Dačić: Bombardovanje Srbije - ratni zločin nad narodom - Studio B\nDačić: Bombardovanje Srbije – ratni zločin nad narodom\nDačić: Bombardovanje Srbije – ratni zločin nad narodom Tanjug\nPolitikaPolitika Pocetna 04. 12. 2017. 16:41:14\nPrvi potpredsednik vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić, ocenio da teba suditi onima koji su 1997. godine naredili i izveli bombradovanje Srbije, jer su počinili zločin nad narodom Srbije.\n„To su ratni zločinci, to pamtite i prenosite pokoljenjima, ja se ne bojim to reći u Vašingtonu, ja sam ministar inostranih poslova Srbije i moje je da branim interese Srbije“, poručio je Dačić.\n„Mi se ne borimo protiv Prištine koja želi da nam otme Kosovo i Metohiju, mi\nse borim protiv drugih moćnijih napada i sila koje su učestovale u rasturanju SFRJ“, rekao je Dačić.\nOn je prisutne pozvao da, kako je rekao, ne nasedaju na priče da postoji neka srpska agresija.\n„Vi ste maladi ljudi i ne znate možda nešto od novije istorije, ali je u Hravtskoj pre 1990. godine bilo 380.000 Srba, danas ih ima samo 160.000, dok ih je u Sarajevu živelo više od 150.000 Srba, a danas ih ima manje od deset hiljada“, rekao je Dačić i dodao da je u Prištini od 40.000 Srba, koliko ih je nekada tamo živelo, danas ostalo svega nekoliko stotina.\n„Pa gde je to onda Srbija izvršila etničko čišćenje i genocid“, zapitao je Dačić i dodao da je „upravo nad Srbima izvrseno etničkio čišćen i genocid i zato moramo da nastavimo da širimo istinu o našem narodu, našoj državi“.\n„Ni dan danas nemao o tome nijednog zvaničnog dokumeta da su granatu na Markale ispalili Srbi. Strani zavaničnici tvrde da su to uradili muslimani“, zaključio je Dačić.


Povratak tehnološkom gigantu: Kaldera će proizvoditi za Siemens (FOTO) – BH PORTAL\nPovratak tehnološkom gigantu: Kaldera će proizvoditi za Siemens (FOTO)\nU Kobatovcima kod Laktaša ove je sedmice svečano potpisan ugovor o poslovno-tehničkoj saradnji i licencnoj proizvodnji srednjenaponskih postrojenja “8DJH”, “Simosek” /SIMOSEC/, “Eneksplus” /NXPLUS/ između kompanije “Kaldera company” i svjetskog tehnološkog giganta “Siemensa”.\nPrema riječima direktora “Kaldere” Save Minića, ovo je veliki trenutak za njihovu kompaniju, ali i kompletnu privredu Republike Srpske, koja kroz saradnju sa Siemensom može dobiti mnogo.\n“Ovim ugovorom potvrdili smo da ispunjavamo najsavremenija tehnološka dostignuća kada je u pitanju srednji napon na globalnim tržištima. Naša kompanija i ranije je imala ugovor sa Siemensom“, ali je on zbog tehnološkoj procesa u jednom trenutku bio izgubljen, ali evo novi menadžment je uspio da vrati saradnji o licenciranoj proizvodnji sa ovim međunarodnim gigantom. U okviru ove saradnje već smo razvili jedan proizvod, a to je blindirana trafo stanica, koja je opremljena proizvodima ‘Siemensa'”, objasnio je Minić.\nOn je dodao da je već proizvedeno 19 blindiranih trafo stanica, a da je proizvodni kapacitat “Kaldere” u ovom trenutku mnogo veći od tog broja.\nMinić je tokom konferencije za novinare naveo da “Kaldera”, tokom panedmije, kada su mnoge firme imale i imaju velike gubitke, nije prestajala sa radom, te je zaposlila novih 35 radnika, te ih sada ima oko 150.\n“Ne kažem slučajno da je ovo veliki trenutak za nas, jer 150 porodica u Republici Srpskoj se izdržava od kompanije koja stvara novu vrijednot i čiji proizvod će se izvoziti van naših granica“, zaključio je Minić, koji je ugovor potpisao sa Slavišom Krunićem, predstavnikom kompanije „Siemens“ za BiH.\nNova firma u Brčkom najavila posao za 1.000 radnika i promet od milijardu KM


DB Schenker i Lufthansa pokrenuli rutu Evropa-Kina bez emisije ugljen-dioksida - logistikaitransport.com\nDB Schenker i Lufthansa Cargo realizovali su prvu redovnu liniju vazdušnog transporta bez emisije ugljen-dioksida. Sa uzletanjem Boinga 777F, započeti su nedeljni letovi od Frankfurta do Šangaja, u potpunosti snabdeveni održivim vazduhoplovnim gorivom SAF (sustainable aviation fuel). Ovim poduhvatom uštedeće se oko 174 metričkih tona konvencionalnog kerozina nedeljno.\nOdrživo vazduhoplovno gorivo dobija se uglavnom od otpada biomase i korišćenih ulja, čime se pri sagorevanju u motoru oslobađa ista količina ugljen-dioksida koja je prethodno apsorbovana iz atmosfere tokom samog procesa rasta biljaka. Pored toga, stvaranje efekta staklene bašte koji nastaje tokom proizvodnje i transporta održivog goriva u potpunosti se nadoknađuju ekološkim kompenzacionim projektima, čime se osigurava nulta emisija ugljen-dioksida.\nMeđutim, iz tehničkih i pravnih razloga trenutno nije moguće napajanje aviona samo održivim gorivom, pa se SAF preko aerodromskog sistema za punjenje goriva meša sa konvencionalnim kerozinom i proporcionalno troši.\nUglavnom, tokom letnjeg režima letenja, kompanija Lufthansa obezbeđuje nultu emisiju od 20.250 metričkih tona, od kojih je oko 16.200 metričkih tona izbegnuto direktnim sagorevanjem u motoru.\nNažalost trenutno je SAF gorivo oko tri puta skuplje od kerozina, a količina dostupna na tržištu je ograničena. Pokretanjem održive veze teretnih letova kompanije DB Schenker i Lufthansa Cargo, pozivaju i druge kompanije u logističkoj branši kao i rukovodioce na zajedničko angažovanje za proizvodnju i distribuciju održivog vazduhoplovnog goriva i tako podstaknu dostizanje cilja – prestanak emisije ugljen-disoksida u logistici.\nElektrični kamion s najsnažnijim pogonom i najvećom autonomijom u redovnoj eksploataciji\nIznajmljivanje mobilnih računara\nRenault Trucks predstavio D i D Wide modele za 2019. s...\nFedex se obavezuje na poslovanje bez emisije ugljen-dioksida do 2040. godine


Istraživanja Archives - Page 3 of 3 - Crno beli svet\nIstraživanja2 years ago\nCrno beli svet je predstavio nalaze istraživanja u okviru projekta “Da li je Briselski sporazum zaboravio građane”. Konferencije za medije su održane 08. aprila u Severnoj...\nRazgraničenje po Vulinu: Od zaustavljanja “Velike Albanije” do hitnog “otkidanja” od Albanaca\nSrpski ministar odbrane Aleksandar Vulin dospeo je ponovo u fokus javnosti. Ovoga puta ne zbog uniforme koju preferira umesto odela, ne ni zbog služenja vojnog roka,...\nSeks biznis iza salona za masažu u Prištini\nTekst je preveden sa albanskog i nije lektorisan Piše: Valjon Fana Prošla je ponoć, ali ovo je vreme kada Egzona* završava posao. Radi kao maserka u...\nProgresivni na papiru ali patrijarhalni po mentalitetu\nTekst je preveden sa albanskog i nije lektorisan Visar Xhambazi Žene su i dalje uglavnom nedovoljno zastupljene u javnim institucijama na Kosovu, bez obzira na zakon...\nIlegalno trgovanje ugljem i smrt 3700 građana Kosova usled zagađenosti vazduha\nTekst je preveden sa albanskog i nije lektorisan Piše: Edon Musa Tokom leta, kada svako razmišlja o tome kako da se rashladi, Valjbona Maliqi iz Prištine,...\n“Sakaćenje”, “Archivanje Vesti”, “strategia”: Zagarantovano pravo na korišćenje srpskog jezika\nUstav Kosova, Zakon o upotrebi jezika, Zakon o zaštiti i unapređenju prava zajednica i njihovih pripadnika, Zakon o pristupu službenim dokumentima, Uredba o vladinoj pravnoj službi,...\nOd 5:0 do “mrtvačkog eksera” u proces dijaloga\nDijalog je diskusija između predstavnika strana u konfliktu čiji je cilj njegovo rešavanje i ono je što bi, bar u teoriji, trebalo da vode Beograd i...\nKo će upravljati jezerom Gazivode? – Pitanje bez odgovora\n“Ne dam Gazivode” – rečenica je koju je oktobra 2015. godine izgovorio predsednik Srbije Aleksandar Vučić. Ni četiri godine nakon te izjave nije poznata sudbina ovog...\nZauzimanje Severa Kosova jedan od najvećih strahova predsednika Vučića u 2018.\nOtimanje, okupiranje, zauzimanje Severa Kosova, opšti sukob, napad, pogrom, rat, proterivanje, “Oluja” i “Bljesak” – termini su kojima je predsednik Srbije, Aleksandar Vučić, tokom čitave 2018....\nBIRN istraživanje: Sistematske greške pri obavljanju unutrašnje kontrole\nPiše: Fitim Gashi Jedinice za internu reviziju nisu uspele da spreče sistematske greške i da utiču na poboljšanje učinka budžetskih organizacija– ovo su nalazi proizašli iz...\nSlabosti u funkcionisanju interne revizije\nAutori teksta su istraživači i novinari BIRN Kosovo Konstatovani su mnogobrojni nedostaci u funkcionisanju Jedinica za internu reviziju (JIR) i Odbora za reviziju, nakon analize izvršene...\nCBS i InTER organizovali drugi trening istraživačkog novinarstva\nCrno Beli Svet – CBS i Institut za teritorijalni ekonomski razvoj (InTER) su tokom vikenda, 27. i 28. oktobra organizovali drugi set treninga o istraživačkom novinarstvu...\nIstraživanja3 years ago\nOdržan prvi od seta treninga koji imaju za cilj razvoj istraživačkog novinarstva na srpskom jeziku\nTokom vikenda Crno beli svet i Intitut za teritorijalni ekonomski razvoj (InTER) su organizovali prvi od seta treninga koji imaju za cilj razvoj istraživačkog novinarstva na...\nPut do kosovskog „ekstrakta“ (ne)moguća misija?\nPiše: Svetlana Jevtić Do avgusta 2017. godine, Ministarstvo unutrašnjih poslova Kosova izdalo je gotovo 40.000 ličnih karata građanima Severne Mitrovice, Zvečana, Leposavića i Zubinog Potoka. Daleko...\nČlanci3 years ago\nCBS istraživanje: Kriminal najveći problem za sever, sloboda kretanja za jug Kosova\nKriminal je najveći bezbednosni problem Srba na severu Kosova, dok je sloboda kretanja najdominantniji problem za pripadnike nevećinskih zajednica koje žive južno od reke Ibar. Ovo...\nCBS anketa: Preko 80% protiv podele Kosova ukoliko to podrazumeva priznanje od Srbije\nPreko 75 odsto ispitanih građana se protivi bilo kakvoj ideji razmene teritorija ili podele Kosova. Ukoliko ovakva rešenja podrazumevaju priznanje Kosova protivljenje ispitanika je znatno veće. Najveći...\nNije nam nepoznat trend mladih ljudi koji odlaze u zapadne zemlje u nameri da tamo ostanu, školuju se, rade ali pre svega pokušaju da steknu državljanstvo...\nTišina nakon briselskog sporazuma – dokumentarni film\nMrak i tišina nakon Briselskog sporazuma je naziv studije koja se bavi analizom Briselskih sporazuma o energetici i telekomunikacijama kao i time kako oni utiču na...\nMrak ili svetlo nakon Briselskog sporazuma o energetici?\nPrivredna Komora KiM isključena iz Briselskog procesa – radnici primaju minimalne zarade\nIako su privredne komore Kosova i Srbije uspostavile saradnju, nakon potpisivanja Briselskog sporazuma, Privredna Komora Kosova i Metohije je isključena iz ovog procesa, pokazuju preliminarni rezultati...\nAktuelno4 years ago\nPripremile: Snežana Đapić, Sanja Sovrlić „Vi odozdo ste svi izbrisani iz kompjutera.“ Na ovaj način je operater Telekoma Srbija objasnio nedoumice jednog građanina severa Kosova o...\nBriselski sporazum o telekomunikacijama je, više nego bilo koji do sada, naišao na burne reakcije javnosti na severu Kosova. Dok su dosadašnji dogovori, tokom realizacije, doticali...\nAktuelno5 years ago\nDa li živimo bolje nakon Briselskog sporazuma?\n„Efekti ulaganja na severu Kosova nakon potpisivanja Briselskog sporazuma – Da li živimo bolje?“. Nastavićemo da istražujemo da li zaista živimo bolje jer nismo sigurni da...


Naplata javnih prihoda u FBiH pala za 280 miliona KM - Megafon\nVi ste na:Početna»Analize»Naplata javnih prihoda u FBiH pala za 280 miliona KM\nNaplata javnih prihoda u FBiH pala za 280 miliona KM\nJuli 24, 2020 Nema komentara\nU ekonomske pokazatelje PUFBiH uključeni i podaci iz tri mjeseca prije proglašenja pandemije\nPorezni obveznici u Federaciji Bosne i Hercegovine su u prvih šest mjeseci 2020. godine uplatili 2.446.401.631 KM javnih prihoda po osnovu poreza, naknada, taksi, kazni i ostalih poreza, zvanični su podaci Porezne uprave FBiH.\nU odnosu na isti period prethodne godine uplaćeno je manje 162.379.150 KM.\nAlarmantni ekonomski pokazatelji\nPrema podacima Uprave za indirektno oporezivanje (UIO) BiH prihodi od indirektnih poreza u prvih šest mjeseci 2020. godine iznosili su 3 milijarde i 442 miliona KM. Prihodi po ovom osnovu manji su za 369 miliona KM ili 9,6 % u odnosu na isti period 2019. godine, kada su iznosili 3 milijarde i 811 miliona KM.\nNakon što je UIO BiH izvršila povrat obveznicima koji su ostvarili pravo na povrat, neto prikupljeni prihodi su iznosili 2, 81 milijardi KM i manji su za 254 miliona u odnosu na isti period prethodne godine.\nDio koji se odnosi na Federaciju BiH, bez uračunatih plaćanja po osnovu vanjskog duga, smanjen je za 117 miliona KM u odnosu na prethodnu godinu.\nRealan pad prihoda u Federaiji po osnovu direktnih i indirektnih poreza, u periodu januar – juni 2020. godine u odnosu na isti period prethodne godine, iznosio je 279.379.150 KM.\nU podatke nije uključen pad naplate javnih prihoda koji odlaze u fondove kao i naplata posebne cestarine za izgradnju autoputeva i izgradnju i rekonstrukciju drugih cesta.\nDo kraja godine drastičan pad naplate\nPrema ekonomskim predviđanjima, u drugoj polovini godine bit će nastavljen trend pada naplate prihoda u FBiH.\nS obzirom na to da su u sve pomenute iznose uključena i tri mjeseca prije proglašenja pandemije koronavirusa, krajem godine realno je očekivati manje javnih prihoda i za 700 miliona KM.


