Tužilaštvo pokrenulo istragu o prodaji viza Iračanima - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Hronika > Tužilaštvo pokrenulo istragu o prodaji viza Iračanima\n23. Oktobra 2019. Istinito196Leave a Comment on Tužilaštvo pokrenulo istragu o prodaji viza Iračanima\nU slučaj izdavanja turističkih viza koje su pojedinci iz Ambasade BiH u Amanu, mimo procedura, omogućili državljanima Iraka uključilo se i Tužilaštvo BiH.\nGranična policija BiH, podsjećanja radi, vratila je sa sarajevskog aerodroma prije mjesec 50 državljana Iraka koji su imali turističke vize, a za koje su, kako su ispričali istražiocima, platili po 1.000 evra posrednicima u Ambasadi BiH u Jordanu.\nU istragu se ozbiljno uključilo i Ministarstvo inostranih poslova BiH, a juče je potvrđeno da su obaviješteni da je cijeli slučaj završio u Tužilaštvu BiH.\nMinistarstvo inostranih poslova BiH je odmah po objavljivanju informacije u vezi sa slučajem deportacije iračkih državljana sa sarajevskog aerodroma zatražilo zvaničnu informaciju od Ambasade BiH u Amanu, kao i od Granične policije BiH.\n– Iz Granične policije BiH krajem prošle sedmice odgovoreno je da je predmet proslijeđen Tužilaštvu BiH – rečeno je iz kabineta ministra Ministarstva inostranih poslova Igora Crnatka.\nPojašnjeno je za Avaz da je kancelarija za diplomatsko-konzularnu kontrolu Ministarstva inostranih poslova BiH u međuvremenu, u okviru svojih nadležnosti i na osnovu raspoloživih informacija, u sjedištu ministarstva preispitala proceduru izdavanja viza iračkim državljanima u Ambasadi BiH u Amanu.\nNakon odgovora iz Granične policije BiH, izdat je nalog za upućivanje tima za kontrolu Ministarstva inostranih BiH u Ambasadu BiH u Amanu – rečeno je.\nSada se istražuje ko je organizovano dovodio Iračane preko Ambasade BiH u Amanu u BiH, koju su kasnije koristili kako bi se lakše domogli zemalja Evropske unije.\nPogotovo je čudno da su svi odsjedali u jednom sarajevskom hotelu koji je nedavno bio predmet racije.\nTagged iracani istinito prodaja viza


Ziđin: Rudnik Jama nije zatvoren, prekinuta gradnja okana za rudnik\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 14.Apr.2021, 17:31\nKomapnija Ziđin koper saopštila je da je po nalogu rudarske inspekcije obustavila izgradnju novih ventilacionih okana za rudnik Jama i poručila da će reagovati u skladu sa predstavkama građana koji žive u blizini tog mesta.\n"Ventilaciona okna će biti postavljena blizu naseljenih mesta i zbog toga je važno >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << da sa ljudima razgovaramo i u kampanji 'od vrata do vrata' ih pitamo šta to kompanija može za njih da uradi. Jer, jedino u neposrednom kontaktu sa građanima možemo saznati šta im, osim buke, smeta i kako da to popravimo. A, kompanija je spremna da uloži u to", rekao je generalni direktor Srbija Ziđin koper Đian Siming.\n"Uložili smo, a ulažemo i dalje ogromne napore da otklonimo decenijske probleme koji datiraju iz perioda rada nekadašnjeg RTB-a Bor. Moramo zaštititi od buke porodice koje žive u blizini ventilacionih okana koja treba da budu izgrađena. Ona se postavljaju blizu naseljenih mesta i zbog toga je važno da sa ljudima razgovaramo i u kampanji 'od vrata do vrata' ih pitamo šta to kompanija može za njih da uradi, a da ih ni na koji način ne ugrožava", naveo je Đian.\n"A, kompanija je spremna da uloži u to. Ekologija i zdravlje građana naročito su nam važni i zato će poseban akcenat biti na bezbednosti i zdravlju ljudi i zaštiti životne sredine", naveo je Đian.\n"Srbija Ziđin koper je od početka 2019. do kraja 2020. godine u zajednički projekat sa Vladom Srbije investirala oko 700 miliona dolara, od čega je gotovo 75 miliona dolara uloženo u ekologiju i zaštitu na radu. U ove oblasti rada je za 2021-2022. planirano ulaganje dodatnih 20 miliona dolara", navedeno je u saopštenju.\nZiđin: Rudnik Jama nije zatvoren\nBor -- Kompanija Ziđin koper ističe da borska Jama nije zatvorena već da je zaustavila izgradnju ventilacionih okana za rudnik, kao i da će zaštititi građane od buke...Da podsetimo, juče je ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović izjavila je kako je zbog zaštite životne sredine...


AKKO - proizvodjac harmonika iz Rusije - Muzika Harmonike\nAKKO - proizvodjac harmonika iz Rusije\nPost od accordionist » 05 Avg 2017, 19:55\nFabrika muzickih instrumenata AKKO nalazi se u gradu Voronjez u Rusiji, osnivac je Vladimir Avralev 1991. godine pocasni umetnik iz Rusije. Koristeci najbolja iskustva iz tradicije gradnje harmonika, ova kompanija je razvila mnoga napredna resenja zahvaljujuci kojima AKKO harmonike danas imaju jedinstven zvuk. Ova kompanija je medju najvecim Ruskim proizvodjacima i izvoznicima bajana. Proizvodi oko 60 modela bajana i harmonika, od decijih pa sve do profesionalnih.\nKako navode u fabrici, stalno ulazu u razvoj atraktivnih modela harmonika i moderan dizajn. Pri usavrsavanju akustickih svojstva instrumenata uzimaju se u obzir danasnji trendovi i zahtevi izvodjaca. odredjeni modeli namenjeni su za odredjeni zanr muzike: klasika, narodna, dzez. Njihovi majstori rucno obradjuju kvalitetne materijale koji dolaze iz Italije, Nemacke, Rusije itd. Kako navodi proizvodjac, svi modeli AKKO harmonika imaju dvanaestomesecnu garanciju i obezbedjen servis.\nHarmonike AKKO sviraju vrhunski izvodjaci i orkestri, kao i studenti na akademijama u Rusiji i ostalim delovima sveta. Kompanija AKKO ucestvuje u razlicitim muzickim manifestacijama i takmicenjima u Rusiji i promovise mlade muzicke talente.


U Rusiji je bolje nego na Zapadu\nJedan od najboljih svetskih vaterpolista svih vremena Aleksandar Šapić smatra da će svetsko fudbalsko prvenstvo u Rusiji biti najbolje do sada. Šapić dodaje da Rusi dobro organizuju svako takmičenje.\n„Nemam nikakvu dilemu da će to biti urađeno na vrhunskom nivou i da će biti najbolje prvenstvo do sada. Uvek je tako. U svakom poslednjem prvenstvu se uvek napravi dodatni iskorak u organizaciji i ne vidim nijedan razlog da to ne uradi i Rusija“, kaže Šapić za Sputnjik.\nŠapić, koji je u ruskom klubu „Šturm 2002“ proveo tri godine, od 2006. do 2009, i u to vreme bio najplaćeniji vaterpolista u istoriji, kaže da su uslovi za sportiste u Rusiji bili odlični i da im ništa nije nedostajalo.\nMogu slobodno da kažem, uslovi su bolji nego u nekim zapadnim zemljama u kojima sam igrao i imao priliku da boravim. Sportski objekti su na jednom nivou koji ne samo da ispunjavaju sve standarde, već i više od toga. Vidi se da je u Rusiji maksimalna podrška što se tiče sporta i institucionalno se stoji iza toga\nU vreme dok je igrao, u Rusiji je bila ekspanzija gradnje sportskih objekata koji su „izgledom i funkcionalnošću bili na svetskom nivou“.\nŠapić je sa reprezentacijom osvojio zlatnu medalju na svetskom prvenstvu, tri zlatne na evropskim prvenstvima, jednu u svetskom kupu i četiri u svetskoj ligi. Sa klubovima u kojima je nastupao osvojio je devet nacionalnih prvenstava — šest u SRJ, dva u Rusiji i jedno u Italiji, devet nacionalnih kupova — sedam u SRJ i dva u Rusiji, dva LEN kupa i Ligu šampiona.\nŠapić je od 1996. do 2009 godine 14 puta osvojio titulu golgetera lige — šest puta u SRJ, pet puta u Italiji i tri puta u Rusiji. Za reprezentaciju Jugoslavije, SRJ i Srbije i Crne Gore odigrao je 385 utakmica i postigao 981 gol.\nPročitajte još: Rusija


Hapšenja zbog masakra 60 Bošnjaka u istočnoj Bosni\nEshumacija posmrtih ostataka žrtava u Potočarima, Srebrenica, ilustrativna fotografija\nŠestorica pripadnika ratnog sastava vojske i policije bosanskih Srba uhapšena su pod sumnjom da su na području istočne Bosne počinili ratne zločine, uključujući ubistva najmanje 60 civila među kojima je bilo najmanje 11 dece.\nHina navodi da je iz Tužilaštva BiH koje vodi istragu potvrđeno da su posebni timovi Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) proveli akciju hapšenja na području mesta Vlasenica i Milići.\nTamo su locirani i privedeni Branko Jolović, Milomir Milošević, Nenad Vukotić, Nikola Lošić i Dejan Milanović dok je šesti osumnjičeni Radomir Pantić uhapšen nakon ročišta na Sudu BiH gde mu se sudi po optužnici za učestvovanje u genocidu nad Bošnjacima u Srebrenici.\nHina navodi da Tužilaštvo BiH svu šestoricu tereti za ratni zločin počinjen u proleće 1992. godine u mestu Zaklopača kod Milića nedaleko od Srebrenice. Osumnjičeni su za ubistvo najmanje 60 osoba među kojima je bilo žena, dece i staraca, a Hina navodi da je istragom utvrđeno da je među žrtvama bilo 11 dece.\nPrema tvrdnji Tužilaštva BiH, ubijeni civili dan nakon masakra pokopani su u masovne grobnice koje su otkrivene i ekshumirane tek 2004. godine. Tada su pronađeni posmrtni ostaci 54 žrtve dok se za ostacima ostalih ubijenih još traga.


Dirhem donirao 20 paketa za Istočnu Bosnu – inmedia.ba\nDirhem donirao 20 paketa za Istočnu Bosnu\n0 19 Aprila, 2014 08:30\nHumanitarna organizacija ˝Dirhem˝ iz S. Mosta je u saradnji sa Udruženjem Prosvjetitelj-muallim iz Srebrenice realizirala akciju pružanja pomoći potrebnim porodicama u Tuzlanskom kantonu i Istočnoj Bosni, u nekoliko općina.\nOvom prilikom podijeljeni su prehrambeni paketi sa osnovnim životnim potrebštinama za 21 porodicu u općinama Tuzla, Živinice, Zvornik i Srebrenica, a najveći broj peketa uručen je na području Srebrenice i Zvornika.\nAktivisti udruženja Prosvjetitelj-muallim posjetili su i uručili prehrambene pakete i za porodice koje su nam se ranije obraćale za pomoć, ali zbog fizičke udaljenosti bili smo spriječeni odazvati se njihovom pozivu.\nIzuzetno nam je drago da je pomoć stigna do porodica u stanju socijalne potrebe, naročito što se radi o porodicama povratnika u Podrinje, ali i drugih porodica demobilsanih boraca AR BiH, nezaposlnih, starih osoba koje su potrebne tuđe njege.\nKako nam prenose aktivisti sa terena porodice su bile pozitivno iznenađene da je pomoć stigla i sa drugog kraja Bosne, iz S. Mosta, te su nam poslali srdačne selame i najtoplije riječi zahvalnosti na ovom humanom gestu.\nU ovoj akciji podijeljene su prehrambene namirnice u vrijednosti 1300 KM, a značajno učešće u ovoj akciji je uzeo i Hadžijski fond “Zusammen” iz Austrije sa donacijom od 400 KM. Iskreno je zahvaljujemo našim plemenitim donatorima, kao i vrijednim aktivistima udruženja Prosvjetitelj-muallim koji su nesebično pomogli u realizaciji akcije.\nSanski rukometaši dočekuju Tuzlake


