizaciji mjera zaštite građana Crne Gore od novog koronavirusa (COVID-19). Zaštita i očuvanje zdravlja i života građana je zajednički prioritet cijelog društva. Zato će napori UPCG i u narednom periodu biti usmjereni na djelovanje u svrhu očuvanja javnog zdravlja i pružanje podrške privredi. Kao i do sada, UPCG će ostati posvećena pružanju podrške i pomoći poslodavcima u cilju očuvanja likvidnosti i kontinuiteta njihovog poslovanja, kao i očuvanja radnih mjesta.\nPrvi predlog mjera UO UPCG je usvojio 17. marta 2020. godine, u cilju pravovremenog djelovanja i ublažavanja posljedica koronavirusa po privredu, a dodatne mjere su kreirane na osnovu zahtjeva i potreba članstva UPCG. Uz podršku već preduzetih ekonomskih mjera koje je Vlada Crne Gore donijela 19. marta 2020. godine, UO UPCG ukazuje da one, iako dobre, nisu dovoljne i moraju se dopunjavati, zavisno od okolnosti koje se svakodnevno mijenjanju i za koje se ne može procijeniti do kada će trajati.\nCijenimo da će Vlada Crne Gore imati u vidu da je inovirani predlog mjera UO UPCG zapravo kontinuitet aktivnosti UPCG, koji daje širok pregled realnih potreba i očekivanja privrednog sektora od kreatora politika i donosioca odluka. U tom smislu, UPCG očekuje da će Vlada i nadležna tijela s dužnom pažnjom uvažiti takve predloge te, u odnosu na predložene, usvojiti upravo one mjere za koje procijeni da su najurgentnije i predstavljaju konkretne mehanizme pomoći i podrške privredi u novonastalim okolnostima.\nVodeći se navedenim, u nastavku slijedi inovirani set mjera koji UO UPCG predlaže Vladi Crne Gore i Nacionalnom koordinacionom tijelu za borbu protiv zaraznih bolesti.\nU Odbor za podršku privredi, koje se pod okriljem NKT bavi pitanjima očuvanja ekonomskih aktivnosti i likvidnosti preduzeća i očuvanja radnih mjesta (radni odnosi, socijalna zaštita, ekonomska i finansijska pitanja) uključiti predstavnike UPCG i reprezentativnih sindikata;\nObezbijediti garancije države do 50% iznosa kredita privrednim subjektima kojima je zabranjen rad shodno privremenim mjerama ili im je značajno smanjen obim poslovanja, što bi uticalo na poslovne banke da mogu kreirati povoljnije kreditne linije, sa nižim kamatnim stopama, uz lakaše odobravanje kredita;\nIRF i komercijalne banke da obezbijede produžetak moratorijuma na otplatu kreditnih obaveza za privredne subjekte, shodno trajanju krize;\nObezbijediti izvore i opredijeliti sredstva bespovratne podrške za preduzetnike, mikro i MSP koja posluju u ugroženim sektorima, s ciljem da im se osigura obrtni kapital potreban za prevazilaženje problema likvidnosti u periodu nakon ukidanja privremenih mjera;\nObezbijediti odlaganje rokova za podnošenje poreskih prijava i rokova za plaćanje dospjelih poreskih obaveza, kao i plaćanje obaveza po osnovu svih vrsta poreza, (uključujući i doprinose na lična primanja) nastalih od dana stupanja na snagu privremenih mjera), uz mogućnost plaćanja do 24 rate;\nPreduzetnicima i kompanijama kojima je privremenim mjerama zabranjen rad ili kod kojih je uslijed tih mjera došlo do smanjenja poslovnih aktivnosti i pada prihoda za više od 50%, subvencionisati zarade u iznosu minimalne zarade i osloboditi ih obaveze plaćanja poreza i doprinosa na zarade, za sve vrijeme važenja te mjere;\nPreduzetnicima i kompanijama kojima je uslijed privremenih mjera smanjen obim poslovnih aktivnosti uz pad prihoda za 20% do 50%, subvencionisati zarade u iznosu minimalne zarade i obezbijediti odloženo plaćanje poreza i doprinosa na 24 mjesečne