U Republici Srpskoj pozdravljeno usvajanje zakona o reformi policije u Bosni i Hercegovini\nNajviši zvaničnici Republike Srpske su danas pozdravili noćašnje usvajanje zakona o reformi policije u Bosni i Hercegovini. Prema njihovom mišljenju, najveća vrijednost ovih zakona je u očuvanju policije ovog entiteta i ispunjavanju pretpostavki za potpisivanje sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju.\nPrijedlozi zakona o reformi policije koje je usvojio Predstavnički dom Parlamentarne skupštine su u skladu sa tri principa Evropske Unije, mostarskom deklaracijm i stavovima i zaključcima Narodne skupštine o neophodnosti očuvaja i funkcionisaja MUP-a i policije Republike Srpske.\nIzjavio je ovo danas predsjednik Republike Srpske, Rajko Kuzmanović poručujući da ovi zakoni nisu u suprotnosti sa vitalnim nacionalnim interesom nijednog od konstitutivnih naroda već su, kako je istakao, u interesu svih naroda i građana B i H.\nI predsjednik Narodne skupštine, Igor Radojičić je pozdravio usvajanje zakona o reformi policije poručujući da je na taj način višegodišnja rasprava, praćena nizom neprihvatljivih modela, okončana na način koji je entitetski parlament tražio u svim svojim dosadašnjim stavovima i zaključcima a to je da struktura policijskih snaga prati ustavnu strukturu zemlje.\nSlični su i stavovi premijera Republike Srpske, Milorada Dodika:\n«Danas smo ispunili uslove za podpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, i da policija Republike Srpske nesmetano obavlja svoje poslove i zadatke, ničim ugrožena, ili dovedena u pitanje. To je sigurno veliki politički uspjeh koji smo uradili i ja se zahvaljujem i onima iz Federacije BiH koji su imali razumjevanja da kao prioritet stave Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju i realne odnose u Bosni i hercegovini, a ne svoje neke želje i imaginacije koje su bile problem bilo kavih ranijih mogućih dogovora.»\nReagovali su i predstavnici političkih stranaka iz Republike Srpske. Predsjednik Partije demokratskog progresa, Mladen Ivanić je naglasio da su građani Bosne i Hercegovine najveći dobitnici zbog usvajanja zakona o reformi policije pošto će, kako je istakao, vjerovatno vrlo brzo osjetiti određene vizne olakšice kao i značajniji priliv sredstava što će popraviti njihov životni standard.\nMeđutim, predsjednik opozicione Srpske demokratske stranke, Mladen Bosić je ocijenio da usvajanje ovih zakona, u kasnim noćnim satima, koje prije toga niko nije vidio a na osnovu dogovora par ljudi, pokazuju da tu nešto nije u redu te da to nije primjer demokratije u Bosni i Hercegovini.


Vredi 35 miliona i nije daleko od Juventusa? - Sportske.net\nVredi 35 miliona i nije daleko od Juventusa?\nKako prenose pojedini italijanski mediji, fudbaler Liona bi mogao da postane uskoro fudbaler Juventusa.\nMesi savetovao Hamesa da beži iz Reala!Povratak u velikom stilu - Juventusova rutina protiv AtalanteKakva odbrana Marija Mandžukića!Juve kreće po 'novog Žuninja'Dibala će produžiti ugovor, neće imati cenu!\nNavodno ga žele Arsenal i Čelsi, ako je verovati nekim manje pouzdanim medijima u Velikoj Britaniji, a Italijani pišu da je Juventus na pol poziciji kada se radi o dovođenju Kristijana Tolisa, fudbalera Liona.\nToliso je ranije izjavio da mu je san da zaigra za Arsenal, ali se to još uvek neće dogoditi, Arsen Venger je nekoliko puta potvrdio da neće kupovati u januarskom prelaznom roku.\nSa druge strane, Juventus traži fudbalera sredine terena koji bi mogao da nadomesti izostanak Pirla, Vidala i Pogbe, igrača koji su u prethodnim sezonama činili okosnicu sredine terena italijanskog šampiona.\nDaleko od toga da Juventus u ovom trenutku ima slab vezni red, jednostavno, italijanski mediji objašnjavaju da nije toliko dobar kao ranije kada su igrali finale Lige šampiona.\nOvaj 22-godišnji vezista bi po nekim informacijama mogao da napusti klub i u januaru, a njegova cena je 35 miliona evra.\nMislite li da će se ovaj transfer desiti?\nToliso je ove sezone odigrao čak 21 utakmicu za Lion, postigao je 7 golova i upisao 3 asistencije.


► Mali: Povezivanjem sa Juroklir bankom do većeg broja investitora\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali sastao se danas sa predstavnicima Juroklir banke (Euroclear Bank), jedne od najvećih klirinških organizacija u međunarodnoj trgovini hartijama od vrednosti i izrazio želju za boljim povezivanjem sa ovom finansijskom organizacijom.\nKako je istakao, cilj saradnje bio bi da Srbija bude bolje pozicionirana na globalnom tržištu, da dobije veće poverenje i više investitora i da dodatno razvije domaće tržište kapitala.\nU saopštenju se navodi da se razgovori o pristupanju Juroklir banci vode od 2017. godine, a do konkretnog napretka došlo je poslednjih meseci.\nTrenutno, saradnja se ogleda pre svega u povezivanju dva registra za saldiranje domaćih hartija, pri čemu, strani investitori koji trguju preko računa Juroklira saldiraju transakcije u Juroklir, dok dosadašnji investitori i domaći investitori, saldiranje vrše preko domaćeg centralnog registra.\nPrema trenutno važećim propisima, da bi nerezident trgovao na domaćem tržištu, potrebno je da otvori posebne kastodi račune kod domaćih poslovnih banaka što iziskuje veće troškove i duži vremenski period.\nUz podršku Juroklira se postiže lakše ulaganje novih investitora, veća likvidnost na sekundarnom tržištu, smanjuju se troškovi zaduživanja zbog stabilnije baze investitora, kao i veći promet na primarnom i seknudarnom tržištu.\nU saopštenju Ministarstva finansija je navedeno da je Mali podsetio svoje sagovornike da je Srbija nedavno ostvarila veliki skok na međunarodnom tržištu kada je izašla sa svojim obveznicama.\n"Poslednji put smo to uradili 2013. godine, a samo u ovoj godini smo imali dve uspešne emisije obveznica. Pre desetak dana prodali smo 550 miliona evra po stopi prinosa od 1,25 odsto. To je najniži prinos ikada ostvaren na obveznice Republike Srbije emitovane na međunarodnom finansijskom tržištu", istakao je Mali.\nMinistar finansija smatra da je povezivanje sa Juroklir bankom dobra preporuka da se postigne bolji investicioni rejting na međunarodnom tržištu kapitala.\n"Naš cilj je da ekonomiji Srbije obezbedimo investicioni rejting, što će omogućiti da nas međunarodni ulagači posmatraju iz perspektive zemlje gde je njihov kapital siguran", kazao je on i podsetio da je nedavno rejting agencija 'Fič' povećala kreditni rejting sa BB na BB+ sa stabilnim izgledom.\nКako je istaknuto u saopštenju, Juroklir banka uživa veliko poverenje investitora i poseduje veliki porftolio.\nZa saradnju sa ovom organizacijom važe strogi kriterijumi, ali je Srbija, kao je navedeno, sada spremna da ih ispuni.\nNa sastanku je istaknuto da su radi ostvarivanja ovog partnerskog odnosa i stvaranja pretpostavki za dublju saradnju potrebne izmene regulativnog ovkira, pre svega Zakona o tržištu kapitala i Zakona o javnom dugu.\nMinistar je podsetio i da je nedavno "Fajnenšel Tajms" rangirao Srbiju kao broj jedan po privlačenju direktnih stranih investicija i da u prvih osam meseci ove godine Srbije ima 40 odsto više stranih investicija nego u istom periodu prošle godine.\n"Procenjujemo da će strane investicije u 2019. godini premašiti bruto iznos od 3,7 milijarde evra. To će biti rekordni priliv, ako posmatramo period od 2007. godine", napomenuo je Mali.\nUkazao je i da treću godinu zaredom Srbija ostvaruje suficit u budžetu, te da je na kraju oktobra ove godine on iznosio 64,8 milijardi dinara, što je za 16,2 milijarde dinara bolje od plana predviđenog rebalansom budžeta.\nDodao je i da se javni dug konstatno smanjuje, te je za nekoliko godina sa preko 70 procenata spušten na nivo od 52 odsto BDP-a.\nFajnenšel tajms /\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali i predstavnci Fiskalnog saveta Srbije danas su se saglasili da u državnom budžetu za narednu godinu treba da postoji "određena fleksibilnost"...\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali izjavio je danas da je prosečna zarada obračunata u julu prvi put u Srbiji premašila 510 evra, što po njegovoj oceni, ukazuje da je trasiran put ka većem...\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali rekao danas da očekuje da će se u novembru ove godine videti pri efekti dolaska Finansijske korporacije SAD za međunarodni razvoj (DFC) i da SAD nudi...\nZbog neakademskog ponašanja prilikom odlučivanja o doktoratu Siniše Malog, aktuelnog ministra finansija, dekanu Fakulteta organizacionih nauka (FON) Miliji Suknoviću preti izricanje javne...\nMali: Najveći teret povećanja minimalca na državi, cilj je održanje pune zaposlenosti\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali danas je istakao da je povećanje minimalne cene rada i povećanje penzija u realnom iznosu, kao i da su ta primanja stabilna.\nRadnicima FCA u Kragujevcu produženo plaćeno odsustvo do utorka\nRadnicima fabrike "Fijat Krajsler automobili Srbija" ponovo je produženo plaćeno odsustvo pa će oni na pauzi biti do 6. oktobra, kada se nastavlja proizvodnja fijata 500L, rečeno je Beti u sindikatu "Nezavisnost".


Znanje na zajam :: EMG.RS:: Pogledi na svakodnevnicu u Srbiji\nPogledi (02. 06. 2011.)\n02. jun 2011. | 15:45\nAutor: Stevan Veljović, Ana Krajnc\nDobre namere Ministarstva prosvete dovedene su u pitanje zakonskim i stručnim propustima, a kritičare je najviše isprovocirao zahtev Ministarstva da se udžbenici podele na „radne“ i „neradne“. Deo stručne javnosti smatra da bi to moglo loše da se odrazi na kvalitet udžbenika, ali i da promaši svoj osnovni cilj: da osigura da sva deca dobiju obrazovanje, bez obzira na socijalni status porodice iz koje dolaze\nPo svemu sudeći, ovog leta ni podela besplatnih udžbenika neće proći bez glavobolje za roditelje, uprkos tome što je Grad Beograd najavio da će sa 100 miliona dinara finansirati kupovinu knjiga za sve osnovce u prestonici, pružajući time podršku projektu Ministarstva prosvete, koje će dati 700 miliona dinara za nabavku udžbenika za đake prvog, drugog i trećeg razreda.\nIako sama ideja zvuči primamljivo, dobre namere Ministarstva prosvete dovedene su u pitanje zakonskim i stručnim propustima, pri čemu je kritičare najviše isprovocirao zahtev Ministarstva da se udžbenici podele na „radne“ i „neradne“. “Neradne“ bi trebalo da koriste tri generacije đaka, što znači da ih učenici dobijaju na pozajmicu. Taj potez, prema ocenama stručne javnosti, mogao bi da utiče na kvalitet nastave i konkurenciju među izdavačima, ali i da promaši svoj osnovni cilj: da osigura da sva deca dobiju obrazovanje, bez obzira na socijalni status porodice iz koje dolaze.\nZa roditelje kojima stručne dileme nisu bliske bitnije je to što ih besplatni udžbenici ne oslobađaju svih troškova. Prema rečima Milorada Jaukovića, direktora osnovne škole „Laza Kostić“ sa Novog Beograda, nastavnička veća biraju udžbenike sa liste odobrenih, s tim da država i grad ne pokrivaju kupovinu knjiga iz stranih jezika, radne sveske, radne listove i atlas.\nNa to dolazi standardni školski pribor: školske torbe, pernice, olovke, barem desetak svezaka, oprema za fizičko vaspitanje i pribor za likovno (od bloka pet, preko bojica, kolaž-papira, tempera, do plastelina za mlađe razrede) koje roditelje koštaju najmanje 100 evra. Tu je još i pretplata na dečiji časopis, troškovi rekreativnih nastava, a ima i primera da roditelji, na primer, skupe novac i kupe CD plejer za muzički kabinet.\nPrethodnih godina učitelji su dolazili u neprijatnu situaciju sa roditeljima ako su smatrali da knjige koje su dobili, bez mogućnosti izbora, nisu dovoljno dobre i tražili im da iz svog džepa kupe druge. Naime, zbog nasleđivanja udžbenika, oni nisu uvek mogli da izaberu knjige koje smatraju najboljim, jer je taj izbor već napravljen godinu ranije, premda ima primera i da je prihvaćen i izmenjen spisak udžbenika.\nUslovi konkursa za nabavku udžbenika za prva tri razreda ozbiljno su zabrinuli privatne izdavačke kuće, a jedna od njih, Klett, podnela je prigovor Republičkoj komisiji za zaštitu prava ponuđača, tvrdeći da odvajanje udžbenika od radne sveske nije predviđeno Pravilnikom o standardima kvaliteta udžbenika. Sporno je, prema toj izdavačkoj kući, i što se izdavačima postavlja uslov minimalne prodaje u prethodne tri godine, jer se time diskvalifikuju izdavači koji se ranije nisu bavili tom delatnošću, iako imaju i licencu i izdanja u Katalogu udžbenika.\nGordana Knežević-Orlić, direktorka Kletta podseća da je za izradu jednog udžbenika potrebno i do dve godine, a da autori koji svoje ime grade godinama neće da potpišu “katastrofu” koju treba da prerade za mesec ili dva. Ona dodaje i da će razdvajanje udžbenika na knjige koje se nasleđuju i radne listove dovesti do toga da ukupna cena udžbenika bude viša, jer će se štampati više knjiga, s tim da će deo troškova biti prevaljen na roditelje.\nMiloljub Albijanić, direktor Zavoda za udžbenike, kaže da su izdavači, i bez ovog projekta, radili na poboljšanju tehničkog kvaliteta udžbenika, ali da prenošenje knjiga izdavača ne stavlja u povoljnu poziciju, jer će tek svake četvrte godine štampati udžbenike. “To će dramatično smanjiti broj štampanih i prodatih primeraka i umanjiti prihode, što nijedan izdavač ne voli. Realno je, ipak, da će se to dogoditi i da će se izdavači boriti za opstanak”, kaže Albijanić.\nUslovima projekta usprotivio se i deo stručne javnosti. Oni su peticijom zatražili od Ministarstva prosvete da izmeni koncept podele besplatnih udžbenika, jer je postojeći u suprotnosti sa Zakonom o udžbenicima, ali i sa savremenim konceptom udžbenika.\nU međuvremenu je Nacionalni prosvetni savet (NPS), koji je nadležan da ocenjuje da li su udžbenici u skladu sa standardima kvaliteta, odbio da imenuje svog predstavnika u komisiju koja će utvrđivati da li razdvojene knjige odgovaraju sadržajem onima koje su već odobrene. Desanka Radunović, predsednica NPS-a za EM objašnjava da se time krši važeća procedura odobravanja udžbenika, jer se jednom odobren udžbenik ne sme menjati, ali i da se razdvajanje negativno odražava i na kvalitet knjiga. “Vraćati se na udžbenike od pre 50 godina gde ste imali knjigu, čitanku, a onda pisali u nekoj zbirci zadataka ili svesci, nije aktuelan pedagoški pristup u vreme kad deca rade sa računarima. Osim toga, dete treba da se navikava da koristi knjigu, što znači da treba da mu trajno ostane”, navodi Radunovićeva.\nUprkos dobrim namerama ministarstva, opravdano se postavilo i pitanje pravičnosti takve odluke. Dajući udžbenike svoj deci, država jednako pomaže i najsiromašnije porodice, ali i pripadnike srednje klase, koji bi mogli da odvoje bez problema između 30 i 80 evra za nove knjige, u zavisnosti od razreda.\nIstraživanja sprovedena u Srbiji pokazuju da školska deca iz socijalno ugroženih domaćinstava postižu slabije rezultate u školi, a često je i ranije napuštaju. Pošto država nema dovoljno para da svaka generacija osnovaca udžbenike dobija besplatno i bespovratno, deo stručnjaka smatra da je pravičnije da se udžbenici kupe samo deci iz siromašnih porodica u svih osam razreda, ili da roditelji učestvuju u troškovima u skladu sa mogućnostima, kao što je slučaj sa obdaništima.\nSada stvari stoje tako da će bogatiji gradovi, kao što je recimo Beograd, moći da pomognu da svi osnovci dobiju knjige besplatno, ali ko će kupiti knjige za četvrtake ili petake iz nerazvijenih opština?