Terorizam pojačava migrantsku krizu u Evropi - Sputnjik Srbija\n09:05 24.11.2015 (osveženo 09:42 24.11.2015) Preuzmite kraći link\nPrema podacima ankete „Sputnik.Mišljenja“, 33 odsto ispitanika u SAD i Evropi smatra da je glavni razlog migracione krize pretnja od strane Islamske države (delatnost ove organizacije je zabranjena u Rusiji) i drugih terorističkih grupa.\nEkonomski migranti potražiće pomoć krijumčara ljudi\nKao odgovor na pitanje „Koji je po vašem mišljenju glavni uzrok migrantske krize u Evropi“ 32 odsto ispitanika iz SAD je odgovorilo da je teroristička pretnja od strane Islamske države i drugih terorističkih organizacija glavni uzrok priliva izbeglica u zemlje EU. Još veći broj građana Zapadne Evrope se pridržava ovog mišljenja — 37 odsto stanovnika smatra da je svemu kriva teroristička pretnja.\nTreba reći da je velika razlika između mišljenja stanovnika Istočne i Zapadne Evrope: dok u Zapadnoj Evropi samo 11 odsto ispitanika smatra glavnim uzrokom migracione krize politiku i vojne akcije SAD i njihovih saveznika, u Istočnoj Evropi takvo mišljenje deli dva puta više ljudi — 23 odsto. Broj ispitanika u SAD koji smatra da su uzrok krize vojne intervencije njihove zemlje je samo 8 odsto.\nAnketu je sprovela istraživačka kompanija „Populus“ u periodu od 25. septembra do 15. oktobra ove godine. U njoj je učestvovalo ukupno 8.000 ljudi, odnosno po 1.000 iz svake zemlje — Velike Britanije, SAD, Nemačke, Francuske, Bugarske, Mađarske, Češke i Poljske.\nEvropljani i Amerikanci - o uzrocima izbegličke krize u Evropi\nmigranti, terorizam, anketa, Evropa


Za poboljšanje bezbednosti mladih najvažnija prevencija i bolja saradnja lokalnih institucija\nMladi ljudi u Požarevcu uglavnom se osećaju fizički bezbednim u svom gradu, ali se suočavaju sa problemima narkomanije i alkoholizma, pojavom nasilja navijačkih grupa, socijalnim razlikama i siromaštvom, diskriminacijom, kao i nedostatkom organizovanih obrazovnih sadržaja. Ovo su samo neki od rezultata koje su istraživači Centra za istraživanje javnih politika dobili tokom dubinskih razgovora sa predstavnicima srednjoškolaca i srednjoškolki i mladim aktivistima i aktivistkinjama u lokalnim organizacijama civilnog društva, a koji su predstavljeni na okruglom stolu u Požarevcu 5. juna, u prostorijama Gradske uprave.\nNa okruglom stolu su govorili specijalni savetnik u Misiji OEBS-a u Srbiji Dr Vladimir Bilandžić, Veroljub Arsić, potpredsednik Narodne skupštine, gradonačelnik Požarevca Miomir Ilić i direktorka Centra Svetlana Đurđević-Lukić. Nalaze Centra predstavile su Marina Tadić. M.A: i Dr Danijela Spasić. U diskusiji su učestvovali Bane Spasović, predsednik Skupštine grada i predsednik Odbora za bezbednost grada Požarevca, Zlatan Svetozarević iz Policijske uprave Požarevac, kao i predstavnici Saveta i Kancelarije za mlade, i organizacija civilnog društva.\nMladi ljudi, učesnici i učesnice projekta CENTRA, smatraju da je fizičko i posebno verbalno nasilje sveprisutno – u školama, državnim institucijama, medijima; ne mogu sa sigurnošću da kažu koji lokalni organi treba da se bave njihovom bezbednošću i nemaju utisak da se bilo ko bavi ovim pitanjem; nedovoljno su informisani o tome koje državne institucije su zadužene za njihovu bezbednost, i malo ili nimalo poznaju rad nezavisnih državnih organa; smatraju da mediji nedovoljno pišu o njihovim problemima, da su tabloidizovani i politički manipulisani, i da kao takvi ne mogu igrati ulogu u procesu civilne kontrole sektora bezbednosti.\nOd institucija mladi očekuju mnogo veći preventivni angažman u suzbijanju svih oblika ugrožavanja bezbednosti i smatraju da bi preventivnim radom i boljom saradnjom svih relevantnih lokalnih aktera mnogi problemi mogli biti sprečeni. Oni smatraju da bi se bezbednost u lokalnoj zajednici mogla poboljšati kroz bolje informisanje građana, posebno kroz njihovo upoznavanje sa procedurama u slučaju ugrožavanja bezbednosti. To bi doprinelo i jačanju poverenja u institucije i njihovo adekvatno funkcionisanje.\nGradonačelnik Požarevca Miomir Ilić otvorio je okrugli sto, ističući značaj uloge mladih i njihove bezbednosti. Potpredsednik Narodne skupštine Veroljub Arsić složio se da je ova tema od najvećeg društvenog značaja i pozdravio inicijativu CENTRA. Naglasio je da mediji moraju poboljšati svoje izveštavanje o ovim i drugim temama, kao i da narodni poslanici treba više i češće da se susreću sa mladima i razgovaraju sa njima o temama koje su im važne.\nAleksandra Dinić iz požarevačke Kancelarije za mlade kao ključni problem prepoznala je činjenicu da se glas mladih ne čuje dovoljno i da su predstavnici političke elite uglavnom nedostupni za mlade.\nBane Spasović, predsednik Skupštine grada i predsednik Odbora za bezbednost, takođe je pozdravio napore CENTRA i najavio da će Skupština grada težiti da se što više otvori prema mladima, kako bi se što više upoznali sa radom institucija. Takođe, najavio je uključivanje škola u mapiranje lokalnih bezbednosnih problema, kao i uključivanje predstavnika KZM ili učeničkih parlamenata u rad Odbora za bezbednost. Dodatno, Odbor će na predstojećim sastancima detaljno razmotriti sve gradske lokacije koje su u istraživanju CENTRA označene kao problematične.\nIvan Savić, predsednik Gradske opštine Kostolac, najavio je otvranje kancelarije za Rome i postavljanje romskog koordinatora, kao i uspostavljanje KZM u Kostolcu. Davorka Mitrović, predsednica Saveta za mlade, govorila je o planovima za izradu novog LAP-a za mlade u Požarevci i potrebi oživljavanja aktivnosti Kancelarije za mlade.\nProjekat LOKALNI BEZBEDNOSNI PROBLEMI MLADIH I DEMOKRATSKA KONTROLA SEKTORA BEZBEDNOSTI usmeren je ka jačanju saradnje između države i civilnog društva u prepoznavanju ključnih problema bezbednosti na lokalnom nivou sa kojima se suočavaju mladi. Želeli smo da doprinesemo izgradnji znanja o demokratskoj kontroli sektora među mladima i direktnoj komunikaciji mladih, lokalnih vlasti i narodnih poslanika, kako bi se zajednički ponudile preporuke za jačanje poverenja mladih u institucije i poboljšala njihova participacija u društvenom i političkom životu.\nIzveštaj sa okruglog stola preneli su: Radio Boom 93 iz Požarevca, Hit Radio, sajt grada Požarevca, TV Duga, TV Viminacijum, eBranicevo


Uprkos tome što je bio samo konceptualni automobil, Porsche je odlučio da kreira Mission R u potpuno funkcionalnoj formi i testira ga na ličnoj stazi pre nego što mu dodeli karoseriju...\nSudeći prema proizvođaču, ovo je već veoma moćan i punokrvan trkački automobil. Inžinjeri kompanije Porsche posebno su ponosni na činjenicu da je tokom procesa proizvodnje novog električnog trkačkog modela uložena ista količina pažnje prema detaljima kao da je bila reč o proizvodnom modelu. On takođe donosi i nove tehnike uključene u kreiranje električnih motora sposobnih za trkanje na duže staze.\nDirektno hlađeni stator, znači da Mission R može isporučiti konstantnu količinu snage tokom trka izdržljivosti. Dva motora i baterijsko pakovanje poseduju uljno hlađenje, što je trik koji je nemački brend razvio tokom trkanja sa 919 Hybrid modelom na Le Mans događaju.\nKako bi se ovaj koncept održao na targetiranih 1.500 kilograma, tim je ekstenzivno koristio i prednosti 3D štampanja. Transmisiono kućište sa jednom brzinom, na primer, teško je 30% manje od modela kreiranog od livenog metala. Brojni drugi visokotehnološki materijali korišćeni su kako bi se kilaža održala u projektovanim okvirima. Porsche je veoma ozbiljno shvatio i prirodu svog novog projekta, tako da je skinuto i dvanaest kilograma sa kočionog sistema, čemu je bez ikakve sumnje kumovala regenerativna kočiona tehnologija električnog automobila.\nPre nego što je dizajnerski tim uopšte imao viziju za njegovu karoseriju, koja je na kraju takođe kreirana od ultralaganih i održivih materijala, u kombinaciji prirodnih i ugljeničnih vlakana, oni su doslovno testirali šasiju na trkačkoj stazi. Sa čeličnim podramom za vožnju, test vozač Lars Kern odvozao je nekoliko krugova jednog hladnog prolećnog jutra, mesecima pre prvog predstavljanja projekta.\nPorsche tvrdi da gotovo nikada ne kreira tako kompletiran prototip, ali takođe ističe da je u slavnoj istoriji kompanije bilo sličnih projekata. Lista uključuje prototipove za Boxster, Carrera GT, 918 Spyder i Mission E modela, koji je bio preteča Taycan liniji. Štaviše, Mihael Mojer, direktor dizajna kompanije Porsche, izjavio je jednom prilikom da se u slučaju Mission R prototipa novo izdanje budućih proizvodnih modela itekako nazire, što bi mogla biti i sledeća generacija 718 Cayman/Boxster dvojca.\nPoslušajte urlik neverovatnog Bugatti Bolide modela koji uskoro ulazi u proizvodnju


Da li je na pomolu resetovanje odnosa Rusije i EU? - Sputnjik Srbija\n16:38 26 Februar 2021\nDa li je na pomolu resetovanje odnosa Rusije i EU?\n14:12 05.06.2018 Preuzmite kraći link\nSve više zemalja EU zalaže se za bližu bilateralnu saradnju s Moskvom jer je to, bez obzira na nesuglasice, u zajedničkom interesu, ocenjuju analitičari uoči posete Vladimira Putina Austriji.\nNikolaj Topornjin sa Moskovskog državnog fakulteta za međunarodne odnose za Sputnjik kaže da je austrijski kancelar Sebastijan Kurc više puta govorio o značaju dobrih odnosa sa Rusijom.\n„U poslednje vreme imamo prilično dobre odnose sa Austrijom, bez obzira na režim sankcija u kojem učestvuje i ta zemlja. Međutim, Kurc nije prvi koji otvoreno govori da je, bez obzira na nesuglasice, neophodno podizati nivo saradnje i poboljšati odnose sa Rusijom, jer postoje zajednički interesi. Mi živimo zajedno sa Evropom, važni su nam dobri odnosi i zato je jako dobro što se Austrijanci sada trude da ostvare što bolju saradnju kako na diplomatskom, tako i na ličnom planu. Zato mislim da ova poseta dolazi u pravom trenutku“, ocenjuje Topornjin.\nPrema njegovim rečima, glasu Austrije u korist bliže bilateralne saradnje s Moskvom sve više se priključuju i druge članice EU.\n„Austrija je mala, ali bogata država. Takođe, ona je neutralna zemlja, kojoj Ustav ne dozvoljava blokovsku pripadnost. Sa druge strane, ona nema tako značajnu moć uticaja kao što to na primer ima susedna Nemačka u kontekstu Evrope. Ali vidimo da se u Italiji formira nova Vlada koja će biti naklonjenija Rusiji, tu su i Mađarska, Slovačka, možda i Slovenija. To govori da se, u okviru EU, može primetiti pozitivna tendencija jačanja bilateralne saradnje sa Rusijom u različitim oblastima. Sa jednima, na primer, rešavamo pitanja ’Severnog toka‘, kao i ’Severnog toka 2‘ i ovde upravo mislim na Austrijance. Sa drugima, poput Grčke i Španije, rešavamo druga ekonomska pitanja ili jačamo kulturne i političke veze“, ukazuje Topornjin.\nI Vladislav Belov iz Instituta za Evropu Ruske akademije nauka ukazuje na više puta iznet stav Austrije da su antiruske sankcije štetne za Evropu.\n„Odnosi na relaciji Moskva-Brisel su zamrznuti od 2014. godine. Ipak, Rusija želi da razvija svoje odnose sa Briselom i zato se obavlja takozvani radni dijalog. Međutim, on nije dovoljan i zato Rusija koristi odredbe Ugovora o partnerstvu i saradnji, čije se dejstvo automatski produžava od 2008. godine i na osnovu tog ugovora se razvijaju odnosi na bilateralnom nivou. Rusiji su sve države EU važne kao partneri, a Austrija je jedna od zemalja sa kojom imamo tradicionalno dobre odnose. Među predstavnicima vlada dve zemlje takođe postoji razumevanje i saglasnost povodom niza pitanja i tema, kao i stav da eksteritorijalne sankcije SAD nanose štetu ne samo Rusiji, već i austrijskim kompanijama, najpre u sferi energetike“, primećuje Belov.\nOn podseća da je u spoljnopolitičkoj koncepciji Rusije iz novembra 2016. godine jasno definisano da je jaka i jedinstvena EU u interesu Moskve.\n„Međutim, Evropa nije samo EU, jer je svakako doživljavamo šire od same Unije. Rusija se zalaže za reviziju odnosa između Ruske Federacije i EU, kako bi se promenio sadašnji status. Mogerinijeva predlaže pet principa, Rusija za sada ništa konkretno ne predlaže i čeka odgovor na mogućnost resetovanja naših odnosa. Rusija ne želi samo dobre odnose sa Unijom, već i sa Evropskom ekonomskom zajednicom, odnosno povezivanje u okvirima Evroazijske ekonomske unije. EU insistira na bilateralnim odnosima, dok Rusija želi uspostavljanje odnosa između EU i Evroazijske ekonomske unije“, napominje Belov.\nPutin ove nedelje sa Kurcom, Rohanijem i Si Đinpingom\nInače, prilikom posete ruskog predsednika Vladimira Putina Austriji očekuje se potpisivanje niza sporazuma, a teme Putinovih razgovora s austrijskim državnim vrhom biće aktuelne međunarodne teme poput Ukrajine i Sirije.\nPored toga, u pripremi je i dokument koji bi trebalo da potpišu lideri Ruske Federacije i Austrije o saradnji između ruskog „Gasproma“ i austrijskog OMV-a, koji predviđa proširenje saradnje dveju kompanija do 2040. godine, pre svega po pitanju isporuka ruskog gasa.\n16:21 Legende o Jokićevom izlivu besa prema sudiji: Stvarno, šta je bilo smešno?\n16:13 Direktor JUTA: Siguran sam da vakcinacija neće biti uslov za putovanja