rate, nakon isteka privremenih mjera;\nSmanjenu stopu PDV od 7% proširiti na promet usluga smještaja ili smještaja s uslugom pripremanja i usluživanja hrane, bezalkoholnih negaziranih pića i vode u hotelima ili objektima slične namjene (predlog koji je UPCG još ranije dostavila resornom ministarstvu za izmjene Zakona o PDV-u);\nPrivremeno smanjiti stope poreza i doprinosa na zarade i ukinuti obavezu uplate ostalih doprinosa koji prate isplatu zarada, za vrijeme trajanja vanrednih okolnosti i privremenih mjera i šest (6) mjeseci nakon toga;\nOsloboditi privredne subjekte iz sektora turizma i ugostiteljstva plaćanja lokalnih komunalnih taksi i naknada i naknada za korišćenje privremenih objekata u zoni morskog dobra za 2020. godinu;\nZa vreme trajanja vanrednih okolnosti i najmanje dva (2) mjeseca nakon ukidanja privremenih mjera Vlade, kontrole koje vrši Poreska uprava ograničiti na izricanje upozorenja i opomena, te obustaviti obračun kamate na dospjele poreske obaveze do ukidanja privremenih mjera;\nOmogućiti reprogram/odlaganje obaveza prema javnim preduzećima i lokalnim samoupravama, kao i izvršiti njihovo smanjenje srazmerno trajanju vanrednih okolnosti i privremenih mjera, te tako utvrđene primjenjivati i u periodu od šest (6) mjeseci nakon ukidanja mjera;\nKao trajnu mjeru, izvršiti izmjenu Zakona o PDV-u i uvesti obavezu plaćanja PDV-a po naplaćenoj realizaciji, i to počevši od 1. aprila 2020. godine za isporuke koje su izvršene poslije 1. aprila 2020.godine;\nSve obveznike osloboditi plaćanja članskog doprinosa turističkim organizacijama za 2020. godinu;\nSuspendovati odredbe Opšteg kolektivnog ugovora o obavezi isplate 70% naknade zarade zaposlenog i time obezbijediti direktnu primjenu odredbe Zakona o radu o isplati 60% naknade zarade uslijed prekida obavljanja djelatnosti;\nSubvencionisati naknade zarada poslodavcima za zaposlene kojima je određena mjera samoizolacije ili karantina, kao i poslodavcima koji su obezbijedili odsustvo sa rada roditeljima djece mlađe od 11 godina;\nOmogućiti poslodavcima da po skraćenoj proceduri uvedu nepuno radno vrijeme, uz srazmjerno smanjenje zarade za vrijeme trajanja vanrednih okolnosti.\nSigurni smo da će poslodavci uraditi sve što je u njihovoj moći da, u datim okolnostima, sačuvaju radna mjesta i održivost sopstvenih kompanija, a zatim i pruže pun doprinos zajedničkom cilju očuvanja nacionalnih interesa.\nMeđutim, ovo je trenutak kada se, u najtežim okolnostima, sučavamo sa brojnim problemima i kada se svi moramo složiti da naš regulatorni okvir nema potreban nivo fleksibilnosti. Vjerujemo da će svi akteri društva, shodno svojoj ulozi, kada prođu ove okolnosti, biti spremni na hitan dijalog oko analize istog, te ukidanja velikog broja parafiskalnih nameta koji suviše opterećuju privredu. Unija poslodavaca CG je u prethodnim godinama pokretala brojne inicijative na tu temu i spremna je da svim kapacitetima da svoj doprinos na iznalaženju najboljih rešenja.\nCijeneći napore Vlade i brzu reakciju na zahtjeve privrednika (za odlaganje kreditnih obaveza, obaveza po osnovu poreza i doprinosa i kreiranje povoljne kredditne linije IRF), mišljenja smo da se moraju dopuniti i razgraničiti mjere socijalne politike od ekonomskih mjera. Zabrinuti obimom krize i njenih posledica, u najboljoj namjeri ukazujemo na to da trenutak koji živimo zahtijeva da se oko esencijalno važnih pitanja mora postići opšti društveni konsenzus i efektivan socijalni dijalog.\nInovirani (drugi) PREDLOG mjera UO UPCG [253 kB]