U utorak počinje EP, titulu brani Danska – Nadlanu.com\nU utorak počinje EP, titulu brani Danska\nBEOGRAD, 17. januara 2010. (Beta) - Evropsko prvenstvo u rukometu počinje 19. januara u Austriji, takmičiće se 16 reprezentacija raspoređenih u četiri grupe, a titulu šampiona\nbraniće selekcija Danske.\nU Gracu u Grupi A takmičiće se: Hrvatska, Rusija, Norveška i Ukrajina, u Lincu u Grupi B: Danska, Island, Austrija i Srbija, u Inzbruku u Grupi C: Nemačka, Švedska, Poljska i Slovenija, a u Viner Nojštatu u Grupi D: Francuska, Španija, Mađarska i Češka.\nPosle prvog kruga takmičenja tri najbolje ekipe iz svake grupe nastaviće takmičenje u Beču, gde će igrati najuspešniji iz grupa A i B i u Inzbruku gde će igrati najbolji iz grupa C i D. Polufinale i finale igraće se u Beču.\nMeđu glavnim favoritima za osvajanje medalja nalaze se Francuska kao aktuelni svetski i olimpijski šampion, Hrvatska - svetski i evropski vicešampion i Danska branilac titule.\nU Austriji biće i ekipe koje su na poslednjim takmičenjima zabeležile značajne rezultate, kao što su Poljska koja je na SP prošle godine osvojila bronzanu medalju i Island - vicešampion sa OI u Pekingu.\nU krugu favorita za visok plasman su i ekipe koje su imale uspone i padove na poslednjim takmičenjima. To su Nemačka - peta na SP, deveta na OI i četvrta na EP, ali sa titulom svetskog šampiona iz 2007. godine, kao i Španija koja je posle titlu na SP 2005. i srebra na EP 2006. bila deveta na EP, treća na OI i 13. na SP.\nKontinuitet na velikim takmičenjima ima Mađarska, šestoplasirana ekipa sa prošlog SP i osma sa EP 2008, Švedska, koja je bila sedma na SP i peta na prošlom EP, kao i Norveška - deveta na SP i šesta na EP.\nReprezentacija Srbije na EP dolazi kao osma sa SP u Hrvatskoj i sa velikim ambicijama da se ponovo vrati u vrh evropskog rukometa. Ekipa je poslednje medalje osvojila kao reprezentacija Jugoslavije i to bronze na SP 1999. i 2001. kao i na EP 1996.\nEkipa je sastavljena od igrača iz vrhunskih evropskih klubova, koji su spremni za sve izazove koji ih čekaju u Grupi B, a vodi će je novi selektor Sead Hasanefendić, čije se znanje ne dovodi u pitanje.\nHasanefendić je trener nemačkog Gumerzbaha - pobednika Kupa EHF za 2009. godinu, a vodio je između ostalog slovenačko Celje, francuski Kretej, španski Granoljers, reprezentaciju Švajcarske, Tunisa...U svakom slučaju na EP u Austriji dolazi sa više od 30 godina trenerskog iskustva.\n"Na EP imaćemo teške utakmice u Grupi B sa aktuelnim prvakom Danskom, Islandom koji je olimpijski vicešampion, ali i Austrijom koja je domaćin takmičenja. Naša očekivanja su da se plasiramo u naredni krug takmičenja. Želimo da pobeđujemo utakmicu za utakmicom i ostvarimo što bolji rezultat kako bismo bili na dobrom putu za naredno EP 2012. u Beogradu", rekao je Hasanefendić.\nDanska je jedan od velikih favorita. Reprezentacija je počela sa uspesima 2002. kada je na EP osvopila bronzanu medalju. Isti rezultat ponovila je i na EP 2004. i 2006, kao i na SP 2007, dok nije stigla do titule na EP 2008.\nSelektor Danske je Urlik Vilbek jedan od najuspešnijih trenera svih vremena, koji je sa ženskom reprezentacijom stigao do titula na olimpijskim igrama, svetskim i evropskim prvenstvima. Mušku reprezentaciju vodi od 2004. godine.\n"Igrači se veoma dobro poznaju. Imamo šansu da ostvarimo još jedan dobar rezultat, iako će mnoge reprezentacija želeti da osvoje jednu od medalja. Najviše bismo voleli da odbranimo titulu, što je moguće, ako sve bude išlo kako smo planirali", rekao je Vilbek.\nIsland je na Olimpijskim igrama napravio veliko iznenađenje kada je savladao favorizovanu Nemačku, zatim Poljsku i Španiju u polufinalu. Srebrna medalja u Pekingu je najveći uspeh islandskog rukometa, ali u Austriju dolaze kako bi pokušali da dokažu da se to nije dogodilo slučajno.\nReprezentacija domaćina Austrije nije učestvovala na velikim takmičenjima, ali je selektor Islanđanin Dagur Sigurdson veoma optimističan. Šta god da uradi, već samo prisustvo na EP biće istorijski uspeh. Ipak, cilj je jasan - da se ekipa plasira u drugi krug takmičenja.\n"Austrija ima veliki potencijal. Niko ne zna koliko dobro možemo da igramo i kako će se stvari odvijati", rekao je Sigurdson.\nEvropsko prvenstvo održaće se od 19. do 31. januara, a reprezentacija Srbije počeće takmičenje u Lincu, utakmicom protiv Islanda.


Nova otkrića o finansijskim malverzacijama pre 2011. godine u Vatikanu - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tNova otkrića o finansijskim malverzacijama pre 2011. godine u Vatikanu\nNova otkrića o finansijskim malverzacijama pre 2011. godine u Vatikanu\nby bifadmin 4. novembra 2015.\nFinansijski istražitelji u Vatikanu sumnjiče departman Svete stolice čiji je zadatak da nadgleda njenu investicionu delatnost, za pranje novca, insajdersko trgovanje i manipulacije na tržištima. Prema navodima Rojtersa, poverljivi dokumenti o kriminalnim aktivnostima koje su se dešavale u periodu između 2000. i 2011. godine, prosleđeni su italijanskim i švajcarskim zvaničnim istražiteljima jer su se neke od tih aktivnosti odvijale baš u ovim zemljama.\nNaime, dok su mediji pratili šta se dešavalo u vatikanskoj banci, koja je decenijama smatrana jedinim centrom finansijskog poslovanja ove enklave, departman pod nazivom Administracija baštine Svete stolice (APSA) radio je po sopstvenim pravilima.\nOvaj departman je inače neka vrsta finansijskog odeljenja koje upravlja nekretninama koje su u posedu Svete stolice, isplaćuje zarade zaposlenima u Vatikanu a ponekad funkcioniše i kao HR odeljenje. Jedna od njegove dve divizije se bavi i finansijskim i berzanskim portfolijom Vatikana. Postoji sumnja da je baš ova divizija počinila navedena krivična dela, odnosno da su uz njenu saglasnost ista učinjena.\nTo je naime pokazala interna istraga koju je inicirao Papa Francisko u nameri da iskoreni finansijske malverzacije ali i da kazni one kardinale koji su ih sprovodili a sada žele da zaborave svoju “ružnu prošlost”.\nPomenuta istraga pokazala je da je izvesni Đampjetro Natino (Giampietro Nattino), predsedavajući Finat Juroamerike, privatne italijanske banke, koristio APSA račune za ličnu trgovinu na italijanskom finansijskom tržištu, kao i da je prebacio preko dva miliona evra u Švajcarsku. Po vatikanskim pravilima Natino čak nije smeo ni da ima račune kod APSA-e, a kamoli da ih koristi za ove namene.\nMeđutim ispostavilo se da je on radio još mnogo stvari preko ovih računa, pa čak i kupovao akcije pre nego što su drugi investitori imali ikakva saznanja o njima. Odnosno, da se bavio insajderskim trgovanjem.\nU izveštaju još piše da su nadležni u APSA-i morali biti upućeni u bar neke od ovih prekršaja, ako ne i umešani u njih. Glavni za kontrolu ove divizije od 2002. do 2011. bio je kardinal Atilio Nikora (Attilio Nicora), koji je sada u penziji i koji nije želeo da komentariše rezultate ove istrage.\nTri razloga za kupovinu nafte


e-novine.com - Prijavite korupciju\n06.07.2012 - 15:47\nProjekat portala Južne vesti\nPosetioci internet portala Južne vesti mogu od petka putem specijalizovanog programa da prijave slučajeve korupcije, a da pritom sakriju svoj identitet. Reč je o softveru pod nazivom "Perun", razvijenom u saradnji sa vodećim svetskim stručnjacima za zaštitu takozvanih "uzbunjivača javnosti"\nPo rečima urednika Južnih vesti Predraga Blagojevića, glavni cilj je otkrivanje korupcije, pri čemu je od ključnog značaja zaštita identiteta građana koji je prijavljuju.\n"Korupcija se po definiciji veoma teško otkriva i najčešće je potreban čovek 'iznutra'. Naši zakoni su prilično loši i bukvalno je nemoguće sakriti identitet građana koji žele da prijave korupciju. Bez obzira da li to čine telefonom, i-mejlom ili SMS-om. Do sada je jedini način bio da lično dođu i kažu nam šta znaju. Sada ocekujemo da će se stvari bar malo promeniti", rekao je Blagojević, a prenosi taj sajt.\nSistem je, kako kaže Blagojević, nazvan po Perunu - staroslovenskom bogu kome su se ljudi zaklinjali na poštovanje dogovora.\n"Perun je specifičan po jednoj stvari: Verovalo se da bogovi krivokletnike i zle ljude kažnjavaju u zagrobnom životu, dok ih je Perun kažnjavao za života. A upravo to je nama danas bitno: da oni koji krše zakone budu kažnjeni na vreme", rekao je Blagojević.\nDirektor Južnih vesti i programer koji je učestvovao u njegovoj izradi Vitomir Ognjanović kazao je da je upotreba "Peruna" veoma jednostavna, "kao slanje obicnog imejla".\n"Potrebno je samo da se sa interneta skine program 'TOR' i da se nakon njegovog pokretanja ode na perun.juznevesti.com. Odatle bi samo trebalo pratiti uputstva", kazao je on.\nDa bi se građani dodatno upoznali sa načinom funkcionisanja sistema postavljen je i poseban sajt.