Partizan dobija prvo pojačanje i to na poziciji krilnog napadača! - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Transferi Fudbal Partizan dobija prvo pojačanje i to na poziciji krilnog napadača!\nPartizan dobija prvo pojačanje i to na poziciji krilnog napadača!\nDugo su navijači Partizana čekali na prvo pojačanje u svom klubu, a izgleda da je sportski direktor Ivica Ilijev konačno našao nekog po svom ukusu, biće to krilni napadač norveškog Stabeka, Musa Njie, koji će potpisati ugovor u sredu i obavezati se Partizanu na 3 godine.\nMusa Njie ima 23 godine i najbolje se snalazi na mestu levokrilnog napadača, rođen je u Oslu od roditelja koji su emigrirali iz Gambije. On je svoju karijeru počeo u redovima norveške Valerenge, odakle prelazi u Baerum 2015-te godine, za ovaj klub odigrao je 15 mečeva i postigao 3 gola, u ekipu Stabeka dolazi 2016-te godine i od tada je nastupio 78 puta, postigao 10 golova i zabeležio 19 asistencija. U januaru 2018-te godine doživeo je tešku povredu zbog koje je propustio 6 meseci igranja. Na meti je fudbalskog saveza Gambije, koji ga želi u reprezentaciji ove afričke zemlje.\nPartizan FK 2019\nPartizan transferi 2019\nPrethodni tekstNBA Info: Dobro koristi njegovo odsustvo\nSuperliga Srbije: Bez iznenađenja na Banjici, golovi na Rajku


Sukob u El Salvadoru je nastao nakon decenije političke nestalnosti tokom koje se vojni kadar sukobio sa agrarnom populacijom koja je bila bez svoje obradive zemlje. Ubistvo arhiepiskopa Oscar Romera kojeg je ubio odred smrti pripadnika desničarskih struja u martu 1980. dalo je sliku brutalnosti koja je obilježila cijelu narednu deceniju.\nPrema neslužbenim procjenama 8,000 do 9,000 osoba je nestalo u periodu sukoba između 1980. i 1992. Značajan broj njih su bila djeca, za mnoge od kojih se vjeruje da su usvojeni ilegalnim postupcima u El Salvadoru, S.A.D.-u i Evropi.\nZakon o amnestiji iz 1993., odobren samo pet dana nakon objave izvještaja o velikim kršenjima ljudskih prava tokom sukoba Komisije za istinu koji je podržao UN (sastavni dio mirovnog sporazuma), omogućio je da krivci za nestanke i ostale zločine prođu nekažnjeno.\nNapori prema pronalaženju i identifikaciji nestalih stoga predstavlja značajan element u post ratnom procesu nacionalnog pomirenja budući da u većini slučajeva porodice nestalih nemaju mogućnost traženja pravnih lijekova.\nNekoliko organizacija je uspostavljeno s ciljem rješavanja problema nestalih osoba u El Salvadoru. Jedna od njih je Pro-Búsqueda, nevladina organizacija osnovana 1994.zbog portage za djecom koja su nestala usljed sukoba.\nICMP-ovo angažovanje u El Salvadoru je bilo u saradnji sa Centrom za ljudska prava Univerziteta Kalifornija , Berkeley, uz subvenciju koju je obezbijedila vlada S.A.D. Cilj projekta ICMP-a je ojačati forenzičke kapacitete za analizu DNK u državi kao i promovirati izgradnju kapaciteta sveukupno, te koordinirati razmjenu informacija u vezi sa pronalaskom i identifikacijom nestalih.\nU augustu 2012. ICMP je potpisao sporazum sa Centrom za ljudska prava i nevladinom organizacijom Pro-Búsqueda o dobijanju informacija o srodstvu i DNK profilima iz bioloških referentnih uzoraka koji su poslani iz El Salvadora.


Novo sanitetsko vozilo za bolnicu u Beloj Crkvi - eVršac\nSpecijalnoj bolnici za plućne bolesti „Dr Budislav Babić“ odobrene su sredstva u visini 5.280.000 dinara za nabavku sanitetskog vozila, na osnovu Javnog konkursa za finansiranje odnosno sufinansiranje i opremanje zdravstvenih ustanova u 2022. godini Pokrajinskog sekretarijata za zdravstvo.\nNovo sanitetsko vozilo biće od velikog značaja za bolnicu u Beloj Crkvi iz razloga što se pacijenti upućuju na dodatnu dijagnostiku i lečenje u druge zdravstvene ustanove, ističe vd direktor Specijalne bolnice za plućne bolesti „Dr Budislav Babić“, Biljana Šinžar.\n„Ovakav vid podrške Pokrajinskog sekretarijata za zdravstvo nam znači, posebno kada imamo u vidu činjenicu da naše pacijente upućujemo u druge zdravstvene ustanove čija udaljenost nije mala, naročito Institut za plućne bolesti u Sremskoj Kamenici, gde prevoz pacijenata u jednom pravcu traje oko 3 sata, te nam je iz tog razloga neophodno bezbedno i udobno sanitetsko vozilo za prevoz pacijenta“, rekla je Šinžar.\nSpecijalna bolnica za plućne bolesti „Dr Budislav Babić“ u Beloj Crkvi izašla je iz kovid režima.\n„Sve zdravstvene ustanove koje gravitiraju ka našoj bolnici,a imaju pacijente plućne patologije, uključujući i kontrolne preglede postkovid pacijenata, mogu upućivati svoje pacijente u našu pulmološku ambulantu, kao i na eventualno stacionarno lečenje“m dodala je vd direktor Biljana Šinžar.


Za vikend polufinalni dueli | MINA\nNaslovnica Mina Sport Za vikend polufinalni dueli\nPodgorica, (MINA) – Polufinalnim duelima Kupa Crne Gore u subotu i nedjelju zvanično će početi nova vaterpolo sezona u Crnoj Gori, saopšteno je iz Vaterpolo plivačkog saveza.\n“Koronavirus i ekonomska kriza koju je prouzrokovala zaustavila nas je u realizaciji planiranoh projekta. Bez obzira na probleme, uradićemo sve da zadržimo primat u crnogorskom vaterpolu. Neće biti lako, ali imajući u vidu da smo zadržili 3-4 starija igrača, smatram da smo u igračkom kadru najbolji”, rekao je Radanović na konferenciji za novinare.\n“Respektujemo rivala u polufinalu, ali su sve oči uprte ka finalu. Ne bježimo od uloge od favorita, daćemo sve od sebe da opravdamo tu ulogu”, rekao je Radanović.\n“Zbog trenutne situacije nijesmo mogli da zadržimo pet igrača koji su bili nosioci u prošloj sezoni i samim tim naši apetiti su skromniji. Odlučili smo da pružimo šansu mlađim igračima. Jadran je favorit, ali očekujem da će naš motiv biti na visokom nivou i da utakmice učimo neizvjesnijim”, rekao je Pejaković.\n“Naša velika želja je da uđemo u finale, a da kasnije razmišljamo o borbi za trofej. Respekt zaslužuje Kataro, ali želimo da pobijedimo i plasiramo se u finale”, kazao je Sukno.\n“Želja je da prvo izborimo finale, a nakon toga ćemo pričati o Jadranu”, kazao je Sukno..


Putin: Situacija u sirijskom Idlibu zahteva posebnu pažnju - Sputnjik Srbija\n17:12 26 Jun 2019\n15:38 17.10.2018 Preuzmite kraći link\nPredsednik Rusije Vladimir Putin je nakon pregovora sa predsednikom Egipta Abdelom Fatahom el Sisijem istakao da situacija u sirijskom Idlibu zahteva posebnu pažnju.\n„Složili smo se da posebnu pažnju treba posvetiti situaciji u provinciji Idlib, gde se u zoni deeskalacije nagomilao značajan broj terorista i postoji opasnost od njihovog širenja u susedne države“, rekao je Putin nakon razgovora sa egipatskim predsednikom.\n„Obavestili smo naše egipatske prijatelje o onome šta se nalazi u osnovama sporazuma sa Turskom za rešavanje ovog problema“, dodao je predsednik.\nTeroristi u Idlibu delimično povukli naoružanje\nPutin je dodao i da su se Rusija i Egipat dogovorili da pojačaju koordinaciju kako bi se postiglo političko rešenje u Siriji.\nNakon pregovora predsednika Rusije i Turske, Vladimira Putina i Redžepa Tajipa Erdogana, u Sočiju je 17. septembra potpisan memorandum o stabilizaciji situacije u zoni deeskalacije u Idlibu.\nPrema rečima ruskog predsednika, strane treba da do 15. oktobra formiraju demilitarizovanu zonu duž linije razgraničenja oružane opozicije i vladinih snaga u u dubini od 15-20 kilometara, sa povlačenjem radikalnih terorista sa tog područja, a do 10. oktobra da se iz ove zone izvrši povlačenje teškog naoružanja, konkretno svih tenkova, reaktivnih lansirnih sistema i artiljerije svih opozicionih grupa.\nKasnije se pojavila informacija da je patroliranje demilitarizovanom zonom u sirijskom Idlibu privremeno odloženo na zahtev Turske. Portparol predsednika Rusije Dmitrij Peskov u utorak je saopštio da se rusko-turski memorandum o Idlibu u celini realizuje, a da ne treba očekivati da će sve ići glatko.\nVladimir Putin, Idlib, Sirija\n16:57Stefanović: Netačne tvrdnje iz Prištine u vezi sa Interpolom


EU na američke takse odgovorila tužbom u STO, priprema kontramere | EurActiv Serbia\nEU na američke takse odgovorila tužbom u STO, priprema kontramere\nSAD su od 1. juna počele da primenjuju carine na uvoz čelika i aluminijuma iz Evropske unije, što je Brisel ocenio kao neopravdane i protekcionističke mere. EU je, u odgovoru na američke takse, pokrenula pravni postupak protiv SAD u Svetskoj trgovinskoj organizaciji i počela da priprema kontramere.\nPredsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker izrazio je zabrinutost zbog uvođenja taksi na čelik i aluminijum koji se izvozi u SAD i naveo da je reč o protekcionizmu, saopštila je Evropska komisija.\n"EU veruje da su jednostrane američke takse neopravdane i u sukobu sa pravilima Svetske trgovinske organizacije. Ovo je protekcionizam, kratko i jasno", naveo je Junker.\nPrema njegovim rečima, EU je proteklih meseci stalno razgovarala sa SAD o problemu prevelike proizvodnje čelika, koji takođe šteti i samoj Uniji. Dodao je da je EU otvorena za razgovore o poboljšanju trgovinskih odnosa ali da neće pregovarati pod pretnjama.\n"Branićemo interese Unije, u potpunosti se pridržavajući međunarodnog trgovinskog prava", naveo je Junker, koji je posle objavljivanja odluke Vašingtona saopštio da će EU “saopštiti kontramere u roku od nekoliko sati”.\nEvropska komesarka za trgovinu Sesilija Malmstrem rekla je da su i ona i lideri EU tokom više meseci pokušavali da izdejstvuju "trajno i bezuslovno" izuzeće za EU od američkih taksi.\nAmeričke mere će pogoditi izvoz iz EU koji je prošle godine bio vredan 6,4 milijarde evra. Tarife na uvoz čelika biće 25%, a na uvoz aluminijuma 10%.\nEU tuži SAD u STO\nBrisel je saopštio da protiv SAD pokreće slučaj u Svetskoj trgovinskoj organizaciji (STO) zbog uvoznih taksi na čelik i aluminijum.\nEU je, takođe, već pripremila mere u vrednosti od 1,6 milijardi dolara na uvoz američke robe među kojom su čelik, sok od pomorandže, motocikli i burbon.\nGeneralni direktor STO Roberto Azevedo izrazio je "veoma realnu zabrinutost" zbog trgovinskih tenzija i opasnosti da one dodatno eskaliraju.\nOn je, međutim, dodao da je globalni trgovinski sistem "napravljen da rešava takve sporove tako da se spreči dalja eskalacija".\nPredsednik Francuske Emanuel Makron rekao je američkom predsedniku Donaldu Trampu da su nove tarife koje su SAD uvele na proizvode iz EU, Meksika i Kanade "greška" i da su nelegalne.\nJelisejska palata je saopštila 1. juna da su predsednici Francuske i SAD razgovarali telefonom nakon što je Trampova administracija obelodanila odluku o uvođenju uvoznih taksi.\nMakron je rekao da će odgovor biti "čvrst", "proporcionalan" i u skladu sa pravilima STO.\nFrancuski predsednik je upozorio da će “ekonomski nacionalizam” kazniti svakoga, uključujući SAD.\nNemačka vlada je kritikovala uvođenje novi američkih taksi kao "nezakonit" čin, a ministar spoljnih poslova Hajko Mas je rekao da je EU "spremna da reaguje kontra merom".\nVelika Britanija je navela da je "duboko razočarana" odlukom Vašingtona i da ta zemlja i druge članice EU, kao bliski saveznici SAD, treba trajno i u potpunosti da budu izuzete od uvoznih taksi.