Održano IX državno prvenstvo na otvorenim vodama – Moja Backa Topola\n13/07/2015\tOmladina Ostavi komentar 147 Pregleda Izvor: mojabackatopola.rs\nVikend za nama na bačkotopolskom jezeru protekao je u znaku IX državnog prvenstvo na otvorenim vodama, V masters državnog prvenstvo na 3 km i XI Topolskog maratona.\nManifestaciju otvorio je predsednik Plivačkog saveza Srbije, Boris Drobac.\nU Open kategoriji i državnom prvenstvu apsolutni pobednik u muškoj konkurenciji je bio Tamaš Farkaš iz Plivačkog kluba „Novi Sad“ sa vremenom novog rekorda staze 0:59:19,19, drugi je bio Bence Balzam iz PK „Maraton“ Bačka Topola, a treći Milorad Jakšić PK „Vojvodina“-Novi Sad.\nU Open kategoriji žena, prvo mesto je zauzela Ana Olas iz Mađarske, aktuelna vicešampionka Evrope na 25 km i trenutno drugoplasirana na Svetskom kupu FINA/Hosa 10 km sa vremenom od 0:59:21,12, drugo mesto je pripalo Jeleni Ječanski PK „Vojvodina“ Novi Sad , a treće Lauri Vaš trećeplasiranoj na nedavno završenom Državnom prvenstvu Mađarske za juniore na 5 km.\nNa državnom prvenstvu na otvorenim vodama u trci na 10 km apsolutni pobednici i open i državnog u muškoj konkurenciji bili su prvoplasirani Tamaš Farkaš PK „Novi Sad“, drugo plasirani Bence Balzam PK „Marathon“ Bačka Topola i trećeplasirani Čongor Hasniši Tot PK „Bečej“.\nU ženskoj konkurenciji open poredak prve tri devojke bio je sledeći: Jelena Ječanski, PK „Vojvodina“ Novi Sad, Laura Vaš iz mađarske i 3. Lili Ladanji, PK „Spartak“ Subotica. U državnom prvenstvu na 10 km za žene poredak prve tri takmičarke je bio sledeći: 1.Jelena Ječanski, PK „Vojvodina“ Novi Sad , 2. Lili Ladanji, PK „Spartak“ Subotica i 3.Tamara Duduković PK „Polet“ Sombor.\nTagoviKupaliste Plivanje takmicenje


Završen rad Skupštine, u ponedeljak o amandmanima\nSkupština Srbije završila je raspravu u načelu o izmenama Zakona o poljoprivrednom zemljištu\nTokom rasprave je opozicija tvrdila da se tim izmenama neće sprečiti da strane kompanije da kupe poljoprivrednu zemlju, dok je vlast tvrdila da se ovim izmenama ispravljaju nedostaci Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) sa Evropskom unijom.Ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Branislav Nedimović rekao je da su izmene Zakona važna stvar i za poljoprivredu i Srbiju.\n"Na ovaj način popravljamo stanje koje smo nasledili u SSP i štitimo ono što je naše. Ovo je ozbiljna država i mora da brine o svojim nacionalnim interesima", rekao je ministar i rekao da je sve urađeno kako bi se omogućilo da u narednih 10 godina nema prodaje poljoprivrednog zemljišta državljanima EU.\nŠefica poslaničke grupe "Pokret za spas Srbije - Nova Srbija" Sanda Rašković Ivić rekla je da se izmenama zakona neće rešiti suštinsko pitanje rasprodaje srpskih oranica, već da će se samo stvoriti problemi srpskoj dijaspori.\nOna je predložila da se dozvola prodaje zemlje "veže za ulazak Srbije u Evropsku uniju", a da ako Srbije ne uđe u EU, ne prodaje zemlju strancima.\nPoslanik iz iste poslaničke grupe Đorđe Vukadinović rekao je da će se ovim izmenama zakona "sprečiti neki naš Pera, Mika, Žika da proda svoja dva hektara nekom Hansu, a da će veliki kao i do sada kupovati zemljište".\nŠef poslaničke grupe Dveri Boško Obradović nazvao je izmene Zakona "pokušajem zamajavanja javnosti" i dodao da između ove i prethodne vlasti nema razlike, jer oni nastavljaju politiku Borisa Tadića time što ispunjavaju obaveze iz SSP-a.\nOn je rekao da je za sadašnju Vladu Srbije samo bitno da budu srećni državljani EU, jer izmenama Zakona omogućavaju građanima EU iste uslove za kupovinu zemljišta kao u njihovim matičnim zemljama.\nPoslanik Demokratske stranke (DS) Goran Ješić je rekao da je zakon besmislen, jer se vlast javno zalaže da se strancima ograniče uslovi za kupovinu državnog zemljišta, a da netransparentno deli zemljište stranim partnerima.\nŠef poslaničke grupe Dosta je bilo Saša Radulović rekao je da su izmene zakona "šarena laža" i da je problem u tome što ovaj zakon omogućava vlasti da državno poljoprivredno zemljište daje investitorima koji su joj bliski.\nPoslanik Sropske napredne stranke (SNS) Vladimir Orlić rekao je da su izmene Zakona odlične i kada je reč o zaštiti poljoprivrednih proizvođača iz Srbije i kada je reč o saradnji sa EU.\nPoslanik Pokreta socijalista Đorđe Komlenski rekao je da ova vlada pokazuje ozbiljnost kada je u pitanju poljoprivredno zemljište.\nPoslanici su juče raspravljali i o tome ko je potpisao SSP sa EU i o njegovom kvalitetu. Vlast je tvrdila da je SSP 2008. godine loše pregovaran, a poslanica DS Gordana Čomić zahvalila e velikom broju sadašnjih vladajućih partija, među kojima je SPS i nekadašnji lider vladajuće SNS Tomislav Nikolić, koji su tada podržali potpisivanje SSP.\nIzmenama zakona predviđeno je da stranci mogu da kupuju poljoprivredno zemljište pod uslovom da najmanje 10 godina žive u lokalnim samoupravama u kojima žele da kupe zemlju, da najmanje tri godine obrađuju zemljište koje je predmet kupovine i da u svom vlasništvu imaju potrebnu opremu i mehanizaciju.\nSednica Skupštine Srbije biće nastavljena u ponedeljak u 10.00 raspravom po amandmanima, a podneto je 47.


Razvojni program EU PRO objavio je drugi javni poziv za podršku preduzetnicima i preduzetnicama i mikro i malim preduzećima u Srbiji koja se bave proizvodnjom, a registrovana su u periodu od 2014-2018. godine u 99 gradova i opština koje su uključene u realizaciju programa.\nEvropska unija (EU) će putem ovog poziva, koji je otvoren do 10. novembra 2019. godine, pružiti podršku malom biznisu i unapređenju konkurentnosti lokalne privrede u vrednosti od 2,5 miliona evra, navodi se u saopštenju programa EU PRO, prenosi eKapija.\nOlivera Kostić, menadžerka programa EU PRO, kaže da su opredeljena sredstva namenjena za nabavku opreme i uvođenje usluga sa ciljem da se unapredi proizvodnja i tržišni potencijal privrednih subjekata i doprinese povećanju zaposlenosti.\nPreduzeća moraju da budu većinski u domaćem privatnom vlasništvu, da imaju ostvarenu poslovnu dobit na kraju 2018. godine kao i izmirene obaveze po osnovu uplate poreza i doprinosa. Takođe, korisnici sredstava treba da obezbede finansijsko učešće u projektu u visini od 20 odsto, odnosno 30 odsto ako apliciraju za sredstva veća od 30.000 evra.\n“Da je ovo konkretna podrška privredi i preduzetništvu na lokalnom nivou govori podatak da je 106 preduzeća kroz prvi poziv dobilo od Evropske unije više od dva miliona evra sredstava za nabavku opreme, uz očekivano povećanje prihoda i izvoza od 9,4 miliona, odnosno 2,3 miliona evra”, navodi Olivera Kostić.\nJoš važnije je to, kako dodaje, što su oni do sada otvorili 115 novih radnih mesta i sproveli niz aktivnosti društveno odgovornog poslovanja pomažući školama, vrtićima i ugroženim grupama stanovništva u svojim zajednicama.\nPUTIN: Moraćemo da se branimo


Ministar Džindić ponovo pozvao rudare na pregovore - Čitaj.ba\nPočetna/Vijesti/Ministar Džindić ponovo pozvao rudare na pregovore\nMinistar Džindić ponovo pozvao rudare na pregovore\nFederalni ministar energije, rudarstva i industrije Nermin Džindić danas je ponovo uputio poziv sindikatima rudara na pregovore, saopćeno je iz Ureda Vlade FBiH za odnose sa javnošću.\n– Pozivam predstavnike sindikata rudnika uglja na pregovore s pregovaračkim timom formiranim na sinoćnjem sastanku u Vladi Federacije BiH održanim s rukovodstvima Elektroprivrede BiH i rudnika u sastavu Koncerna Elektroprivrede BiH. Moj poziv je otvoren 24 sata dnevno, a s ciljem da zajednički nađemo rješenja za probleme rudnika i rudara. Razgovor je jedini način da dođemo do rješenja. Ovo je odnos između EPBiH i rukovodstva sindikata i kao medijator želim pomoći – kazao je ministar Džindić.\nRudari sedam rudnika iz Breze, Kaknja, Zenice, Tuzle od jučer protestuju ispred zgrade Vlade FBiH u Sarajevu.\nRadnici sedam rudnika u Federaciji Bosne i Hercegovine koji posluju u okviru koncerna Elektroprivreda BiH, između ostalog, traže stavljanje van snage spornih pravilnika, smjenu generalnog direktora Elektroprivrede i direktora rudnika uglja u sastavu ovog javnog preduzeća te utvrđivanje minimalne plaće od 1.000 KM u rudarstvu u FBiH.\nFederalni premijer Fadil Novalić u ponoć je organizirao sastanak u Vladi kako bi pokušali pronaći rješenje. Formiran je i pregovarački tim, međutim sindikati su odbili pregovarati i traže ispunjenje njihovih zahtjeva.\nŽeljko Komšić: Bosnu i Hercegovinu niko neće srušiti, mi ne odustajemo!


Najs: Tribunal vodio više rčuna o interesima velikih sila, nego o žrtvama\nPoslednje presude u Haškom sudu "govore o tome da je Tribunal spreman da u istoriji ostane zapamćen kao institucija koja je vodila manje računa o interesima žrtava a više o vojnim interesima velikih sila", izjavio je nekadašnji tužilac u procesu Tribunala u Hagu (ICTY) protiv Slobodana Miloševića, Džefri Najs (Geoffrey Nice).\nNajs je za današnje izdanje sarajevskog lista "Dnevni avaz" rekao da presude koje su izrečene Jadranku Prliću, Momčilu Perišiću, Franku Simatoviću i Jovici Stanišiću "jesu neobične ali za njega one nisu preveliko iznenađenje".\n"Primetićete da je, s izuzetkom usputne osude Tuđmana u slučaju Prlić, odgovornost za sve što se desilo u Bosni, i ostaje u Bosni. Međutim, Tuđman se nikada nije suočio sa sudom, i svako spominjanje njegove krivice će se vrlo brzo zaboraviti. Beograd i svi ostali optuženi Srbi iz Srbije - kroz oslobađajuće presude Perišiću, Stanišiću i Simatoviću su oslobođeni optužbi", rekao je Najs.\nOn je dodao da je, s druge strane, Bosna i Hercegovina bila nemarna u pisanju vlastite istorije sukoba, te da "čak ni majke Srebrenice nisu bile u stanju da podstaknu bosansku vladu da nešto uradi na tom planu".\n"Umesto toga, ostavili su artikulisanje istorije sukoba u rukama Srbije koja je uspešno zamaglila sve važne činjenice. Sada su dobili i presude Tribunala, koje će možda postati konačne, bez obzira na to što ih je većina uglednih svetskih pravnika podvrgnula ozbiljnoj kritici", kazao je Najs.\nPrema njegovim rečima, "malo toga u zadnjim presudama dopustiće preživelima Srebrenice i drugih gradova pogođenih zločinima, da veruju da su ICTY i međunarodna zajednica koja ga je povremeno podržavala, na njihovoj strani".\nOn je istakao da UN i Tribunal iz svega treba da izvuku ozbiljne pouke.\n"Bez unutrašnjeg uvida u rad Ureda glavnog tužioca ili rad sudskih veća, nemoguće je reći šta je prouzrokovalo ove nedavne iznenađujuće presude. Ali UN i Tribunal ne bi smeli olako preći preko ovih presuda, jer one mogu narušiti poverenje u međunarodni\nkrivični zakon, a posebno poverenje u ovaj Tribunal", ocenio je Najs.


slobodna trgovinska zona - Sputnjik Srbija\n08:22 16 Maj 2021\nRusija želi novi trgovinski sporazum s Britanijom\nRusija želi novi trgovinski sporazum s Velikom Britanijom posle izlaska te zemlje iz Evropske unije, izjavio je ruski ambasador u Londonu Andrej Kelin.\nEgipat traži slobodnu trgovinsku zonu sa Evroazijskom unijom\nKairo je od Moskve zatražio otvaranje zone slobodne trgovine sa Evroazijskom ekonomskom unijom.\nSporazum o slobodnoj trgovini sa Vijetnamom\nSporazum o formiranju Zone slobodne trgovine između zemalja Evroazijskog ekonomskog saveza (EvrAzES) i Vijetnama mogao bi da bude potpisan za vreme boravka predsednika Vijetnama u Moskvi, na proslavi 70. godišnjice pobede nad fašizmom.\nTransatlantski sporazum — zatvaranje Rusije u „kontejner“\nPregovori o transatlantskom sporazumu o slobodnoj trgovini (TAFTA) nastavljaju se krajem meseca iza zatvorenih vrata.\nMoguća slobodna trgovinska zona između Nemačke i Rusije\nNemačka kancelarka Angela Merkel izjavila je da je Nemačka zainteresovana za ekonomsku saradnju sa Rusijom, uprkos trenutnim političkim razlikama između dve zemlje.


"ORLIĆI" ŠIROKO RAŠIRILI KRILA Pogledajte IMPOZANTNI ARSENAL naših momaka: Trojke, driblinzi, prodori, asistencije, ma SVE! /VIDEO/ :: Sportal\nMiodrag Dimitrijević - Vest objavljena: 17:46 - 29.06.2019\n"Orlići" su igrali koliko je dovoljno za pobedu i da se pokaže sav kvalitet, a ni u jednom trenutku azijska selekcija nije uspela da ih ugrozi. Sipali su trojke, prodirali, pokazali zavidnu tehniku:\nChina v Serbia - Highlights - FIBA U19 Basketball World Cup 2019\nKošgeterski, Srbiju su predvodili Petrušev sa 23 poena (uz osam skokova), Ilić (uz 13 skokova) i Pecarski sa po 15 i Trifunović sa 14, a u strelce su se upisali i svi ostali članovi naše reprezentacije - Pavle Kuzmanović (9), Vasiljvić (8), Aleksa Ćubić i Altin Islamović (po 5), Cerovina i Paunović (po 4), Ognjen Mićović (3) i Lazar Grbović (1).\nNaredni meč "orlići" igraju u nedelju od 13.30 protiv Portorika, a u grupi je još i Francuska. Svih 16 timova prolazi u osminu finala, a naša D grupa se tada ukršta sa grupom C, u kojoj su Argentina, Grčka, Filipini i Rusija.\nSvetska košarka Juniorska košarkaška reprezentacija Srbije Juniorska košarkaška reprezentacija Kine U19 Svetsko prvenstvo u košarci


Na svojoj korporativnoj stranici "Business of Fashion", osnivač firme "Retail Prophet's" i savetnik nekih od najcenjenijih svetskih brendova - predviđa kraj Amazona, prenosi portal Entrepreneur.\n"Mislim da će u narednih 10 godina Amazon da padne, a ovo su samo neki od razloga", napisao je Stivens.\nAmazon sledi Volmartove korake\nJedan od razloga mogućeg bankrota platforme za onlajn trgovinu bio bi taj što sledi iste obrasce kao i druge kompanije.\n"Između 1962. i ranih 2000-ih, Volmart je vodio maloprodaju, pobedivši desetine velikih i malih konkurenata. Do 2010. godine Volmart je otvorio zapanjujućih 4.393 prodavnica, od kojih je više od 3.000 otvoreno posle 1990. godine", objašnjava ovaj stručnjak.\nOn dodaje, da nakon što je pretrpeo veliki pad prodaje 2015. godine, Volmart nije uspeo da počne da se bavi maloprodajom putem interneta. Pad, nekada neprobojnog giganta, pokazao je da čak i većina tako velikih kompanija može pasti.\nAmazon nudi efikasnost, ali ne i iskustvo kupovine\n"U našem maloprodajnom poslovanju znamo da kupci žele niske cene, a biće tako i za 10 godina. Žele brzu isporuku, širok izbor", rekao je osnivač Amazona svojevremeno.\n"Tada je moguće da izgubite svoju početnu misiju, a to je zadovoljstvo kupaca, da biste dali prioritet optimizaciji procesa na osnovu podataka", naveo je ovaj stručnjak za maloprodaju.\nTakođe predviđa da će kompanija manje biti inovativna.\n"Energija, usmerena na poboljšanje poslovanja, biće potrošena na održavanje organizacione infrastrukture", ističe.\nKombinacija ovih faktora mogla bi prouzrokovati da Amazon pretrpi gubitke tokom naredne decenije i da ga zameni druga slična kompanija koja nudi bolje uslove za partnere, radnike i kupce, zaključuje ovaj stručnjak.


Matura Bravura – Škola Intelektualnih Veština\nMatura Bravura\tIgor Rakić\t2012-04-03T07:44:45+00:00\nMATURA BRAVURA 2012\nprogram stipendiranja 50 maturanata\nU novom dobu, možda ne možemo da utičemo na to kako će da izgleda školski sistem, ali moguće je ovladati veštinama, da svo znanje koje nam je potrebno za našu budućnost savladamo daleko lakše i praktičnije. Takođe, mentalnim opismenjavanjem možemo da ubrzamo proces obrazovanja (koje u Srbiji traje gotovo najviše u Evropi), povećamo nivo kvaliteta znanja (Srbija je po međunarodnom PISA testu koji meri funkcionalnost znanja na začelju), stvorimo uverenje da je lični rast moguć i da je moguće raditi na sopstvenom razvoju.\nKroz društveno odgovorni projekat u okviru koga stipendiramo uspešne osnovce i srednjoškolce želimo da im pomognemo da lakše savladaju gradivo i uspešnije polože prijemne ispite. Kao rezulat, maturanti bi trebalo da dva puta kvalitetnije, brže i lakše spremaju ispite.\nSvako ko se nalazi u procesu obrazovanja suočava sa sa velikom količinom problema, koji se lako rešavaju usvajanjem naprednih tehnika učenja. Usvajanje određenih intelektualnih veština omogućiće učesnicima u projektu stratešku dobit jer će moći da ih koriste u daljem školovanju, kao i da predstavljaju model ponašanja svom okruženju. Osim toga, projekat sprovodimo već četvrtu godinu, zato što verujemo u snagu uma kao i u sposobnosti koje poseduje svaki pojedinac da na pravi način primeni mentalne strategije i veštine, uprkos manama obrazovnog sistema.\nŠTA OBUHVATA PROGRAM?\nMaturanti pohađaju Program Ubrzanog učenja, koji predstavlja skup pažljivo biranih mentalnih veština, kreiranih specijalno za ovaj projekat. Nakon usvajanja veština, radi se testiranje i dalja podrška učesnicima dok to što su naučili usvoje na nivou navika.\nU okviru projekta đaci će usvojiti Program ubrzanog učenja koji obuhvata strategije i tehnike: čitanja, organizacije učenja, pamćenja i prisećanja, obnavljanje, promene odnosa prema učenju i rad na koncentraciji i motivaciji.\nKO JE POKRENUO PROGRAM, A KO SU UČESNICI?\nProjekat se odvija pod pokroviteljstvom „Škole intelektualnih veština“, a učestvuju maturanti osnovnih i srednjih škola sa teritorije Srbije.\nProjekat će biti realizovan tokom aprila, maja i juna u Beogradu\nKonukrs traje od 3. do 10. aprila i na njemu mogu da učestvuju maturanti osnovnih i srednjih škola koji imaju prosečnu ocenu veću od 4,5 (računaju se rezultati iz prethodne tri školske godine i prosek ocena sa polugođa školske 2011/2012).\nOd ukupnog prjavljenog broja učenika vrši se odabir njih 50, po kriterijumu visine prosečne ocene. Ukoliko bude više od 50 zainteresovanih koji imaju istu prosečnu ocenu, te zbog toga ne bude moguće izvršiti odabir, Škola intelektualnih veština ima pravo za zahtevanje dodatne dokumentacije na osnovu koje će izvršiti procenu.\nPrijave na konkurs možete slati na info@proja.co.rs\nRezultati konkursa biće objavljeni 15. aprila na našoj web stranici.


Vlada Švajcarske izdvaja 4,8 miliona evra za podršku razvoju organizacija građanskog društva u Srbiji\nU naredne četiri godine oko 100 organizacija građanskog društva dobiće podršku za bolje povezivanje sa građanima, povećanje građanskog aktivizma, unapređenje saradnje sa lokalnim samouprava radi poboljšanja javnih usluga, kao i za veće umrežavanje i efikasnije delovanje organizacija građanskog društva.\nJedan od glavnih prioriteta EI je izgradnja demokratskog, transparentnog i inkluzivnog društva, koje podrazumeva obavezno uključivanje organizacija građanskog društva. Građansko društvo u Srbiji igra snažnu ulogu u jačanju veza sa građanima, u cilju poboljšanja njihovog aktivizma, njihovog većeg uključivanja u javni dijalog o razvojnim reformama, osiguravajući da se glas građana i građanki čuje, naročito izvan Beograda. U tom cilju, Švajcarska koristi svoje dugogodišnje iskustvo u participativnoj demokratiji i učestvovanju građana na lokalnom nivou i pruža podršku građanskim organizacijama u Srbiji.\nNajnoviji oblik te podrške je novi Program “Zajedno za aktivno građansko društvo – ACT“, koji u partnerstvu sprovode HELVETAS Swiss Intercooperation i Građanske Inicijative iz Beograda. Cilj projekta ACT je aktivno građansko društvo, u kome građani više učestvuju u procesima donošenja odluka, naročito na lokalnom nivou.\nNa svečanom otvaranju, održanom u Kući aktivizma u Beogradu, ambasador Švajcarske za Republiku Srbiju i Crnu Goru, Nj.E. Filip Ge istakao je uslove u kojima deluje sektor građanskog društva u Srbiji:\n“Nažalost, živimo u vremenu kada se demokratske vrednosti dovode u pitanje, a prostor za delovanje organizacija građanskog društva se smanjuje u brojnim evropskim zemljama, uključujući i Srbiju. […] Smatramo da je neophodno da podržimo građansko društvo i da zaštitimo prostor u kome oni deluju.”\nProjekat ACT će podržati OGD širom Srbije kroz različite programe grantova, podizanja kapaciteta i jačanja uporišta u zajednici.\n„Kroz ACT program nastavljamo ono što radimo od svog osnivanja, a to je jačanje građanskog društva. Institucionalni grantovi su upravo jedan od ključnih načina kroz koji se to postiže, jer udruženja onda mogu dugoročno da planiraju svoje aktivnosti i na pravi način doprinesu demokratizaciji našeg društva. Zato smo zahvalni našim partnerima iz SDC-a I Helvetasa što su prepoznali potrebu za ovakvom vrstom podrške.”\nMaja Stojanović, direktorka Građanskih inicijativa\nNa svečanom otvaranju su predstavljeni i rezultati istraživanja “SEKTOR GRAÐANSKOG DRUŠTVA U SRBIJI 2019. GODINE – Ocena stanja u organizacijama građanskog društva u Srbiji, 2019. godine“, koju je sproveo IPSOS Strategic Marketing za potrebe ACT projekta. Ova najsveobuhvatnija studija je pokrila ispitanike/ce iz cele Srbije u okviru čak 15 najrelevantnijih tematskih oblasti. Dodatno, istraživanje je obuhvatilo i mišljenje građana o organizacijama građanskog društva i stepen njihovog učešća u procesu donošenja odluka. Prema podacima ove studije, samo 11% građana učestvuje u donošenju odluka na lokalnom nivou, dok je na nacionalnom nivou ovaj procenat još manji – 4%.\n“Mi u Helvetasu čvrsto verujemo da do održivog i inkluzivnog razvoja može doći samo kada državni, privatni i civilni sektor slušaju jedni druge, međusobno sarađuju i razvijaju zajednička rešenja. Države mogu samo da profitiraju od aktivnog i konstruktivnog građanskog društva koje može da deluje kao motivator, saradnik i korektiv“,\nistakao je regionalni direktor Helvetasa za Istočnu Evropu, gospodin Jens Engeli.\nVlada Švajcarske kroz Švajcarsku agenciju za razvoj i saradnju (SDC) za projekat “Zajedno za aktivno građansko društvo – ACT” opredeljuje 5,3 miliona CHF za period 2019-2023. godine.


Bugarska - Sputnjik Srbija\n22:02 13 Maj 2021\nBugarski ekspert: Skoplje nije ni milimetar napredovalo od Titovog vremena\nSkoplje se nada da će Evropska unija izvršiti pritisak na Bugarsku po pitanju pristupanja Severne Makedonije u EU, ali to se neće dogoditi, smatra član zajedničke bugarsko-makedonske komisije za obrazovna pitanja Kiril Topalov.\nPredsednika Bugarske optužili za dvoličnost: „Flertuje“ sa Rusijom, ali ne sme protiv Bajdena\nStranka bivšeg premijera Bugarske Bojka Borisova „Gerb“ optužila je predsednika Rumena Radeva za dvoličnost po pitanju odnosa NATO-a i Rusije.\nBugarska dobila tehničku vladu, Borisov upozorio da će predsednik upravljati njom\nPredsednik Bugarske Rumen Radev potpisao je ukaz o imenovanju tehničke vlade koja će funkcionisati do parlamentarnih izbora koji su zakazani za 11. jul.\nNATO podržao Bugarsku u optužbama protiv Rusije\nSaveznici u NATO-u saslušali su izveštaj predstavnike Bugarske o situaciji oko optužbi protiv Rusije i izrazili punu solidarnost i podršku Sofiji, saopštila je portparolka NATO-a Oana Lungesku.\nBugarski parlament nije uspeo da formira vladu – zakazani novi izbori\nNarodna skupština Bugarske nije uspela da formira Vladu i zakazala je nove parlamentarne izbore za 11. jul.\nRadev: Bugarski parlament ima poslednju šansu da formira vladu\nPredsednik Bugarske Rumen Radev daće parlamentu poslednju šansu da formira vladu. On će 5. maja predati mandat trećoj političkoj sili, Bugarskoj socijalističkoj partiji (BSP), saopštila je televizija „bTV“ pozivajući se na pres službu šefa države.\nBugarski prodavac oružja držao je zabranjeno oružje u državnom češkom skladištu i odatle ga prodavao Ukrajini i Siriji, što je takođe bilo zabranjeno. Skladište je pre 7 godina eksplodiralo, a Česi su se sad setili da su ga digli u vazduh navodni „trovači“ iz Solsberija Petrov i Baširov.\nZaharova: Optužbe Bugarske i Češke – deo velike antiruske kampanje Zapada\nNeutemeljene optužbe Bugarske i Češke protiv Rusije deo su velike kampanje koju je Zapad pokrenuo protiv Moskve, saopštila je portparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova.\nKremlj: Nećemo tolerisati „šizofreno“ ponašanje Češke i Bugarske\nRusija ne namerava da toleriše ponašanje Češke, Bugarske i baltičkih zemalja, ali želi da bude u dobrim odnosima sa svim državama, izjavio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\nMoskva na proterivanje dilomate iz Bugarske: Uslediće kontramere\nMoskva će recipročno odgovoriti na korake Sofije, saopštilo je rusko Ministarstvo spoljnih poslova, komentarišući saopštenja o proterivanju ruskog diplomate iz Bugarske.\nBugarska proteruje ruskog diplomatu\nBugarsko rukovodstvo odlučilo je da proglasi jednog ruskog diplomatu za personu non grata, navodi se u izjavi bugarskog Ministarstva spoljnih poslova, objavljenoj nakon sastanka ambasadorke Rusije u Bugarskoj Eleonore Mitrofanove i ministarke spoljnih poslova Ekaterine Zaharijeve.\nŠta je čuvano u skladištima oružja u Bugarskoj za čije su eksplozije optuženi Rusi\nU skladištima municije, koja su uništena u eksplozijama u Bugarskoj, čuvano je nekoliko hiljada raketa i granata, saopštava Bugarska nacionalna televizija (BNT).\n„Dobro je što nas nisu optužili i za ubistvo Franca Ferdinanda“: Lavrov o optužbama Bugarske\nKomentarišući optužbe Bugarske o navodnoj umešanosti Rusije u eksplozije u vojnim skladištima u Bugarskoj i pokušaj ubistva bugarskog biznismena, ruski ministar inostranih poslova Sergej Lavrov izjavio je da zvanična Sofija na taj način može da dođe sve do optužbi za ubistvo nadvojvode Franca Ferdinanda.\nBugarska sumnjiči grupu Rusa za organizovanje eksplozija u fabrikama oružja\nŠest državljana Rusije osumnjičeno je za izazivanje eksplozija u fabrikama i vojnim skladištima u Bugarskoj, a trojica su optužena za pokušaj ubistva bugarskog biznismena Emilijana Gebreva, javila je Bugarska nacionalna televizija (BNT) pozivajući se na tužilaštvo.\nOd 1. maja ulazak u Bugarsku uz jedan od tri kovid dokumenta\nOd 1. maja ulazak u Bugarsku biće moguć uz sertifikat o izvršenoj vakcinaciji protiv korona virusa, negativan PCR test ili dokument kojim se potvrđuje da je korona virus preležan u prethodnih šest meseci, izjavio je odlazeći ministar zdravlja Bugarske Kostadin Angelov.\nRusija proteruje dvojicu bugarskih diplomata\nMoskva je proglasila dvojicu bugarskih diplomata personama non grata, kao odgovor na proterivanje ruskih diplomata iz Sofije, saopštilo je Ministarstvo inostranih poslova Rusije.\nBugarski mediji: Od Sofije su 1999. tražili nebo za bombardovanje Beograda, sad traže zemlju za vojsku\nKandidati bugarske partije GERB za budućeg premijera neće mnogo razmišljati, ako od Bugarske zatraže „nešto“ vezano za konflikt na istoku Ukrajine, navodi se u članku objavljenom na bugarskom portalu „Epicentar“.\nBorisov predstavio kandidata za novog premijera Bugarske\nBugarski premijer Bojko Borisov zvanično se kandidovao bivšeg šefa diplomatije Daniela Mitova za novog predsednika Vlade. Predlozi za ministre će kasnije biti objavljeni.\nAutomat u ruke — i pravo u Donbas: Predlog kako „odvići“ SAD od razmeštanja vojske u inostranstvu\nBugarski novinar i voditelj Bugarskog nacionalnog radija Petar Volgin dao je neobičan predlog kako da se Amerikanci „odviknu“ od razmeštanja vojske u inostranstvu.\nBorisov: Neću se ponovo kandidovati za premijera Bugarske\nBugarski premijer i lider stranke GERB Bojko Borisov saopštio je da neće biti kandidat svoje stranke na funkciju šefa sledeće vlade.\n21:52 Glavni zaštitnik juga Rusije: Crnomorska flota drži na oku nikad veći broj NATO brodova\n21:49 Leposavić: Neću podnijeti ostavku\n21:30 Ruska vojna policija blokirala konvoj američke vojske u Siriji /foto/\n21:30 Direktor Zvezde za Sputnjik: NATO bombe uništile deo crveno-bele istorije!\n21:28 Uživo: Napadnut aerodrom u Izraelu, sirene za vazdušnu opasnost u više gradova /video, foto/