Đurić: "Za nama je nezapamćena sezona u sportu" - Sportske.net\nĐurić: "Za nama je nezapamćena sezona u sportu"\nGovoreći u susret početka priprema za novu sezonu, prvi čovek Partizana osvrnuo se i na period koji je iza nas.\nPredsednik fudbalskog kluba Partizan Dragan Đurić izjavio je danas da njegovi igrači u predstojećoj sezoni moraju da "ostvare ono što u prethodnoj sezoni nisu" i da pokušaju da "prezime" u evropskom takmičenju.\n"U ovoj sezoni moramo ozbiljno da radimo, da budemo bolji i učinimo ono što prethodne godine nismo uspeli. U evropskom takmičenju moramo da pokušamo da uradimo što više, da prezimimo, a u kom takmičenju ćemo igrati, još ćemo videti", rekao je Đurić na okupljanju igrača Partizana u Sportskom centru Teleoptik u Beogradu.\nFudbaleri Partizana okupili su se danas povodom početka priprema za predstojeću sezonu. Oni su jutros obavili lekarske preglede, nakon kojih su počele pripreme.\nPartizan prošle sezone nije uspeo da osvoji sedmu uzastopnu titulu, a Đurić je rekao da je ta sezona "nezapamćena u sportu", ali da "ne treba niko u klubu da kuka".\n"Za nama je nezapamćena sezona u sportu, jer smo po ocenama javnosti bili najbolja ekipa u Srbiji i mislim da je, prema svim merilma, trebalo da osvojimo ono što nismo osvojili. Ipak, ovo nije mesto za kukanje i ne treba da kukamo. Sve što smo u prošloj sezoni tražili bio je korektan odnos sudijske i fudbalske zajednice, što nismo dobili, ali šta je bilo, bilo je", rekao je Đurić.\n"Pred nama je bitnija sezona, moramo da izvučemo popuke iz prethodne, da vidimo gde smo grešili. Moramo da uradimo sve i da budemo najbolji. Na vama je da radite, a mi u klubu ćemo učiniti sve na finansijskom planu da redovno primate plate. Želim vam sreću, ali nje neće biti ako se ne budete trudili", dodao je Đurić.\nTrener Partizana Marko Nikolić rekao je da će se njegova ekipa potruditi da ostvari sve takmičarske ciljeve.\n"Moramo da radimo kvalitetno tokom priprema, da se koncentrišemo na rad na terenu i da poboljšamo kvalitet treninga, iako je prethodne sezone bio na visokom nivou. Moramo da se potrudimo da ostvarimo sve takmičarske ciljeve", rekao je Nikolić i poželeo igračima uspeh, sreću i zdravlje tokom priprema.\nNa pripremama će biti 25 igrača, koji će danas sa stručnim štabom otputovati na Zlatibor, gde će odigrati šest pripremnih utakmica: Živko Živković, Filip Kljajić, Vladimir Volkov, Nikola Gulan, Branko Pauljević, Miloš Ostojić, Branislav Trajković, Vojislav Stanković, Darko Brašanac, Saša Marković i Nikola Drinčić.\nTu su i kapiten Saša Ilić, Danilo Pantić, Nikola Ninković, Petar Grbić, Andrija Živković, Predrag Luka, Danko Lazović, Beko Fofana, Ivan Šaponjić, Marko Lomić, Miladin Stevanović, Miroslav Bogosavac i Saša Lukić.\nNa spisku su i povređeni Nemanja Kojić, kao i Petar Škuletić i Nemanja Petrović, koji su bolesni.\nMiroslav Vulićević i golman Milan Lukač su na produženom odmoru do 26. juna, zbog obaveza u reprezentaciji Srbije.


BNV: I Srbija da usvoji rezoluciju o genocidu u Srebrenici\nPolitika Autor:Beta18. jun. 202116:05\nBošnjačko nacionalno vijeće (BNV) pozdravilo je usvajanje Rezolucije o genocidu u Srebrenici u Skupštini Crne Gore, kojom se, kako navode, osuđuje javno negiranje ili umanjenje najsvirepijeg zločina počinjenog na evropskom tlu nakon Drugog svetskog rata.\n„Rezolucija o genocidu u Srebrenici je civlizacijska odgovornost prema žrtvama zločina i dokaz da se Crna Gora nalazi u procesu suočavanja sa prošlošću i jasnog razumevanja zločina počinjenih tokom devedesetih godina. BNV naročito pozdravlja rešenost crnogorskog parlamenta da zločin u Srebrenici nazove svojim pravim imenom, kako je i ovaj gnusni čin nazvan u velikom broju presuda međunarodnih sudova“, navodi se u saopštenju ovog nacionalnog organa.\nBNV je pozvao Srbiju da učini isto, te da Narodna Skupština u hitnom postupku usvoji „rezoluciju kojom se zabranjuje i osuđuje javno negiranje genocida počinjenog nad Bošnjacima u Srebrenici“.\n„Pozivamo Narodnu Skupštinu Srbije i da 11. jul proglasi Danom sećanja na žrtve genocida u Srebrenici, čime bi se ukazao pijetet nedužnim žrtvama ovog svirepog čina“, rečene je u saopštenju.\nBNV je pozdravilo „istrajnost Bošnjačke stranke u Crnoj Gori“, na čiji predlog je i usvojena rezolucija crnogorskog parlamenta, navodeći da to u celom regionu daje nadu Bošnjacima koji „decenijama ukazuju na važnost istorijskih činjenica o raspadu bivše Jugoslavije“.


Bajern baca rukavicu "Građanima" i "Svecima"! - Sportske.net\nBajern baca rukavicu "Građanima" i "Svecima"!\nBavarci rešeni da naprave kvalitetnu smenu generacija.\nUplašeni Atletiko izdao saopštenje, šta će biti sa Francuzom?EFL Kup - Novi derbi Londona u polufinaluLiga kup - Monako konačno osetio slast pobede, Marsej bez Radonjića opet neprijatno iznenadioBundesliga - Lukina dva dovoljna za bod u Majncu, Riberi rešio derbi kola!Ekskluziva iz Španije, osvajač Mundijala se seli u Minhen!\nMinhenski Bajern igra ispod očekivanja ove sezone, na udaru je bio i trener Niko Kovač, ali se čini da je Hrvat za malo šta kriv, jednostavno, Bavarci imaju previše veterana u svojim redovima, slabo su odradili prelazni rok, a na sve to imaju i probleme sa povredama.\nKaskaju za Borusijom šest bodova u Bundesligi, čini se da bi "Milioneri" konačno mogli da stanu na kraj njihovoj dominaciji, a u upravi su potpuno svesni situacije i spremni su da narednog leta potroše koliko je potrebno kako bi se ekipa osvežila.\nPisali smo da su praktično dogovorili transfer Lukasa Ernandeza iz Atletiko Madrida, mada je danas stigao demanti direktno iz kluba sa "Vanda Metropolitana".\nNa radaru Bavaraca nalaze se i fudbaleri Ajntrahta Luka Jović, koji je sinoć ponovo izbio na čelo liste strelaca u Bundesligi, kao i Ante Rebić, a na listi želja su i Nabil Fekir (Lion), Benžaman Pavar (Štutgart), ali i mladi vezista Ajaksa Frenki De Jong.\nZa "novim Kajzerom" je poludela čitava fudbalska Evropa, mladi Holanđanin je oduševio u dresu Ajaksa i gotovo svi veći evropski klubovi su počeli da se raspituju za njegovo "zdravlje".\nAjaks još nije spreman da ga se odrekne, pominjalo se da su prihvatili ponudu od PSŽ za njegove usluge, ali su se pojavile informacije da Parižani ne mogu da izdvoje dogovoreni novac (75 miliona evra), zbog problema sa FFP.\n"Kopljanici" igraju i nokaut fazu Lige šampiona, za rivala su dobili madridski Real, kako su igrali sa Bajernom, čini se da će moći da se nose i sa posrnulim "Los Blankosima", pa je sva prilika da će želeti da zadrže najbolje igrače makar do kraja sezone.\nTako bi De Jong tek narednog leta mogao da ide, jasno, za rekordni prihod kluba iz Amsterdama, a uz pomenuti PSŽ i Bajern, za Frenkija je ozbiljno zainteresovan i Siti.\nGvardiola je oduševljen mladim vezistom, ali i "Građani" imaju problema sa FFP, poput PSŽ-a, pa bi Bajern mogao da iskoristi situaciju i preseli De Jonga na "Alijanc Arenu". Čini se da će im za to biti potrebno 75 miliona evra.


ЕВО ЗАШТО ЈЕ ЗАПАД ИЗДАО ДРАЖУ и довео комунисте на власт у Југославији\nEVO ZAŠTO JE ZAPAD IZDAO DRAŽU i doveo komuniste na vlast u Jugoslaviji\nGost emisije ,,Naš aeroput“ na Narodnoj televiziji bio je dr Dragan Petrović, ekonomista, istoričar i politički analitičar.\nOn se u razgovoru osvrnuo na istorijski značaj Beograda i njegove pozicije, kao i na tokove koji su definisali i uticali na razvoj nacionalnog identiteta i kulture.\nPrema njegovim rečima, uloga Srba posmatrana je u novijoj istoriji isključivo kroz prizmu Pravoslavlja, kao i našeg odnosa sa Rusima i ostalim slovenskim narodima.\nOn je istakao da su uprkos svemu Srbi sačuvali državotvornost, a da su neki istorijski momenti kao beogradski pašaluk – predstavljeni u pogrEšnom svetlu – ocenjuje Petrović.\nOn je opisao trendove koji su istakao da velike sile vode dugoročnu politiku, zbog koje će se kako ističe – pritisci nastaviti u istom pravcu. Petrović je istakao da odnosi Srbije i velikih zapadnih sila zavisi od njihove politike prema Rusiji.\nKako ocenjuje, Srbi su percipirani od strane tri ključna elementa: Velike Britanije, Nemačke i Francuske u skladu sa njihovim interesima, koji su u najvećoj meri definisani odnosom sa Rusijom.\nOn se u razgovoru osvrnuo uticaj anglosaksonskih sila, kao i na temu drugog svetskog rata i dešavanja koja su prethodila stvaranju drugoj Jugoslaviji.\n‘‘Da nije bilo Tita, i da je bilo ko drugi došao na vlast i uspostavio parlamentarnu demokratiju, pitanje Hrvatske uloge bi se otvorilo i otkrilo da su oni većinski podržali Hitlera i ustaške zločine,“ rekao je Petrović.\nMa, kako da ne, u "zapdnoj demokratiji" sve je otkriveno, jel' da, ne daj bože, da se oni ponašaju kao ti zli komunisti?A ko ga je onda "izdao", ako ne ta ista "zapadna demokratija", u kojoj bi "sve bilo otkriveno"!\nKomunisti su se, zajedno sa narodom i vojskom koju su samostalno sistematski formirali, izborili za vlast koju su osvojili! To je jedina istina, ostalo su priče revanšista, samoreklamera ili neznalica !!!