Kolaps politike podržavljavanja firmi – Desetine miliona maraka iz budžeta RS završilo u stečaju – BiGportal.ba\nVlada Republike Srpske uložila je desetine miliona KM u kupovinu imovine propalih preduzeća u stečaju, a najveći broj tih firmi danas ponovo ne radi ili akumulira gubitke i stvara milionske obaveze, pokazalo je istraživanje portala CAPITAL.\nVlada RS prije desetak godina kupila je veliki broj preduzeća u stečaju uz obrazloženje da želi da ih digne iz pepela, da bi oni na kraju završili u blatu nestručnosti i korumpiranosti stranačkih direktora. Situacija u preduzećima koja su nakon sprovedene privatizacije ponovo završila u državnom vlasništvu danas nije ništa bolja nego prije stečaja. Naprotiv, većina ih godinama stvara gubitke, broj radnika sveden je na minimum, a neka su, nakon velikih problema, štrajkova i obustavljanja proizvodnje, izdata u zakup.\nNajviše preduzeća kupljeno je u oblasti metalske, drvne i tekstilne industrije.\nU Ministarstvu industrije, energetike i rudarstva RS rekli su za CAPITAL da je Vlada, u cilju očuvanja imovine i proizvodnog potencijala firmi, kupila imovinu 16 preduzeća kroz postupak stečaja, za ukupno 45,87 miliona KM.\nNa kupljenoj imovini deset firmi osnovana su nova pravna lica i u skladu sa tim, kreativno, data su im i nova imena: „Nova Romanija“, „Drvna industrija Vlasenica“, „Nova Polimka“, „Nova Borja“, „Novi rudnik Miljevina“, „Novi Mermer“, „Novi Elastik“, „Novi autodijelovi“, „Nova tvornica prečistača“ i „Novi Jelšingrad“.\nOd tih firmi, privatizovani su „Novi Jelšingrad“, „Novi rudnik Miljevina“ i „Nova Borja“, dok je, kako su rekli u Ministarstvu, imovina „Nove Romanije“ i „Drvne industrije Vlasenica“ izdata u zakup, a „Nova Polimka“ prodata. Za ostale se, bezuspješno traže „strateški partneri“.\n„U novoosnovanim privrednim društvima zaposleno je 438 radnika“, hvale se u Ministarstvu, ne spominjući njihovo finansijsko stanje.\nFirme u minusu, stečaju ili u zakupu\nOcjenjujući koliko je vladina mjera bila uspješna, ekonomisti i privrednici sa kojima smo razgovarali bili su jednoglasni – ono što je najavljivano nije ispunjeno, pa danas umjesto razvijenih preduzeća imamo nove gubitaše zrele za novi stečaj.\nKao što loš đak dva puta ponavlja razred, tako je i Republici Srpskoj bilo potrebno da drugi put postane vlasnik istog preduzeća, da bi se uvjerila da je država dokazano loš menadžer i da su sa razlogom uspješne države gdje dominira privatni kapital.\nJedna od velikih investicija Vlade RS bila je kupovina preduzeća za preradu drveta, prevoz i promet „Romanija“ na čijoj imovini je formirana „Nova Romanija“. Imovina je kupljena 2008. godine za 5,56 miliona KM, a od tada do danas preduzeće je napravilo milionske gubitke.\nProšlu godinu „Nova Romanija“ je završila sa gubitkom od milion maraka, a zapošljavala je svega 47 radnika, gotovo tri puta manje nego 2010. godine kada je imala 123 radnika. Prema posljednjem izvještaju Poreske uprave RS poreski dug ovog preduzeća iznosio je 486.157 KM.\nNakon niza neuspješnih pokušaja oživljavanja proizvodnje „Nova Romanija“ je polovinom prošle godine izdata u zakup na deset godina katarskoj Hamdo group.\nVršilac dužnosti direktora „Nove Romanije“ Nada Mačar Amović rekla je za CAPITAL da je preduzeće zahvaljujući tom ugovoru uspjelo da izmiri sve obaveze prema radnicima.\n„Već je prošla prva godina, zakupac izvršava ugovorne obaveze, preuzeo je naše radnike, a trenutno ih je zaposleno oko 72“, kazala je Mačar Amović i dodala da iako „Nova Romanija“ ne radi i nema radnika, pravno lice je moralo da nastavi postojati jer je u ugovornom odnosu o zakupu, tako da je trenutno samo ona zaposlena u ovom preduzeću i to kao v.d. direktora.\nNa pitanje zbog čega „Nova Romanija“ nije mogla da pokrene proizvodnju, a privatni investitor to može na istom mjestu, Mačar Amović kaže da je mnogo razloga uticalo na to, što objektivnih, što subjektivnih.\n„To je veoma široka tema. Ja sam bila duboko uvjerena da državne firme mogu raditi uspješno kao i privatne, međutim ima niz stvari zbog kojih te firme nisu bile konkurentne u odnosu na privatne“, rekla je ona.\nU zakupu su i pogoni „Drvne industrije Vlasenica”, a u Ministarstvu industrije nisu rekli kome je ova firma izdata u zakup. Posljednji dostupan finansijski izvještaj ove firme je za 2013. godinu i tada je imala gubitak oko 380.000 KM.\n„Novi autodijelovi“ Rudo prošlu godinu završili su sa gubitkom od 142.053 KM. Ovo preduzeće lani nije imalo nikakvih prihoda, račun mu je blokiran, a prema zvaničnim podacima ima deset radnika. Za poreze i doprinose duguje 195.163 KM.\n„Novi mermer“ iz Šekovića, za kojeg Vlada duže vrijeme bezuspješno pokušava da nađe partnera, lani je imao gubitak od 12.508 KM, a zapošljavao je 14 radnika.\nDirektor ovog preduzeća Milenko Čelić rekao je za CAPITAL da trenutno zapošljavaju svega osam radnika i da rade samo za tržište BiH i nešto malo za Crnu Goru.\n„U posljednje dvije godine imamo problem sa sirovinom, jer je naš kamenolom dodijeljen drugoj firmi na 30 godina, a mi radimo samo sa jednom sirovinom koju kupujemo u Sarajevu, tako da imamo problemima“, kazao je Čelić.\nKoliko je Vlada uspjela u namjeri da oživi firme iz stečaja, pokazuje i primjer „Nove Polimke“. Iako u Ministarstvu navode da je „Nova Polimka“ prodata, zvanični podaci kažu da je ona u stečaju. Stečajni upravnik preduzeća Radoslav Bratić za CAPITAL je rekao da je u momentu otvaranja stečaja „Nova Polimka“ bila u stoodstotnom državnom vlasništvu.\n„Stečaj je otvoren prošle godine upravo na prijedlog Vlade RS koja je uplatila i predujam za pokriće troškova stečajnog postupka. Preduzeće nije radilo tri godine prije otvaranja stečaja, tako da je samo direktor bio u radnom odnosu“, kazao je Bratić.\nJedan od najvećih „izleta“ Vlade RS bio je u finansijskom sektoru kada je dokapitalizovana nekadašnja Balkan Investent banka. I pored brojnih kritika javnosti, Vlada RS je polovinom 2013. odlučila da država sa 30 miliona KM dokapitalizuje banku, koja je zatim preimenovana u Banku Srpske. Da to nije bilo najbolje rješenje pokazalo se tri godine kasnije kada je Agencija za bankarstvo oduzela dozvolu Banci Srpske i pokrenula postupak likvidacije. Danas je banka u stečaju, a povjerioci bi mogli da ostanu bez miliona KM potraživanja.\nMeđu rijetkim firmama čiji je Vlada postala vlasnik kroz postupak stečaja, a koje posluju sa dobiti je „Novi elastik“ iz Vlasenice. Ovo preduzeće na kraju prošle godine imalo je simboličnu dobit od 2.523 KM, a zapošljavalo je 12 radnika.\nDirektorica ovog preduzeća Jelena Pepić kaže za CAPITAL da nemaju velike prihode, ali da uspijevaju da održe pozitivno poslovanje.\n„Kada je Vlada kupila preduzeće imali smo 18, a sada imamo 13 radnika, jer je dio penzionisan. Pola proizvodnje radimo za domaće, a pola za strano tržište, uglavnom Srbija i nešto malo Francuska. Uglavnom proizvodimo trake, kaiševe za građevinsku industriju“, kazala je ona.\nNiko neće podržavljene firme\nZa ova preduzeća Investiciono – razvojna banka (IRB) RS, kao ovlašteni prodavac državnog kapitala u preduzećima, raspisivala tendere i po nekoliko puta, ali kupaca nije bilo.\nU IRB-u su za CAPITAL rekli da su do sada na prodaju nudili akcijski kapital u firmama „Nova Romanija“, „Novi autodijelovi“, „Nova tvornica prečistača“, „Novi mermer“ i „Nova Borja“.\n„Od ponuđenih preduzeća, prodat je državni kapital u preduzeću „Nova Borja“, po cijeni od 350.000 KM. Pored cijene, kupac je investirao 4,7 miliona KM, te se obavezao i zaposlio 150 radnika u prvoj godini nakon privatizacije, dok je planirano da u drugoj godini ovo preduzeće zapošljava 200 radnika, a u trećoj godini 250 radnika. Na tenderu za preduzeće „Novi mermer“ bila je dostavljena jedna ponuda koja nije prihvaćena, dok za ostala ponuđena preduzeća nije bilo zainteresovanih kupaca“, rekli su u IRB-u.\nEkonomisti: Firme propadaju zbog neodgovornosti\nPredsjednik Sektora granskih udruženja Privredne komore RS Pero Ćorić smatra da je Vlada zakasnila sa restrukturiranjem nekadašnjih velikih sistema i da je to glavni razlog zbog kojeg veći dio njih danas ne postoji.\n„Kada su te firme ušle u velike dubioze, izgubile tržište, imale zastarjele proizvode i kada ih je napustila najkvalitetnija radna snaga bilo je veoma teško krenuti ispočetka. Zbog toga je novac uložen u kupovinu tih firmi u stečaju neracionalno trošen. Vlada je tom kupovinom ustvari željela da se zbrinu radnici, ali nažalost u drugoj fazi, kada je trebalo da dođe do oporavka firmi to se nije desilo“, kazao je Ćorić.\nEkonomista Zoran Pavlović rekao je za CAPITAL da je najveći problem firmi u državnom vlasništvu biranje menadžmenta po osnovu partijskih zasluga i što se njima pokušava riješiti pitanje nezaposlenosti.\n„Jedan od primjera je i Banka Srpske, koju je Vlada preuzela da ne bi propala, a to se na kraju opet desilo“, kazao je Pavlović i dodao da je primjer lošeg upravljanja i „Drvna industrija Vlasenica“ koja je dva puta privatizovana i dva puta preuzimana od strane Vlade RS, a na kraju od toga ništa nije bilo.\nOn kaže da je najlakše izdati firmu, ako ništa drugo sa njom ne znate, što se upravo ovdje često dešava.\n„Ako imate drvnu industriju koja se nalazi u po šume i koja je radila za poznate kupce i dopustite da dva puta propadne i da za to niko ne odgovora, jasno je da je zbog nebrige“, naglasio je on.\nPotpredsjednik Konfederacije sindikata RS Obrad Belenzada kaže da je Vlada ta preduzeća kupovala bez analize i da zbog toga većina njih danas ponovo ne radi.\n„Prvo je trebalo napraviti sanacione programe i vidjeti ima li tržišta, a nakon toga kupovati. Toga očigledno nije bilo, tako da ne možemo reći da su to bili uspješni projekti. Dobra stvar je što je radnicima u tim preduzećima povezan staž“, kazao je Belenzada.\nDržava u rudniku iskopala gubitak, privatnik milione\nZanimljiv je i put koje su prošle firme za koje je Vlada uspjela da nađe kupca.\nJedna od njih je rudnik „Miljevina“ koji je dok je bio u državnom vlasništvu bilježio gubitke, a od kada je u privatnom ostvaruje milionsku dobit.\nZbog nagomilanih gubitaka i obaveza, računi rudnika, u kojem su su Vlada i njeni fondovi imali većinsko vlasništvo, 2006. godine su blokirani. Nedugo zatim, uz saglasnost Vlade RS, pokrenut je stečajni postupak, da bi 2008. godine Vlada ponovo postala vlasnik rudnika, nakon što je za 4,95 miliona KM kupila imovinu u stečaju i formirala Novi rudnik mrkog uglja „Miljevina“.\nDvije godine nakon toga Vlada je rudnik prodala za šest miliona KM fočanskom preduzeću „Pavgord“ u javnosti poznatom po pokušaju naplate litvanskih potraživanja od Fabrike glinice „Birač“. Ipak, danas rudnik „Miljevina“ ostvaruje milionsku dobit, a samo u prošloj godini zaradilo je 1,57 miliona KM.\nTu je i „Nova Borja“ koja je prodata je iz drugog puta, istom preduzeću i to za daleko manji iznos od onog za koji je Vlada kupila.\nPolovinom 2009. godine Vlada RS je kupila nekadašnju Drvnu industriju Borja za 7,3 miliona KM i formirala preduzeće „Nova Borja“, koje je zatim prodala „Interlignumu“ u vlasništvu Stojka Petkovića, stranačkog funkcionera vladajućeg Saveza nezavisnih socijaldemokrata.\nOn je od planiranih 6,3 miliona KM uplatio samo depozit od 60.000 KM, tako da je kupoprodajni ugovor raskinut, ali je „Interlignum“ kao zakupac nastavio koristiti pogone „Nove Borje“, da bi polovinom prošle godine ovo preduzeće ponovo bilo prodato „Interlignumu“ i to za 350.000 KM. Prošlu godinu „Nova Borja“ završila je u minusu od 1,88 miliona KM, a imala je 86 radnika.\nMeđu rijetkim svijetlim primjerima vladine kupovine analitičari navode „Novi Jelšingrad“ koji je prodat građevinskom preduzeću „Krajina“, te što su zemljište i proizvodne hale pojedinih kupljenih preduzeća ustupili opštinama i gradovima za formiranje industrijskih zona.\nU svakom slučaju ne može se tvrditi da „podržavljavanje“ privatizovanih firmi nije dalo rezultate. Kupovina propalih preduzeća dobro je poslužila za skupljanje predizbornih poena u lokalnim zajednicama, uhljebljavanju stranačkih kadrova i izvlačenja novca za privatne i partijske interese.\nZa izgubljeno vrijeme i bačene desetine miliona maraka građana Republike Srpske, niko se ne osjeća odgovornim, jer je „to sve učinjeno u najboljoj namjeri“ kako bi država pokazala da zna bolje procijeniti koliko nešto vrijedi nego tržište i privrednici kojima nije ni padalo na pamet da se prije deset godina pojave na licitaciji za imovinu tih istih firmi u stečaju, kao što to ne žele ni sada, nakon što ih je država ponovo propustila kroz svoje ruke.


Intervju sa predsedničkim kandidatom Milanom Stamatovićem (video) – ZoomUe\nby Vesna Đurović · Published 29 марта, 2017 · Updated 29 марта, 2017\nČAJETINA- Milan Stamatović je na čelu opštine Čajetina od 2004. godine.Od tada do danas biran je četri puta uzastopno za predsednika te opštine.Godinama je bio član Demokratske stranke Srbije,a zatim je zajedno sa Nenadom Popović osnovao Srpsku narodnu partiju,koju je napustio pre nekoliko dana jer nije podržala njegovu kandidaturu za predsednika Srbije,već je stala uz Aleksandra Vučića.\n“Kandidovao sam se kao predstavnik naroda,jer mi narod poslednjih 13 godina daje poverenje da vodim opštinu Čajetina.Ne želim da slušam ničije naloge i da podržavam neku politiku koja ide na štetu naroda.Radiću na formiranju nove stranke koja će raditi u interesu naroda”,poručuje Stamatović.\nMilan Stamatović naglašava da se kandidovao za predsednika Republike Srbije jer je vršeći svoju funkciju došao do saznanja da se aktuelni režim odnosi nedomaćinski prema državnim i prirodnim resursima i nacionalnim interesima.\n“Želim da ukažem na sve te probleme.Okosnica mog programa je uspostavljanje trenutno razorenih,devastiranih institucija koje su pod kontrolom jednog čoveka.Mora se zaustaviti rasprodaja državnih resursa,zemlje,prirodnih bogatstava,telekomunikacija i sprečiti neodgovoran odnos prema opštem interesu i državnoj imovini.Takođe akcenat je na populacionoj politici i stvaranju povoljnog ambijenta da mladi ostaju u Srbiji”,kaže Stamatović i navodi da je pelcer iz Čajetine može da se prenese na celu Srbiju.\n“Od Čajetine ,jedne devastirane opštine,smo za 10 godina uspeli da napravimo jednu od najperspektivnijih i najuspešnijih lokalnih samouprava u Srbiji u kojoj je budžet za to vreme uvećan za sto puta.I Srbija može da bude uređena kao što je to Čajetina”,poručuje Stamatović.\nŠtamatović je izjavio i da se opština Čajetina godinama trudi da dođe do građevinske dozvole za izgradnju gondole na Zlatiboru ,a da aktuelna vlast želi da prikaže da Čajetina želi da gondolu gradi bez dozvole.\n“Uprkos velikim opstrukcijama mi ćemo istrajati i gondola će biti izgrađena .Najavljujemo novu radnu akciju uprkos pritiscima državnih raspikuća,koji nas optužuju da činimo krivično delo i gradimo bez tehničke dokumentacije mimo zakona”,rekao je Stamatović.\nStamatović se pita kako je moguće da tamo gde je Srpska napredna stranka na vlasti može da se gradi bez građevinske dozvole,da se izgrađeni objekti stavljaju u funkciju iako nemaju upotrebnu dozvolu i da te iste objekte otvaraju svečano visoku državni funkcioneri,navodeći primer Užica gde je lift na gradskoj plaži za osobe sa invaliditetom i majke sa decom u kolicima ,bez upotrebne dozvole otvorila ministarka pravde Nela Kuburović.\n“Njima je sve dozvoljeno,a opštini Čajetina koja hoće da radi u skladu sa zakonom ništa nije dozvoljeno.Žele da prikažu da ono što oni rade krše Ustav i zakon tobože radi opština Čajetina.To su najcrnje Gebelsove metode koje koristi Srpska napredna stranka u obračunu sa svojim političkim protivnicima”,naglašava Stamatović.\nOn podseća da su ministarka Zorana Mihajlović i premijer Aleksandar Vučić u više navrata u predizbornoj kampanji za prošle parlamentarne izbore najavljivali da će staviti u funkciju aerodrom Ponikve ,kao i da će se 2017. godine autoputem od Beograda do Zlativora stizati sa st i po vremena.\n“Ništa od tih obećanja nije ispunjeno.Mi ćemo aerodrom Ponikve,uz pritisak naroda ,staviti u funkciju.Interes srpskog naroda je autoput premo Zlatibora,aerodromi Ponikve i Lađevci.To su žile kucavice koje su uspostavljene još u vreme SFRJ.A premijer Aleksandar Vučić je nedavno poručio islamskim fundamentalistima da radi u njihovom interesu u Novom Pazaru potvrdio da aktuelni režim zapostavlja centralnu i zapadnu Srbiju”,kaže Stamatović .\nGovoreći o svom stavu prema EU Stamatović kaže da nacionalni interes Srbiji u ovom momentu nije EU,koja puca,kaže,po svim šavovima.\n“Ja nisam protiv Evrope,ali moramo sarađivati na ravnopravnim principima sa onim državama koje hoće da nam pomognu,a ne da nam preplave tržište svojim proizvodima ,kako bi mi ugasili svoje nacionalne proizvodnje”,kaže Stamatović i tvdi da je budućnost Srbije na istoku .\n“To treba jednom da shvatimo i da se tako ponašamo”,poručuje Stamatović.\nKomentarišući briselske pregovore,ocenjuje da su vođeni na štetu Srbije.\n“U njima učestvuju države koje su priznale Kosovo i zato mi pregovore o Kosovu treba da vratimo u UN,gde iammo podršku Kine i Rusije,naših tradicionalnih prijatelja.Oni mogu da nam pomognu i da nas zaštite da očuvamo celovitost svoje teritorije.Treba čvršće da sarađujemo sa Ruskom federacijom na vojvom i ekonomskom planu”,naglašava Stamatović.\nStamatović je siguran da će na predstojećim predsedničkim izborima biti najveće iznenađenje.\n“Moje vreme u srpskoj politici tek dolazi.Ja na drugi način vodim ovu kampanju.Radim tiho,skromno,nenametljivo,dugoročno sa časni,poštenim i odgovornim ljudima.Pobedio sam Aleksandra Vučića na lokalnim izborima u Čajetini”,kaže Stamatović i poručije da je kraj aktuelnog režima.\n“Svi prethodni režimi su završavali sa tim putujućim cirkusom,koji i danas kruži Srbijom od 100 autobusa koji prate kampanju Aleksandra Vučića.To je sisuran znak da je kraj te politike”,poručuje Milan Stamatović koji će na glasačkom listiću 2.aprila biti pod rednim brojem 10.\nTags: intervjuPredsednički kandidat Milan Stamatović\nNext story Stamatović :U Užicu žive ljudi koji se ne plaše ničega (video)\nPrevious story Počeli pripremni radovi na izgradnji nove fabrike Prvog partizana (video)


EU KOMESAR PORUČUJE: EU neće poštovati američke sankcije Iranu, sprema blokadu odluke – KOSMOPOL\nIZDVAJAMO / Komersant / SVET\nEU KOMESAR PORUČUJE: EU neće poštovati američke sankcije Iranu, sprema blokadu odluke\nEU razmatra mogućnost zaštite interesa svojih kompanija u slučaju da SAD uvedu sankcije protiv Irana aktiviranjem „klauzule za blokadu“, saopštio je evropski komesar za unutrašnje poslove Dimitris Avramopulos.\nTo pitanje će biti tema razgovora u Sofiji na sastanku evropskih lidera sa rukovodiocem Evropske komisije Žanom Klodom Junkerom i šeficom evropske diplomatije Federikom Mogerini.\nEU je samo jednom aktivirala „klauzulu za blokadu“ tokom svog postojanja kao odgovor na eksteritorijalne ekonomske sankcije SAD protiv Kube.\nKlauzula će omogućiti evropskim kompanijama da se ne potčinjavaju određenim odlukama SAD o sankcijama. Nisu isključene ni kompenzacije za gubitke koje su ranije izazvane akcijama Vašingtona.\nRanije je objavljeno da su se „evropska trojka“ — Francuska, Nemačka, Veliki Britanija — i Iran dogovorili da naprave program podrške i jačanja ekonomskih veza kao odgovor na izlazak SAD iz nuklearnog sporazuma.\nBAJAGA: Šarene pilule za neke svetske lidere\nStarije objave HASAN ROHANI: Tramp nas loše procenio\nNovije objave ŠEŠELJ: Zapad bi srušio Vučića, ali ni Đilas, ni Jeremić, ni Janković nisu taj kalibar


“DA SE NE ZABORAVI” Milanović ponovio poziv Plenkoviću na sastanak povodom AFERE – OnlineVesti\n“DA SE NE ZABORAVI” Milanović ponovio poziv Plenkoviću na sastanak povodom AFERE\nby admin September 27, 2020, 2:58 pm 1.6k Views\n“Još jednom pozivam predsednika Vlade na sastanak i razgovor, kada god njemu odgovara. Da se ne zaboravi”, stoji u Milanovićevoj objavi na Fejsbuku, navodi agencija Hina.\nMilanović je juče najavio da će “razgovarati s premijerom Andrejem Plenkovićem o aferi Janaf i funkcionisanju državnih institucija”.\nIz Vlade su nakon toga poručili da Milanović prvo treba da se izvini “onima koje vređa, a potom i stabilizuje”, kao da i kazneni postupci koji su u toku, kao i nezavisan rad DORH-a, policije i Uskoka – nisu teme za razgovor.\nMilanović je nakon toga jutros na Fejsbuku uputio ironično izvinjenje, navodi Hina, u kojoj, među ostalim, kritikuje premijera Plenkovića da “ništa nije želeo da zna, vidi ili čuje, ma koliko mu svi drugi u državi govorili o tome, pisali i upozoravali ga”.


U septembru Konferencija o mladim i za mlade – SARAJEVO.co.ba\nObjavljeno 24. 08. 2016 od sarajevo.co.ba\nU septembru Konferencija o mladim i za mlade\nU organizaciji Jadranskog Savjeta (Adriatic Council) u Sarajevu će od 22. do 24. septembra 2016. godine biti održan ADRIATIC YOUTH FORUM – Konferencija o mladim i za mlade.\nAdriatic Youth Forum, Sarajevo 2016\nJadranski Forum mladih Sarajevo 2016 je jedinstvena prilika da se na jednom mjestu upoznaju i razgovaraju najbolji koje Bosna i Hercegovina i region danas imaju. Svoje prisustvo su potvrdili mladi ljudi, koji su svoje profesionalne karijere izgradili u zemlji i inostranstvu, uspješni pojedinci iz raznih oblasti čija riječ mijenja stvarnost, kao i nadležni pojedinci u institucijama koje imaju obavezu baviti se budućnošću mladih.\nSvoja iskustva i poglede na budućnost mladih u Bosni i Hercegovini i Jadranskom regionu, u obrazovanju, kulturi, politici prema mladima i izvrsnoj poslovnoj praksi, između ostalih će prenijeti: direktor njemačkog Blumbbery-a Amil Hota, novinar Muharem Bazdulj, uposlenik NASA-e Sanel Babić, osnivačica Sarajevske filmske akademije Emina Ganić, poliglota i humanista dr Nino Fejzibegović, osnivačica EDUS-a dr Nirvana Pištoljević; rukovodioci nekih od najvećih kompanija u regionu poput: Preventa, Kolektora, Mercatora, NELT-a, Union Banke, Gorenja; kao i političari član Predsjedništva BiH Mladen Ivanić, ministar civilnih poslova BiH Adil Osmanović, bivši predsjednik Srbije Boris Tadić, bivši član Predsjedništva BiH Željko Komšić, te mnogi drugi uspješni pojedinci i kompanije.\nJadranski Savjet je nezavisna, nepolitička i neprofitabilna organizacija, sa sjedištem u Ljubljani, Republika Slovenija i ograncima svuda u regionu. Ovaj Institut djeluje u regiji od Alpa do Egeja i od Jadranskog do Crnog mora. Nastao je kao odgovor na ponovnu pojavu retrogradnih procesa, koji čitav region gura u apatiju i beznađe.\nJadranski savjet čine odgovorni pojedinci koji svojim iskustvom i znanjem žele pomoći vladama, nevladinim organizacijama i ostalim učesnicima u društvenim procesima u regionu, da prepoznaju svoje interese i da stvaranjem jasne politike miroljubive aktivne koegzistencije, objedine svoje nacionalne interese u jedan zajednički, a to je region prosperiteta, rasterećen prošlosti koji gradi sretnu budućnost za sve svoje građane. Kako sami kažu: Novo doba za Jadranski region!\nNazad U subotu se održavaju drugi Skokovi u vodu na Bentbaši\nNaprijed Džamonja: El Nino u mojoj glavi