SOinfo.org – Sombor 24/7 - Vest - UNHCR: 198 migranata u Somboru\nUNHCR: 198 migranata u Somboru\nVisoki komesarijat za izbeglice Ujedinjenih nacija (UNHCR) objavio je izveštaj o kretanju broja i uslova boravka izbeglica, odnosno migranata na teritoriji Srbije za period od 10. do 16. jula, prema kome se na teritoriji države nalazi 5.417 izbeglica, tražilaca azila i migranata.\nPrema izveštaju UNHCR-a za period od 10. do 16. jula u prihvatnom tranzitnom centru u Somboru smešteno je 198 migranata, dok je kapacitet projektovan za 160 osoba. Deo migranata smeštenih u tranzitnim centrima u Adaševcima, Principovcu i Somboru žalio se na nehigijenske uslove i visoke temperature u šatorima i montažnim halama u kojima su smešteni. UNHCR i partnerske organizacije zabeležili su svedočenja o 146 slučajeva kolektivnog proterivanja iz Hrvatske i odbijanja pokretanja zahteva za azil, dok je u Mađarskoj zabeleženo 44 takva slučaja. Od 1. do 16. jula u Srbiji je zahtev za azil podnelo 146 osoba. Prošle sedmice je u Mađarsku prešlo 59 tražilaca azila, većinom porodice iz Avganistana, Sirije i Iraka. UNHCR je objavio da je 16. jula u tranzitnom centru u Subotici bilo smešteno 136 azilanata, u Kikindi 218, dok je troje kampovalo kod graničnog prelaza Horgoš, čekajući prelazak u Mađarsku. Među smeštenima u tranzitnim centrima u Subotici, Somboru i Kikindi ima i 45 dece bez pratnje ili razdvojenih od svojih porodica.\nUNHCR je konstatovao da u većini prihvatnih centara ima dovoljno slobodnih mesta, dok su tranzitni centri poput somborskog i subotičkog popunjeni preko projektovanog kapaciteta. Tako u prihvatnom centru u Preševu ima 515 migranta, dok je kapacitet hiljadu osoba. Slobodnih mesta ima i u centrima za smeštaj izbeglica u Bujanovcu, Dimitrovgradu, Bosilegradu, Banji Koviljači, Vranju, Pirotu, Divljani, Kikindi, Sjenici i Krnjači. Drastičan primer prepunjenosti je tranzitni centar u Adaševcima, gde projektovani kapacitet iznosi 450 osoba, a 16. jula bio je privremeni dom za 760 ljudi. Inače, Srbija u raznim tipovima državnih centara za izbeglice može da smesti ukupno 5.900 osoba. Kompletan izveštaj UNHCR-a možete da preuzmete iz priloga ove vesti.\ntriletrip @ Sre, 19.07.2017. 00:00\navganistan azil deca društvo hrvatska irak izbeglice izveštaj mađarska migranti prihvatni centar sombor sirija sombor tranzitni centar sombor tražioci azila unhcr


Šormaz: Pripadnici „Vagnera“ učestvovali u demonstracijama u Beogradu 2020. - ebart\nŠormaz: Pripadnici „Vagnera“ učestvovali u demonstracijama u...\nAutor:Danas, Beta /// Foto: N1\nČlan Glavnog odbora Srpske napredne stranke (SNS) Dragan Šormaz izjavio je da su u demonstracijama u leto 2020. u Beogradu, učestvovali pripadnici ruske paravojne formacije "Vagner".\nOn je za list Danas, rekao da su u demonstracijama „učestvovali i neki Rusi, pripadnici ‘Vagnera'“, navodeći da je „to činjenica, jer smo ih hapsili“.\nŠormaz je istakao da mu to govori da je „veliki broj diplomata u ruskoj ambasadi uključen u delovanje protiv interesa Srbije“, kao i da „naše službe o tome imaju podatke i lako bi bilo reagovati i po tom pitanju“.\n"Srbija mora da bude deo savremenog, slobodnog, demokratskog, tehnološki naprednog Everoatlanskog sveta. Sve ostalo je laž i obmana. Građani će razumeti", rekao je Šormaz, dodajući da se bira "između našeg mesta u Evropi i azijske despotije u kojoj dominiraju zaostalost i siromaštvo".\n"Biramo između našeg mesta u Evropi i azijske despotije "\nDragan Šormaz rekao je i da je Srbija 90-ih godina "pravila velike greške", ali da "danas nema pravo na to".\n"Biramo između našeg mesta u Evropi i azijske despotije u kojoj dominiraju zaostalost i siromaštvo", rekao je Šormaz.\nOn je naglasio da sledeća vlada Srbije mora biti proevropska i da je "jedina normalna politika za Srbiju politika brzih evroatlanskih integracija".\nŠormaz je ocenio da u takvoj vladi "nije mesto" ni Socijalističkoj partiji Srbije i Pokretu socijalista.\nNa pitanje da li bi za njega bila prihvatljiva vlada sa strankom Dragana Đilasa (SPP), koja se izjasnila za uvođenje sankcija Rusiji, Šormaz je rekao da "ni SSP ničim nije zaslužila mesto u vladi".\nOn je ocenio da će SPS "dići ruku za sankcije samo da bi sedeo u vladi", ali da to jednu vladu "ne čini proevropskom već predan rad na promenama u društvu" koji bi Srbiju "brzo doveo do članstva u EU".


Vlada u obrazovanje za dvije godine uložila 40 miliona KM | Trebinje Danas\nVlada u obrazovanje za dvije godine uložila 40 miliona KM\n03.03.2022. u 12:10\nMinistar za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo Republike Srpske Srđan Rajčević rekao je danas na Palama da je Vlada Srpske u protekle dvije godine uložila oko 40 miliona KM u visoko obrazovanje.\nRajčević je rekao da je od toga više od 25 miliona KM uloženo u izgradnju infrastrukture Univerziteta u Istočnom Sarajevu, što pokazuje koliki strateški značaj ova visokoobrazovna institucija ima za čitavu Republiku Srpsku.\n- Uveliko se radi na objektu studentskog doma u Istočnom Sarajevu, uskoro očekujemo početak radova na zgradi Rektorata i Muzičke akademije. Vlada Republike Srpske i resorno ministarstvo nisu stali tu jer, osim ulaganja u infrastrukturu, radimo istovremeno na podizanju kvaliteta visokog obrazovanja u Srpskoj - poručio je Rajčević tokom obraćanja na studentskoj konferenciji povodom 30 godina od nastanka Srpske i Univerziteta u Istočnom Sarajevu.\nRajčević je istakao da visoko obrazovanje u Republici Srpskoj ide u pravom smjeru.\nRektor Univerziteta u Istočnom Sarajevu Milan Kulić rekao je da je cilj studentske konferencije da se svi podsjete na one koji su stvarali Republiku Srpsku i da im zahvale na svemu što su činili za Srpsku i Univerzitet.\n- Univerzitet i Republika su oaza razvoja dostojanstva, naše slobode, misli i iz tog razloga svi moramo učiniti sve da Srpsku učinimo boljom i vrednijom. A, na Palama je sve počelo - rekao je Kulić.\nGradonačelnik Istočnog Sarajeva Ljubiša Ćosić rekao je da su ljudi koji su stvarali Republiku Srpsku znali da je visoko obrazovanje najznačajniji resurs društva.\n- Prije 30 godina su profesori, asistenti i studenti učili, ali i branili Republiku Srpsku na braniku otadžbine. Ovaj današnji skup je prilika da ih se sjetimo - poručio je Ćosić.\nĆosić je istakao da zahvaljujući Vladi Republike Srpske, resornom ministarstvu i njihovim ulaganjima Univerzitet stub opstanka ovog dijela Srpske.\nPredsjednik Studentskog parlamenta Univerziteta u Istočnom Sarajevu Stefan Sljepčević izjavio je novinarima da je konferencija okupila oko 500 studenata i da je poruka studenata da će oni ostati stub razvoja Srpske i Univerziteta i nepokolebljivo čuvati sve njihove vrijednosti.\nPotpredsjednik Unije studenata Republike Srpske Uroš Bjelica rekao je da su, zahavljujući predsjedniku Srpske Željki Cvijanović i srpskom članu Predsjedništva BiH Miloradu Dodiku, poboljašne studentske aktivnosti.\nOn je naglasio da su ovim skupom željeli da pokažu mladima kako je nastajala Republika Srpska i gradila se ruku pod ruku sa Univerzitetom u Istočnom Sarjevu, te kako su zajedno stasavali u nehumanim uslovima.\nNa kraju konferencije prikazan je dokumentarni film "Sarajevska krvava košulja" o stradanju srpskog naroda za vrijeme rata na jednom od najtežih ratišta.\nStudentsku konferenciju "Trideset godina od nastanka Republike Srpske i Univerziteta u Istočnom Sarajevu" organizovali su Unija studenata Republike Srpske i Studentski parlament Univerziteta u Istočnom Sarajevu.


Krijumčarili duhan u vrećama stočne hrane – Jabuka.tv\nOvlašteni službenici Uprave za neizravno oporezivanje na području Regionalnog centra Tuzla u nekoliko odvojenih akcija oduzeli su veću količinu rezanog duhana i cigareta bez trošarinskih markica, čija se tržišna vrijednost procjenjuje na iznos od 55.000 KM.\nU uvjetima izvanredne situacije uzrokovane virusom Covid-19, ovlašteni službenici UNO iz Regionalnog centra Tuzla, tijekom rujna 2020. godine provodili su pojačane aktivnosti na terenu u cilju sprječavanja nezakonite prodaje duhana i duhanskih prerađevina, a sve u sklopu kampanje Stop švercu.\nSlužbenici Skupine za sprječavanje krijumčarenja i prekršaja RC Tuzla na osnovu operativnog rada identificirali su osobu koja vrši distribuciju i prodaju duhana na području koje pokriva Regionalni centar Tuzla. Prilikom izvršenog pretresa motornog vozila pronađen je 101 kilogram sitno rezanog duhana bez trošarinskih markica. Ova trošarinska roba nalazila se u vrećama u kojima bude hrana za stoku.\nU drugoj odvojenoj akciji službenici Skupine za sprječavanje krijumčarenja i prekršaja RC Tuzla u suradnji sa službenicima Skupine za obavještavanje, a na osnovu operativnog rada izvršili su lociranje putničkog motornog vozila i objekta gdje se vrši skladištenje duhana i cigareta za daljnju distribuciju i prometovanje na području grada Tuzle i Tuzlanske županije. Prilikom izvršenog pretresa pronađeno je 5.340 kutija raznih cigareta (FM, King) i 49,1 kg sitno rezanog duhana bez trošarinskih markica.\nPosebno napominjemo da je u 2020. godini uzevši u obzir i ove operativne aktivnosti, Grupa za sprječavanje krijumčarenja i prekršaja, RC Tuzla, oduzela 77.199 kutija cigareta (154 kartona), 1.730 kg sitno rezanog duhana, 2.646 kutija ručno motanih cigareta, priopćeno je iz Uprave za neizravno oporezivanje.\nCigarete Crna kronika Duhan UNO BiH\n14. listopada 2020. u 13:28\n14. listopada 2020. u 13:53\nDa nema izdajnika oni nikad nista nebiotkrili.\n14. listopada 2020. u 15:34\nIzdo ga clan sire obitelji , susjed ili ortak….\nNarode samo se snalazi ovI HDZ lopovi su nakrali za 10 Zivota\n14. listopada 2020. u 15:12\nHahaha garant gledali JUŽNI VETAR , pa kontaju kad Srbi mogu heroin što ne bi i mi duvan


Mesecima se čeka tender za javno-privatno partnerstvo u "Stanu" | Novosadski informativni portal 021\nMesecima se čeka tender za javno-privatno partnerstvo u "Stanu"\n10:34 > 10:57\nGodinu dana od prvog pomena javno-privatnog partnerstva i četiri meseca od odluke da se krene u izbor partnera za posrnuli JKP "Stan", nema informacija kada će biti raspisan tender za odabir privatnika koji će dobiti 70 odsto ovog gradskog preduzeća.\nKako 021.rs saznaje, priprema se potrebna konkursna dokumentacija, ali iz vrha gradske vlasti nema inicijative da se postupak ubrza.\nPrvi razlog je taj što je u toku predizborna kampanja i procena je da u ovom momentu ne treba raditi ništa oko ulaska privatnog kapitala u javno preduzeće. Drugi razlog je to što je u toku izbor novog direktora "Stana", jer je Miloš Ćurčić vršilac dužnosti. Očekuje se da će Ćurčić biti izabran za direktora i da će to Skupština grada potvrditi na sednici 31. marta.\nPodsetimo da je priča o ulasku privatnog partnera u "Stan" pokrenuta prošle godine u toku stečajnog postupka, kada se pojavilo pismo o namerama litvanske firme "Civinity". Ovo pismo i ideja da se preduzeće spase ulaskom privatnika je odožilo stečaj, a onda je i Grad pokrenuo proceduru da se po prvi put u Srbiji dozvoli ulazak privatnog kapitala u javno preduzeće kao većinskog vlasnika.\nGrad smatra da je to najbolji način da se spasi "Stan", koji trenutno ima dugovanja od oko 700 miliona dinara. S druge strane, opozicija taj plan osporava jer će Novi Sad tako skoro potpuno ostati bez kontrole nad jednim gradskim preduzećem, ali će ono i dalje naplaćivati spornu "dimničarinu".\nSTEČAJ\tStan\tJKP STAN\tjavno-privatno partnerstvo\n10.03.2017\t• 19:19\n21.novembra 2016. prijavljeno da ne rade 4 od 5 sijalica u Sremačkoj ulici na Paragovu još nije ni jedna zamenjena a radnik stana i njegov šef su podelili njihove brojeve telefona za zainteresovane da će doći da zamene uz malu nadoknadu ! Treba ih ugasiti jer je ovo gradska sramota !\n08.03.2017\t• 22:22\nMi JKP Čistoću čekamo i duže na privatno-javno partnerstvo.....\n07.03.2017\t• 18:35\nJkp Stan je preduzece koje treba gradu!Od gore navedene price nema nista!Zivi bili pa videli!Gde ce se partiski paraziti zaposliti,uhlebiti! A,stecaj!Donesen zakon u skupstini 2011 god da u stecaj ne moze otici javno preduzece,moze se likvidirati a,onda osnivac tj grad Novi Sad snosi troskove tj sve dugove!Sve su oni stavili na papir i niko nema petlju da pritisne svojim prstom na taj papir!Zna Milos Vucevic to ,znao je i Pavlicic i.....


ODATA POČAST POGINULIM RUDARIMA U PODVISU – Knjaževačke vesti\nHome / Istorijski dogadjaji / ODATA POČAST POGINULIM RUDARIMA U PODVISU\nU organizaciji Saveta mesne zajednice Podvis i uz pomoć opštine Knjaževac u Podvisu je danas na prigodan način obeležena godišnjica od velike katastrofe u rudniku uglja u ovom naselju koja se dogodila, na današnji dan 1958. godine.\nIspred opštine Knjaževac skupu prisustvovali predsednik Skupštine opštine Miodrag Ivković i pomoćnik predsednika opštine Mišel Nikolić.\nPodsećanje i reči zahvalnosti nastradalim rudarima uputili su predsednik Skupštine opštine Knjaževac Miodrag Ivković i predsednik Saveta MZ Podvis Slaviša Milosavljević\nNakon njihovog obraćanja položeni su venci, opštine Knjaževac i Mesne zajednice Podvis, ispred spomen ploče, a potom je minutom ćutanja odata počast 61-om poginulom rudaru. Okupljeni građani mogli su da vide izložene eksponate koje su koristili rudari u tadašnjem rudniku kao i da pogledaju fotografije iz tog perioda. Treba podsetiti da je rudnik u Podvisu bio okosnica razvoja ne samo tog i susednih naselja već i čitave knjaževačke opštine.\nPrevious: Promenjena režima saobraćaja u Knjaževcu\nNext: Knjaževac : Održana 41. sednica Opštinskog veća (Video)


FORMIRANA KOMISIJA VETERINARSKE KOMORE ZA PČELARSTVO | Savez pčelarskih organizacija Srbije\nFORMIRANA KOMISIJA VETERINARSKE KOMORE ZA PČELARSTVO\nFormirana je Stalna komisija Upravnog odbora Veterinarske komore Srbije (VKS) koja će se baviti pitanjima pčelarske prakse u okviru Veterinarske komore Srbije.\nDana 5. 10. 2017. godine, Upravni odbor VKS je, u cilju poboljšanja svog rada, a samim tim, rada i položaja svih kolega veterinara na terenu, osnovao Stalnu komisiju koja će se baviti pitanjima dobre pčelarske prakse u okviru Veterinarske komore Srbije.\nUpravni odbor VKS je imenovao za predsednika Stalne komisije koleginicu Snežanu Milosavljević, dok su za članove Komisije imenovani: Jelena Nikolić, Vladan Rajković, Ivan Miloš, Kazimir Matović i Davor Šašić, kolege sa dugogodišnjim iskustvom i znanjem u sprovođenju dobre pčelarske prakse.\nOsnovni cilj Stalne komisije UO VKS za dobru pčelarsku praksu jeste da podstiče razvoj ove oblasti, zatim primenu novih znanja i da organizovano razmatra i proučava teorijske i praktične probleme vezane za oblast dobre pčelarske prakse.\nOvlašćenja Stalne komisije su sledeća:\n1.Razmatra pitanja iz delokruga dobre pčelarske prakse;\n2.Daje mišljenja i priprema predloge o pitanjima iz dobre plečarske prakse koje usvaja Upravni odbor VKS;\n3.Predlaže organizovanje edukacija veterinara koji se bave dobro pčelarskom praksom u koordinaciji sa predsednikom Komore i regionalnim odborima Komore i podnosi prijavu za akreditaciju predavanja pred Stručnim odborom VKS,\n4.Daje predloge rešenja zakonskih i podzakonskih akata koji se odnose na dobru pčelarsku praksu, koje kao stav Veterinarske komore Srbije usvaja Upravni odbor VKS;\n5.Vrši korespodenciju sa organima i telima Komore;\n6.Vrši korespodenciju, pregovore i sarađuje sa nadležnim državnim organima i drugim organizacijama u vezi sa dobrom pčelarskom praksom a na osnovu usvojenih stavova i smernica Veterinarske komore Srbije;\n7.Podnosi izveštaje o aktivnostima UO VKS;\n8.Obavlja i druge poslove po ovlašćenju predsednika VKS i UO VKS.\nNa rad Stalne komisije u svemu se primenjuje Poslovnik o radu UO VKS u skladu sa članom 34. Poslovnika o radu UO VKS.\nSPOS se nada da će saradnja sa komisijom biti adekvatna i da će se rešiti svi eventualni problemi koji mogu da se pojave na terenu, te da će se povećati razumevanje između pčelara i veterinara.\n< POKRENUT PROJEKAT ZA UNAPREĐENJE PČELARSTVA U MAČVANSKOM I KOLUBARSKOM OKRUGU\nOBUKA ZA RAZVOJ IZVOZNIH KAPACITETA AGROBIZNIS KOMPANIJA >


Objavljeno: 08:00, 20. Marta 2014.\n“U toku je izrada tenderske dokumentacije za izgradnju elektrofiltera (vrijednost 20 miliona KM). Za projekat odsumporavanja dimnih gasova biće iskorišten kredit Vlade Japana u iznosu od 100 miliona evra. Cilj izgradnje ovog postrojenja je da se iz dimnih gasova izvuku ugljeni oksidi, prije svega, sumpor dioksid, koga imamo oko 24.000 miligrama. Dozvoljeni evropski standardi su oko 200 miligrama, što znači da imamo 120 puta više sumpor dioksida u dimnim gasovima u odnosu na evropske standarde. I za ovaj projekat u toku je izrada tenderske dokumentacije“, kaže Mirković.


BANJALUKA – Prosječna neto plata zaposlenih na području grada Banjaluke u 2018. godini, prema podacima Republičkog zavoda za statistiku, iznosila je 981 KM i veća je za 23 KM u odnosu na 2017. kada je iznosila 958 KM, navedeno je u informaciji o stanju u privredi i zapošljavanju u Banjaluci.\nU informaciji Odjeljenja za privredu Gradske uprave Banjaluka, koja se našla pred odbornicima na posljednjoj sjednici gradskog parlamenta, navedeno je da je prosječna mjesečna neto plata u Republici Srpskoj u 2018. godini iznosila 857 KM i veća je u odnosu na prosječnu isplaćenu platu u 2017. godini za 26 KM.\nProsječna mjesečna bruto plata zaposlenih na području grada Banjaluke u prošloj gopdini iznosila je 1.574 KM, a na nivou Republike Srpske 1.358 KM.\nU informaciji Odjeljenja za privredu navedeno je da je na kraju prošle godine na području Banjaluke bilo 40.143 penzionera, a prosječna isplaćena penzija za decembar 2018. godine iznosila je 391 KM.\nNa nivou Srpske 263.952 penzionera su za decembar 2018. godine ostvarila prosječan iznos penzije od 366 KM. Srna\nTagovi: banjalukaprosjecna platavazno