Horoskop - ova 3 znaka očekuje najbolji period u godini i velika sreća u vladavini Bika (do 20. maja) — Astrologija — Stranica 1 od 2 — Lovesensa.rs\nEvo za koga će vladavina Bika biti najradosniji period u godini - ova 3 znaka očekuje velika sreća!\nBroj zanimljivih tranzita tokom vladavine Bika počinje da raste. U ovom periodu četiri planete postaju retrogradne - Venera, Jupiter, Saturn i Pluton. Iako nam je poznato da retrogradne faze planeta donose negativnosti i senke, ovaj period i neće biti toliko rizičan, jer planete neće iamti svoj potpuni retrogradni potencijal.\nHoroskop - očekuju nas velika iznenađenja sudbine: evo šta nam u naredne 4 nedelje donosi mlad Mesec u BikuOvaj mlad Mesec je poziv na delovanje, poziv da posložite prioritete i na temelju njih uzemljite nove namere. On daje energetski…\nBIK - slavite solarni povratak u vaš znak i osećate se sjajno


eterična ulja - Antistres Vodič\nNaslovna / Tag: eterična ulja\nSpavanje, kao važan deo života, ali i svi oni rituali koje obavljamo pre nego što zaspimo, utiču na naše raspoloženje, misli i osećanja. Ljudi imaju različite običaje pred spavanje – neko gleda film, neko popije par piva, „obilazi“ socijalne mreže, a ima i onih koji rade do kasnih sati, dok ne osete iscrpljenost. Međutim, srećni ljudi praktikuju specifične rituale kako ...\tOpširnije »\nLečenje spolja i iznutra\nAROMATERAPIJA U TRETMANU AKNI\nPostoje brojni preparati za negu kože na tržištu. Međutim, kako uzroka akni ima više, nije svaka vrsta tretmana pogodna za svaku osobu. Zbog toga se sve više okrećemo prirodnim i organskim preparatima, kao što je i aromaterapija Rezultati istraživanja pokazuju da je koža živi organ koji treba tretirati i spolja i iznutra! Ovo sistemsko delovanje je osnovni i najčešće prvi ...\tOpširnije »


SportDC - Vesti - Prva liga RS - Rebalans budžeta u Skupštini Grada Prijedor ukinuo novac za reflektore\nSubota, 19.10.2019 09:25\nRebelansom budžeta u Skupštini Grada Prijedor skinuta je stavka izgradnje reflektora na Gradskom stadionu u vrednosti od 396.000 maraka, a deo tog novca je usmeren na novu stavku – izgradnju terena sa veštačkom travom u Gomjenici u iznosu od 200.000 maraka.\nTaj novac bi trebalo da bude utrošen za pripremu podloge za postavljanje veštačke trave, prilaznog puta i parkinga na lokalitetu za koji se i Fudbalski savez BiH dopisom potpisanim od Nihada Hodžića izjasnio da nije prihvatljiv iz više razloga, već da teren iz projekta UEFA i FIFA treba da bude realizovan na pomoćnom igralištu Gradskog stadiona.\nOvakva odluka gradske Skupštine o skidanju sredstava za izgradnju reflektora koji će da budu obavezni u takmičenju u Premijer ligi BiH u najmanju ruku čudi, pa ostaje da se vidi da li će ona dodatno da zakomplikuje ionako komplikovanu situaciju u Gradu Prijedoru, ali i njegovom fudbalu. Prema informacijama iz grada na Sani u sredu je održana vanredna sednica Skupštine na kojoj se raspravljalo samo o poplavama 2014. i 2019. godine, bez mogućnosti kandidovanja pitanja iz drugih oblasti, odnosno izvan usvojenih tačaka dnevnog reda.\nNa jednom od narednih skupova gradske Skupštine biće kandidovano pitanje o sredstvima koja su ukinuta za izgradnju reflektora jer ovim potezom automatski gradske strukture su, automatski, protiv šampionskih i premijerligaških ambicija Fudbalskog kluba Rudar Prijedor.\nGornje Crnjelovo zamenio Janjom\nUEFA ODLUČILA: Rusi i tzv. Kosovo ubuduće ne mogu jedni...\n“Miljan 1930 – 2012”, zaokružena priča o velikom treneru


dm Ženska trka jedini je masovni, ne samo sportski događaj u našem gradu, posvećen isključivo pripadnicama ženskog pola. Osim što slavi značaj bavljenja fizičkom aktivnošću, posebno trčanjem i hodanjem, kao primarne prevencije za zdravlju žensku populaciju, ova rekreativna i elitna atletska trka ujedno ima za cilj da promoviše i zaštitu životne sredine i podršku osobama sa invaliditetom.\nKompanija dm se dugi niz godina trudi da kroz razne projekte bude podrška ženama, što je s obzirom na strukturu kompanije u kojoj su među zaposlenima pretežno žene, nešto što se očekuje. Pored toga, ovim se dodatno promovišu zdrave životne navike, aktivan i sportski način života, fizičko i mentalno zdravlje, posebno među pripadnicama lepšeg pola.\n„Naša podrška ovakvim događajima, učestvovanje u humanitarnim akcijama i pokretanje brojnih društveno odgovornih inicijativa za različite kategorije stanovništva, proističu iz naše korporativne filozofije zasnovane na vodilji Čovek u centru poslovanja”, rekla je Svetlana Jovanović Mitić, marketing menadžerka kompanije dm drogerie markt.\nTrka ima međunarodni karakter, a prve tri takmičarke dobijaju novčane nagrade kao i poklon iz dm-a. Uz to, sve posetioce i učesnike očekuju brojne aktivnosti usmerene ka zaštiti životne sredine i podršci osobama sa invaliditetom, ali i zabavno-muzički program uz nagradno izvlačenje posebnih poklona.\nFil Rouge Capital Open Day in Belgrade


Srbija se uskladila sa stavom EU o Belorusiji\nSrbija je podržala Deklaraciju Evropske unije (EU) o prinudnom presumeravanju Rajanerovog (Ryanair) aviona u Minsk, objavljeno je na sajtu Evropskog saveta.\nIz EU nema zvanične potvrde kada je Srbija potvrdila da se usklađuje sa zajedničkom deklaracijom oko Belorusije. Poslednji put je ova strana ažurirana 9 juna, stoga se može zaključiti da je zvanični Beograd najkasnije 9. juna potvrdio stav da se usklađuje sa EU u vezi sa avionom Rajanera.\nNakon što se usvoji zajendički stav država članica EU oko određenog spooljnopolitčkog pitanja, isti se prosleđuje držzvama kandidatima i zemljama koje su deo Evropske asocijacije za slobodnu trgovinu, kako bi one imale priliku da se usklade.\nOvim zemljama se daje rok, između 5 i 14 dana, za izjašnjavanje, kada se usklađivanje, koje je politička obaveza treće zemlje, smatra konačnim.\nSrbija je krajem avgusta 2020. potpisala Deklaraciju EU u kojoj je navedeno da su građani Belorusije tokom izborne kampanje te godine „pokazali želju za demokratskim promenama”, ali da predsednički izbori „nisu bili ni slobodni ni fer".\nTrenutno se u Rusiji održavaju trilateralne vojne vežbe „Slovensko bratstvo 2021“ na kojima učestvuju Rusija, Belorusija i Srbija.


Održan panel "Trgovina-saradnja ili sukob; pozicija Srbije u regionalnoj i međunarodnoj trgovini" | Libertarijanski Klub Libek\nPonedeljak , 25.06.2018.\nDanas je u Envoy Conference centru održan panel „Trgovina - saradnja ili sukob; pozicija Srbije u regionalnoj i međunarodnoj trgovini“ .\nDanas je u Envoy Conference centru održan panel „Trgovina - saradnja ili sukob; pozicija Srbije u regionalnoj i međunarodnoj trgovini“ . Na panelu se, između ostalog, govorilo o ekonomskkim mitovima koji dominiraju u oblasti slobodne trgovine kao i o ulozi medija u izveštavanju o ekonomskim temama i zabludama koje postoje u oblasti slobodne trgovine.\nPanel je moderirao Mihailo Gajić, direktor ekonomske istraživačke jedinice Libeka, istakavši da je ovo osmi po redu javni događaj koji organizuje Libertarijanski klub ove godine, a koji za cilj ima razbijanje ekonomskih zabluda koje su prisutne u našoj javnost. Pored toga, Gajić je istakao da postoje dva glavna mita koji preovladavaju u oblasi spoljne trgovine a to su : „Ono što može da se proizvede u Srbiji ne treba uvoziti (zanemarivanje komparativne prednosti) i često spominjanje mogućnosti izvoza u Rusku Federaciju (zanemarivanje greografskih prepreka i ekonomskih veza).“\nU svom uvodnom izlaganju, urednik Novog magazina Mijat Lakićević rekao je da je trgovina imala veoma veliki značaj za razvoj čovečanstva, da je civilizacija nastala na trgovini i da su za trgovinu najbitnije komunikacija i informacije, odnosno da se suština trgovine nalazi u znanju, a to je veoma bitna činjenica koja se danas često gubi iz vida. Odgovarajući na pitanje „kako mediji izveštavaju o slobodnoj trgovini tj. da li mediji pokušavaju da demistifikuju navedene ekonomske mitove“, Lakićević je odgovorio da su mediji ogledalo društva i da ne možemo imati tržišno orijentisane medije ukoliko ih kao i obrazovanje kreiraju elite. „Može se reći da su se mediji '80-'90-ih ozbiljnije bavili ekonomskim temama, bilo je daleko više ekonomski analiza u dnevnim novinama. Za razliku od Slovenije i Hrvatske, danas u Srbiji nemamo nedeljni a ni dnevni ekonomski list“, dodao je Lakićević.\nGeneralni direktor Mona Hotel menadžmenta Tomislav Momirović je istakao da po njegovom mišljenju postoje dva nivoa zabluda u vezi sa trgovinom. „Prva, da je trgovina nemoralan posao i druga zabluda, da su zemlje iz regiona sa kojima imamo najveću ekonomsku razmenu, u političkom smisli skoro pa neprijatelji.“ Pored toga Momirović je naglasio da nema jakog biznisa bez vladavine prava i nepristrasnih institucija. „Baviti se biznisom je itekako pozitivno, to znači uzeti život u svoje ruke, ali u svemu tome vlada mora biti integrativni faktor, koji će relaksirati odnose sa regionom, kako bismo ekonomski profitirali“.\nGovoreći o zabludama u vezi sa deficitom trgovinskog bilansa, Mihailo Gajić je zaključio da je on odraz suficita na kapitalnom delu platnog bilansa. „Trgovinski deficit je posledica većeg priliva na kapitalnom delu računa, čemu svakako doprinosi i sve veći priliv direktnih stranih investicija“, naglasio je direktor ekonomske istraživačke jedinice Libeka.\nKroz debatu i razmenu iskustava i mišljenja, učesnici panela i govornici zaključili su da politički odnosi opterećuju ekonomske, da u Srbiji ali i u zemljama regiona nema slobodne trgovine, nema neliberalizma, pa samim tim nema ni zdrave konkurencije a ni slobodnih medija koji bi o ovim temama mogli podrobnije da pišu i izveštavaju.


LŠ - Vukovi kreću u napad na titulu! - Sportske.net\nLŠ - Vukovi kreću u napad na titulu!\nVicešampion Evrope započeće ovog proleća svoj drugi nastup u IFAF Ligi šampiona. Prošle godine titula je izmakla u poslednjem napadu pa Vukovi u novu sezonu ulaze sa jasnom ambicijom da se domognu trofeja.\nSK PLS - Počela nova sezona, favoriti bez greškeKraljevske krune gostuju u Dubrovniku!Srpska krv za nove pobede Divljih Veprova!Brajan Mejper novi trener VukovaOkupljanje nacionalnog tima\nBeogradski SBB Vukovi lagano hvataju ritam za početak takmičenja u novoj sezoni IFAF Lige šampiona u kojoj su prvi put učestvovali 2014. godine.\nPremijerno učešće u elitnom takmičenju umalo je završeno osvajanjem trofeja ali su Helsinki Rostersi na 23 sekundi pre kraja finalnog meča postigli tačdaun i slavili trijumf rezultatom 36:29.\n"Posle uspešne premijere i najvećeg uspeha u klupskoj istoriji kluba naša očekivanja, ali i reputacija u Evropi su porasli. Sada, već u kvalifikacionim utakmicama važimo za favorite i mnogi nas već vide na finalnom turniru" rekao je kapiten Vukova Ivan Nedeljković.\nPrvu utakmicu u grupi Istok Vukovi igraju 18. aprila protiv Ljubljana Silverhoksa na Adi Ciganliji.\n"Kao i uvek, ne prestajemo da sanjamo velike snove tako da vredno treniramo i spremamo se za kvalifikacije i domaće prvenstvo, u želji da ovoga puta ne ostanemo kratki za titulu u Ligi šampiona" zaključio je Nedeljković.\nPored SBB Vukova u grupi Istok nalaze se još pomenuti Silverhoksi iz Ljubljane ali i Istanbul Sultansi. Samo pobednik grupe Istok imaće tu čast da uzme učešće na fajnal-foru IFAF Lige šampiona.\nEvo i kojih će se 9 klubova, pored gore navedenih, boriti za zvanje prvaka Evrope u novoj sezoni IFAF Lige šampiona:\nKarlštad Crusaders (Švedska), Kopenhagen Towers (Danska), Helsinki Roosters (Finska), L’Hospitalet Pioners (Španija), Milano Seamen (Italija), Thonon Black Panthers (Francuska), Aix Argonautes (Francuska), London Blitz (Velika Britanija), Madrid Osos Rivas (Španija)\nPlanirano je da se grupni deo takmičenja igra od 18. aprila do 17. maja, posle čega će fajnal-for početi 24. jula, a finale je zakazano za 26. jul.