Evropa i ostatak kolonijalnog sveta – početak i kraj evropske moći\nEvropocentrična precepcija međunarodnih odnosa u civilizovani svet je ubrajala samo onaj ostatak kultura diljem drugih kontinenata koje su prihvatile da se evropeizuju (čitaj civilizuju) na način na koji je to odgovarao evropskim modelima i standardima, ali još i više njenim ekonomskim i političkim interesima. Rezultat takve percepcije, ali i realne politike, bio je stvarna prevlast evropske kulture, institucija, ekonomskih odnosa i političkih interesa, osobito u onom delu sveta koji je mimo svoje volje kolonijalizovan i kome su nametnuti odnosi svakovrsnog potčinjava. Iako je deo tog sveta iskreno želeo da se modernizuje, i to pre svega na zapadno-evropski način, to sigurno nije bilo tako što će zadobiti status kolonije, a samim tim postati sirovinska baza i rezervoar jeftine radne snage. Surovost eksploatacionih odnosa u kolonijama nije mogla biti prikrivena prinudnim i površnim civilizovanjem toga sveta, a još manje ideološkim opravdanjima koja su imala nameru da se opavdaju socijal-ekonomskim derivatima socijaldarvinizma. U tom ideološkom slepilu korporativnih i političkih elita zapadne Evrope, stvari su otišle još dalje ili još gore, bile su natopljene sve dominantnijim rasizmom i brutalno apologirane rasistički postavljenim rasnim teorijama. Za tim ideološkim trendovima u društvenim naukama išla je i geopolitika, koja se upravo u tom vremenu konstituisala kao seorizna sintezna nauka koja pokušava da ukaže na značaj prirodno-geografskih i društveno-geografskih faktora na politiku jedne zemlje, regiona, saveza i sl. Tim putem išli su i pripadnici teorije o sintezi države i tla. Za ove teorije i njene zagovornike važi stav da je tlo na kojem živi jedan narod proglašeno odgovornim za njegovu kulturu, mentalitet, militaristički ili pacifistički duh, a samim tim i za oblike političkih zajednica koje stvara, pa i same države naposletku. Pripadnici ove teorije pod snažnim su uticajem devetnaestovekovnog bilogizma u sociologiji, te socijaldarvinizma i organicima. Za njih je karakteristično shvatanje države kao organizma ukorenjenog u tlu, koji nastaje, raste i razvija se poput drugih organizama crpeći snagu za svoj rast iz tla. Ove teorije su jednim delom poslužile i za opravdavanja imperijalnih osvajanja velikih evropskih nacija na spoljnopolitičkom planu, a u sopstvenom evropskom dvorištu značajnih socijalnih i ekonomskih razlika toga vremena.\nPored jasnih i vidljivih interesa i imperijalnih težnji u pokoravanju ostatka sveta koji se ostvarivao kroz brutalnu politiku kolonijalnog osvajanja i eksploatacije, vodeće evropske zemlje su prelivanjem tuđeg nacionalnog bogatsva „kupovale socijalni mir“ u svojim društvima. Taj dvostruki proces se odvijao u više faza i dimenzija. Kako kod sve brojnijih srednjih slojeva stanovništva, tako i kod radničke klase, smatrajući i jedne i druge, sa aspekta interesa krupnog kapitala i političkog monopola vlasti tzv. opasnim klasama, koje se prilično dobro mogu kontrolisati „korumpiranjem“ njihove svesti ali i otupljivanjem realne političke i socijalne oštrice. Rezultat je dolazio postepeno, povećavanjem najamnina i opštim popuštanjem u sferi socijalnih odnosa, tako i kroz političke reforme i demokratizaciju društva. Nosioci političkog monopola odlučivanja u Evropi koristili su čitavu paletu socijalno-ekonomskih mera kojima su u velikoj meri uspešno sprovodili procese pacifikacije sopstvenih „opasnih klasa“.\nTako je suština liberalnog poretka u finansijskom i političkom smislu ostala nedirnuta, uz prateće, ali obavezno neopravdano prisvajanje tuđeg viška rada, i očuvanje vlastitog monopola odlučivanja. Dakle, politički i ekonomski monopol buržoaske elite i jednog dela krupne aristokratije koja se uspešno prilagodila novim okolnostima sačuvan je, gotovo nedirnut, uprkos činjenici sve izraženijeg jačanja drugih delova građanskog društva toga vremena. Čak ni parlament koji je, pogotovo u Britanskom slučaju postao središte predstavničke vlasti, nije uspeo da ugrozi neprikosnovenu poziciju novih finansijskih elita moderne. Tako je bilo i van njene matice, kolonije su „bile najočigledniji izraz političke prevlasti Evrope“. Sve veći broj zemalja je primao imperijalne okove, a da se tome nije mogao suprotstaviti na efikasan i demokratski način.\nPojedinačno u kolonijalnom svetu posmatrano, stvari su stajale ovako: najveća imperijalna sila je naravno bila Velika Britanija, „koja je vladala ne samo najvećom vanevropskom populacijom okupljenom pod suverenom vlašću jedne evropske vlade u Indiji već i u najmanju ruku formalno najvećom teritorijom.“ To su u to vreme bile i Australija, Novi Zeland, Kanada, zatim za plovidbu strateški važni Gibraltar, Malta i Aden, na Dalekom istoku, Hon Kong, Malezija, na Pacifiku Fidži i sl. Zatim na severu Afrike Siera Leone, na Atlantiku, Antili i Karibi i sl. Bila je to, kako su govorili sami Britanci, imperija u kojoj sunce nikada nije zalazilo.\nDruga kolonijalna sila Evrope po veličini bila je Francuska. Glavne kolonijalne posede imala je u Africi, gde je zagospodarila Alžirom, Somalijom, Kongom, Gambijom, Tunisom i sl. Imala je posede i u Južnoj Americi, preciznije, francusku Gvajanu, ali i nekoliko ostrva u Atlantiku, te protektorate u Aziji, Kambodžu i Indokinu, i „brojne francuske južnopacifičke ispostave“.\nSrazmerno svojoj skromnoj državnoj snazi velika kolonijalna sila bila je i Holandija i to prevashodno zahvaljujući prethodnom periodu kolonijalnih osvajanja. Osobito su bile važne njene kolonije u jugoistočnoj Aziji, najviše, Java i Sumatra, zatim nešto kolonija na Antlantiku u Antilima. Španija i Portugalija su to bile još iz perioda velikih geografskih otkrića, ali kako smo se bližili našem vremenu efektivno su kontrolisale sve manje teritorija, jer je proces sticanja nezavisnosti bivših kolonija sve više uzimao maha, a sa druge strane objektivno je slabila i državna moć ove dve nekada snažne pomorske sile. Španija je na pragu dvadesetog veka još uvek kontrolisala Kubu i Portoriko na Karibima, Rio de Oro u Africi, a na Dalekom istoku Filipine. Mala je uteha to što je kao posledica kolonijalnog širenja španske krune lingua franca u velikom delu sveta a pogotovo Srednje i Južne Amerike, postao španski jezik. Portugal je, kao kolonije, kontrolisao u Africi Angolu, Mozambik i Gvineju, a na orijentu Makao i Gou. U Latinskoj Americi, nekadašnji glavni kolonijalni dobitak bio je Brazil, teritorijalno i demografski ogromna država, koja je i posle sticanja nezavisnosti sačuvala ne samo portugalski jezik kao zvanični, već i sva bitna kulturna obeležja svog bivšeg kolonizatora. Nemačka i Italija bitno su zaostajale u navedenim procesima, pre svega jer su se relativno kasno ujedinile u velike i moćne nacionalne države, i sa još nedovoljno izdiferenciranim osvajačkim kapacitetima upustile u svoju kolonijalnu priču. Upravo će ta činjenica, osobito u slučaju Nemačkog rajha, biti ključna u pripremi prvog globalnog sukoba, jer se privredno, a osobito vojno uznapredovala Nemačka nije mirila sa postojećom podelom kolonijalnog kolača niti rasporedom trenutne geopolitičke moći u Evropi i svetu.\nGeneralno gledajući „glavna uloga Evrope u svetskoj ekonomiji do 1914. je bila uloga snabdevača kapitalom i industrijskom robom; svet je upijao taj kapital i fabričku robu i snabdevao Evropu primarnim sirovinama.“ Evropa je bila ogromno tržište za primarne proizvode. Osim sirovina uvozila je znatan deo hrane za svoje sve brojnije stanovništvo. Ipak, iznad svega, Evropa je svetu nudila kapital. „Od 1900. do 1913. evropska inostrana ulaganja iznosila su u proseku 350 miliona funti godišnje…“ i uglavnom striktno pratila pravce njenog kolonijalnog širenja. „Institucije industrijskog kapitalizma postepeno su se širile po celom svetu. Banke, fabrike, deoničarske kompanije polako su počele da zamenjuju tradicionalne ekonomske mehanizme Azije i Afrike, kao što se već desilo u predindustrijskoj Evropi.“\nPored ekonomskih i finasijskih institucija, Evropa je kolonizovala i sferu kulturno-civilizacijskih odnosa u zemljama koje je zahvatila procesima imperijalizma. No, taj imperijalizam je bio specifično kulturno-civilizacijski, i ogledao se u tihom nametanju jezika i kulture koja je na njemu stvarana, a agresivnim misionarenjem menjan je i religijsko-konfesionalni identitet mnogih područja zahvaćenih kolonijalnom ekspanzijom. Bio je to pouzdan mehanizam pacifikovanja lokalnog stanovništva i njihovog puzećeg vezivanja za Evropske uzore, radi lakše kontrole i uklapanja u nove forme i standarde dominacije. I što je bio osobiti apsur, makar na prvi pogled posmatrano, religijsko misionarenje je kao nusproivod širilo i kulturu iz koje potiče, a sa njom i procese sve ozbiljnije sekularizacije, koji su nekako išli u paketu kao prividno nenametljivi dodatak obrazovanja i edukacije lokalnog građanstva.\nCeo devetanaesti vek je bio vek upornog i sistematskog misionarenja, čiji su zreli „plodovi“ ubirani tek u dvadesetom, na način da gospodari uz svoju proizvodnju donose i nova civlizacijska shvatanja zasnovana pre svega na hrišćanskom sistemu vrednosti. Evrope je bilo svuda od Japana i Kine do Australije i Kanade, Južne Amerike i Afrike. Činilo se tada, da je taj proces „napredovanja“ ostatka sveta po evropskim standardima nezaustavljiv. I bio bi, da ga nisu prekinuli bezumnost samih evropskih vlada i pohlepa njihovih ekonomsko-finansijskih elita. Nezasiti u svojim prohtevima, željni novih eksplikacija vlastite moći i promene postojećeg geopolitičkog poretka kojim bi se oni sami nametnuli kao dominantne sile koje kreiraju međunarodne odnose u skladu sa svojim naraslim apetitima i prohtevima. Evropa je tako neznajući to, sama pripremala prestanak svoje dominacije i polako ali sigurno gurala sebe u polje gubitka svetske moći, propadanja, i potčinjavanja novim gospodarima sveta koji su se sigurnim koracima profilisali u tom pravcu. Čini su to u mnogim aspektima potpuno neplanirano, nekada i nesvesno. Najbolji primer za takvu tvrdnju je i širenje nacionalizma kao ideje evropskih nacija iz devetnaestog veka, kojim su se emancipovale iz prethodne autarhije, i izgradile svoje nacionalne države i pomoću nje, nove kapacitete nacionalne moći. Ali kao što često biva, virus nacionalima zahvatio je i same kolonije, budio nacionalna osećanja, potrebu za emancipacijom u svakom pogledu i skidanje lanaca kolonijalne eksploatacije. Nacionalni pokreti su se širili poput požara, a posebno ubrzanje su dobili stavom i politikom američkog predsednika Vudro Vilsona koji je insistirao da se pokrene proces nacionalnog priznanja i oslobođenja velikog broja nacija u svetu, koji će posebno biti akceliran i skoro dovršen nakon Drugog svetskog rata. Ne čudi, stoga, stav engleskog istoričara Džona Robertsa koji kaže, „ironija i jeste u tome što je jedna evropska ideja naposletku postala najmoćnija sila koja je razorila kolonijalnu nadmoć Evrope.“ I da ironija bude potpuna smatrao je on i to je bio jasan dokaz o pobedi evropske kulture. „Kada su se vanevropske nacije pobunile protiv kolonijalizma u 20. veku, to gotovo uvek činile pozivajući se na parole prava čoveka i nacionalnog samoopredeljenja.Težile su da se oslobode služeći se evropskim mehanizmima i evropskim tehnikama.“\n vidi, DŽ. L. Mos (2005) Istorija rasizma u Evropi, Službeni glasnik, Beograd\n DŽ. M. Robert (2002) Evropa 1880-1945, Klio, Beograd, str.53.


Izvor: NoviMagazin.rs, 12.Maj.2020, 16:09\nPredsednik vladajućeg Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) Milorad Dodik izjavio je u Banjaluci da je ova stranka danas zatražila od predsednika Vlade Republike Srpske Radovana Viškovića da pokrene inicijativu za ukidanje vanrednog stanja u RS.\n"To će biti u četvrtak, 14. maja, kada je sednica Vlade, a u narednim danima i Narodna skupština Republike Srpske će doneti odluku o ukidanju vanrednog stanja", >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << rekao je Dodik novinarima u Banjaluci.\nOn je dodao da će u RS ostati na snazi vanredna situacija, zbog mogućnosti uvođenja nekih mera ukoliko epidemija virusa korona ponovo eskalira.\nVanredno stanje u RS je uvedeno 28. marta. Predsednik RS može donositi uredbe sa zakonskom snagom dok traje vanredno stanje, odnosno da preuzima određene nadležnosti Narodne skupštine RS.\nPrehodno, 16. marta, u RS je bila uvedena vanredna situacija zbog epidemije, a od 21. marta i policijski čas, prvobitno od 20.00 do 05.00 sati, a od pre nekoliko dana počinje u 22.00.


BEOGRAD, Novi propisi Narodne banke Srbije, koji bankama omogućavaju da jeftinije refinansiraju kredite građanima i odlože isplatu do 24 mjeseca, počinju da se primjenjuju od ponedjeljka, 20. jula, ali će svaka banka prema svojim kritetijumima procjenjivati – kome će odobriti olakšice.\nSvaka banka će samostalno procjenjivati klijente na osnovu seta svojih kriterijuma, a to su, obično, dosadašnja urednost izmirenja obaveza, koliko dugo klijenti ima račun u nekoj banci, sagledavanje materijalne situacije klijenta, odnosno gdje je zaposlen i u kojoj djelatnosti, kaže generalni sekretar Udruženja banaka Srbije Vladimir Vasić za Tanjug.\nU bankama, međutim, nisu bili spremni da kažu na osnovu kojih će kriterijuma procjenjivati klijente, već samo da su spremne da im izađu u susret.\nVasić je pozvao građane Srbije da se, ako imaju potrebu za povoljnijim refinansiranjem kredita, obrate svojoj banci.\n“Svako ko ima potrebu da mu se smanji mesečna obaveza i da mu se produži period otplate za 24 meseca treba da kontaktira svoju banku. U interesu je banaka da klijent može da izvrši svoju obavezu”, naveo je on.\nObjašnjava da će, na primjer, za kredit od 500.000 dinara, sa rokom otplate od 83 mjeseca i kamatom od 9,67 odsto, mjesečna rata biti manja za 1.293 dinara, što je 16 odsto manje.\nZa razliku od uobičajenog refinansiranja kredita, kada građani zamjene kredit tako što dobiju dodatnu gotovinu, ovde se, ističe, ne radi o tome, pošto je isključiva namera da se pomogne građanima da smanje mjesečnu obavezu bez dodatnog zaduživanja.\nKada je riječ o pisanju medija da banka može smanjiti mjesečnu ratu za oko 20 odsto, u NBS kažu da će u slučaju refinansiranja kredita i produženja roka otplate kredita u skladu sa novim propisima rata koju će klijent plaćati biti manja, ali da će iznos umanjenja zavisiti od više faktora, a to su, prije svega, inicijalno ugovoreni rok otplate kredita, broj rata koje je klijent već otplatio i rok na koji se klijent odlučio da refinansira kredit.\n“To ne znači da će banke u praksi takve olakšice i uvrstiti u svoju ponudu, ali, ako to učine, neće imati bilo kakve negativne posledice na pokazatelje poslovanja banke, čime je NBS želela da stimuliše banke da u što je moguće većoj meri izađu u susret svojim klijentima, nezavisno od toga da li se oni nalaze ili ne u finansijskim poteškoćama“, kažu u centralnoj banci.\nOdluke NBS objavljene su 10. jula u Službenom glasniku, a stupaju na snagu osmog dana od dana njihovog objavljivanja. Tanjug\nTagovi: narodna banka srbijerefinansiranje kredita


Mostar: prikazan dokumentarni film "Zbližavanje zajednica putem smanjenja siromaštva" | Hercegovina.Info\nMostar: prikazan dokumentarni film "Zbližavanje zajednica putem smanjenja siromaštva"\nSpomenuti film realiziran je u sklopu istoimenog projekta UNDP-a i UNESCO-a, a u suradnji s bh vlastima i lokalnim zajednicama, priopćeno je iz UNDP-a.\nU okviru projekta radilo se i na identifikaciji i uklanjanju minskih područja, boljem upravljanju otpadom i podizanju svijesti o zaštiti okoliša.\nTako je preko 500 000 četvornih metara površine očišćeno od mina, te da je uklonjeno oko 70 posto divljih deponija na prostoru Blagaja, Stoca i Tebinja, a sve u svrhu povećanja posjeta domaćih i stranih turista, kazao je koordinator projekta UNDP-a Namik Hadžalić.\nIz UNDP-a ističu kako su uloženi i zajednički napori u stvaranju novih turističkih paketa koji će ne samo akumulirati više prihoda na ovom području nego u tu industriju uključiti i ugrožene kategorije stanovništva kako bi i oni bili dio svakodnevnog društvenog i ekonomskog života.\n"Željeli smo da trideset posto novih radnih mjesta bude namijenjeno socijalno ugroženim grupama - povratnicima, samohranim roditeljima i drugim sličnim kategorijama stanovništva kako bi i oni bili dio svakodnevnog društvenog i ekonomskog života", kazao je Hadžalić ističući kako su u tome i uspjeli.\nInače, dokumentarni film prikazuje da je generalna ocjena svih aktera koji su sudjelovali u realizaciji aktivnosti zadovoljavajuća. Pojedini rezultati su premašili očekivanja, međutim i dalje ostaje dosta toga što se može unaprijediti kako bi se postigli uvjeti za bolji i zdraviji život, navodi se u priopćenju.\nU UNDP-u ističu kako ohrabruje činjenica da su ponovo uspostavljene pokidane veze i da stanovnici jugoistočne Hercegovine vide šansu za ekonomski i društveni razvoj putem čvršće suradnje na svim poljima koje je projekt obuhvatio.


„Kosovo je već u Interpolu — na poternicama!“ - Sputnjik Srbija\n13:24 06 Jun 2020\n14:02 07.11.2018 Preuzmite kraći link\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je danas da velike zemlje vrše pritisak da Kosovo uđe u Interpol, ali da to nije dovoljno i da treba sačekati glasanje.\nDačić je na konferenciji za novinare s ministrom inostranih poslova i međunarodne saradnje Unije Komora, koja je danas povukla priznanje Kosova, rekao da Kosovo ne želi u Interpol da bi se borili protiv kriminala, već da bi se pokazalo da je nezavisna država i da ima podršku međunarodne zajednice.\n„Da budem ciničan, gotovo celo rukovodstvo Kosova je već u Interpolu na poternicama“, rekao je šef srpske diplomatije.\nKosovo podelilo Interpol: Srbija kreće u diplomatsku ofanzivu\nDačić je naveo da će biti teško i da velike zemlje vrše pritisak, ali da treba sačekati glasanje, budući da će, na primer, Unija Komora glasati protiv Kosova u Interpolu, iako se nalaze na kosovskoj listi država koje će glasati za.\n„Oni žive u oblacima, lažnoj slici koliko ih zemalja priznaje“, rekao je Dačić i dodao da ako ne veruju notama o povlačenju priznanja koje Srbija dobija, neka to provere na glasanju, a prvo će biti za Interpol.\nMinistar je rekao i da Austrija želi da glasa za Kosovo u Interpolu, što je kancelar Sebastijan Kurc i rekao u Prištini, ali da ne žele da im daju viznu liberalizaciju, „jer će onda doći kod njih“.\n„Iz aviona se vidi kakav je njihov interes. Vidim da je (austrijski kancelar) Sebastijan Kurc dizao čaše i šampanjac sa Tačijem vezano za prijem Kosova u Interpol… Videćemo“, rekao je Dačić.\nOn je rekao da je Zapad obećao članstvo u Interpolu Kosovu, ali da treba sačekati glasanje, navodeći da Beograd radi sa svojim prijateljima ne protiv Kosova, već protiv toga da se priznaje status pre dijaloga.\n„A Tači neka ponovo nazdravlja sa Kurcom, videćemo ko će poslednji nazdravljati“, rekao je Dačić.\nIvica Dačić, Kosovo, Srbija


Putin neće u Vašington - Sputnjik Srbija\n14:54 30.03.2016 (osveženo 19:00 30.03.2016) Preuzmite kraći link\nIzostanak ruskog lidera Vladimira Putina na tom skupu iskoristiće ukrajinski predsednik Petro Porošenko, koji će upozoriti Zapad na „rusku agresiju“ i pretnje koje navodno dolaze od strane Moskve. Ukrajinski eksperti tvrde da će Porošenko objaviti informaciju o tome da bi u skorije vreme Rusija mogla da razmesti nuklearno oružje na Krimu.\nRanije ovog meseca ukrajinski predsednik je govorio o tome da je Rusija na Krimu već postavila rakete, sposobne da nose nuklearne bojeve glave.\nMoskva je takve tvrdnje negirala. Šef komiteta Saveta Federacije za odbranu i bezbednost Viktor Ozerov je ranije ovog meseca rekao da Rusija nije donela odluku o postavljanju nuklearnog oružja na Krimu, ali da ima puno pravo da to učini na svojoj teritoriji.\n„A Krim je, bez ikakve sumnje, naša teritorija“, dodao je Ozerov.\nOn je istakao da postavljanje tog oružja ne mora da se shvati kao pretnja za susedne države.\n„Nuklearno oružje je oružje odvraćanja, osnova suvereniteta Rusije. Ne nameravamo nikome da pretimo tim oružjem“, kazao je Ozerov.\nI ruski predsednik je rekao da će Rusija nastaviti da razvija nuklearno oružje, ali da nema nameru da ga koristi.\nRusija je do sad učestvovala na svakom prethodnom Samitu o nuklearnoj bezbednosti: u Vašingtonu 2010, u Seulu 2012. i Hagu 2014. godine.\nPortparol ruskog predsednika Dmitrij Peskov rekao je da se (ovogodišnji) samit ne nalazi na rasporedu ruskog predsednika.\nZamenik pomoćnika predsednika SAD Ben Rods smatra „da je Rusija tim odbijanjem izgubila priliku da razmotri važna pitanja. Sve što ona radi je samoizolacija u razmatranju tih tema“ i ističe da će SAD i RF nastaviti saradnju o nuklearnoj bezbednosti.\nRusija i Kina: Nuklearna ispitivanja dižu tenzije u regionu\nSamit o nuklearnoj bezbednosti održaće se u Vašingtonu od 31. marta do 1. aprila.\nOsim Rusije na tom samitu neće učestvovati još jedna nuklearna sila — Pakistan zbog terorističkih napada u Lahoru, 27. marta, gde je poginulo više od 70 ljudi, a ranjeno preko 280 osoba.\nZanimljivo je da Iran nije pozvan na taj samit, jer SAD smatraju da „svi učesnici treba da igraju konstruktivnu ulogu u tom procesu“.\nIran i šest svetskih sila postigli su lani istorijski sporazum, na osnovu kojeg su Teheranu ukinute sankcije u zamenu za ograničavanje iranskog nuklearnog programa.\nAmerički predsednik Barak Obama je u nedeljnom obraćanju naciji rekao da će učesnici samita govoriti i o konfrontaciji i likvidaciji DAEŠ–a, terorističke grupe zabranjene u Rusiji.\nAmerika nastavlja razradu sistema globalnog udara\nIako analitičari upozoravaju da bi nuklearno oružje ili makar „prljava bomba“ mogli da završe u rukama DAEŠ–a, Vašington nema informaciju o tome da DAEŠ pokušava da se domogne nuklearne bombe.\n„Nemamo podataka o tome da DAEŠ pokušava da dobije nuklearne ili radioaktivne materijale, ali to pažljivo pratimo“, rekla je direktorka Saveta nacionalne bezbednosti u Beloj kući Lora Holgejt na brifingu uoči predstojećeg samita.\nOna je istakla da takozvana „prljava bomba“ (radiološko oružje) može da izazove ozbiljno zagađenje atmosfere i da dovede do raka i drugih ozbiljnih bolesti.\nKako je najavljeno to će biti jedna od glavnih tema samita. Na dnevnom redu biće i problemi bezbednog korišćenja, skladištenja i transportovanja nuklearnih i radioaktivnih materijala, suprotstavljanje sajber pretnjama i uloga atomske industrije u savremenom svetu.\nAnalitičari takođe očekuju da će učesnici samita pokušati da izvrše i pritisak na Severnu Koreju sa ciljem da je nateraju da odustane od nuklearnog programa.\nPrema podacima organizatora, samitu će prisustvovati predstavnici i lideri više od 50 zemalja i međunarodnih organizacija.\nDržave koje poseduju nuklearno naoružanje su SAD, Rusija, Kina, Francuska, Ujedinjeno Kraljevstvo, Izrael, Severna Koreja, Pakistan i Indija.\nPet od tih država se smatraju kao nuklearne sile i sve su potpisnice sporazuma o zabrani širenja atomskog oružja. To su: SAD, Rusija, Francuska, Kina i Ujedinjeno Kraljevstvo.\nNa pravom mestu po broju nuklearnih bojevih glava je Rusija koja ih ima 7.500. Iza nje dolaze SAD sa 7.200 bojevih glava, na trećem mestu je Francuska sa „samo“ 300. Malo manje od nje ima Kina — 250, dok Ujedinjeno Kraljevstvo ima 215 bojevih glava.\nNa poslednjem mestu se nalazi izolovana Severna Koreja koja često preti Amerikancima sa svojim naoružanjem.


Lego data centri | PC Press\nLego data centri\n11. april 2015. 15. mart 2017. PC Press\nModeran data centar nije nužno sistem koji se dugo projektuje i još duže izrađuje i sertifikuje na željenoj destinaciji – on se može nabaviti i sklopiti od unapred fabrikovanih modula, uz veoma kratke rokove i proizvoljno kompleksne zahteve.\nData centri ili podsistemi koji su unapred sastavljeni u fabrici često se opisuju terminima kao što su prefabrikovani, kontejnerski, modularni, mobilni, prenosivi itd. Prefabrikovani modularni data centar sastavljen je od najmanje jednog unapred projektovanog, sastavljenog u fabrici i prethodno testiranog sistema ili niza podsistema koji se tradicionalno instaliraju odvojeno, na licu mesta, i montiraju kao kompaktni ili u kontejneru. Tri atributa definišu većinu prefabrikovanih modularnih data centara: funkcionalni blok (napajanje, hlađenje, IT), forma (ISO kontejner, kućište (ne‑ISO), kompaktno) i konfiguracija (potpuno prefabrikovani, poluprefabrikovani i sve‑u‑jednom data centar).\nForma data centra\nPrefabrikovani data centri mogu imati različite forme (strukture, veličine i oblike), a tri opšta oblika prefabrikovanih modula data centara jesu:\nForma ili kombinacija formi koja je pogodna za neki data centar odeđena je zahtevima kao što su prenosivost, kapacitet, skalabilnost itd. Pored toga, forma modula utiče na njegov kapacitet, jer specifične dimenzije modula ograničavaju opremu koju treba smestiti u njega. Najčešće srećemo ISO kontejnere. To su standardizovana kućišta od čeličnih limova dizajnirana za bezbedno, efikasno, i sigurno čuvanje i prenošenje materijala različitim tipovima prevoza (npr. brodom, železnicom, kamionima).\nZašto su prefabrikovani modularni data centri danas sve prisutniji? Moduli za napajanje i hlađenje koji su standardizovani, unapred sklopljeni i integrisani najmanje su 60 odsto brži za primenu i daju prve uštede od 13 odsto ili više u poređenju s tradicionalnom infrastrukturom napajanja i hlađenja data centara. S druge strane, standardizovani, skalabilni, unapred sklopljeni moduli napajanja i hlađenja obezbeđuju uštede kod ukupnih troškova vlasništva (TCO – Total cost of ownership) od 30 odsto u odnosu na tradicionalnu, izgrađenu infrastrukturu napajanja.\nSistemi napajanja i hlađenja koji su trenutno dostupni modularniji su, standardizovaniji i efikasniji od onih instaliranih u većini data centara danas. Bez obira na to da li se proširuje postojeći data centar ili gradi novi, rukovodioci data centra minimiziraće kapitalne i operativne troškove insistiranjem na određenoj fizičkoj infrastrukturi sa sledećim atributima: standardizovane, unapred sastavljene i integrisane komponente, modularna infrastruktura koja se može proširiti kako se povećava opterećenje tokom vremena, efikasne komponente napajanja i hlađenja, hlađenje dizajnirano sa integrisanim ekonomičnim modom, preprogramirane kontrole…\nOvime možemo postići značajne dodatne uštede. Modularna priroda prefabrikovanih modula omogućava skaliranje i svođenje na stvarno opterećenje data centra. To znači da izbegavanje predimenzionisanja kapaciteta i skaliranje dizajna tokom vremena čini veliki deo ukupne uštede. Kada se gradi novi data centar, projektant ga planira za najgori slučaj konačnog opterećenja, jer su troškovi i operativni penali za nedovoljan kapacitet tokom života ovog data centra previše oštri. U stvarnosti, najveće opterećenje se retko dostiže. S druge strane, skaliranje infrastrukture data centra tokom vremena rezultira većim uštedama jer su kapitalni troškovi i troškovi održavanja odloženi sve dok nisu stvarno neophodni da podrže rad. Tako možemo ostvariti uštede na kapitalnim troškovima od oko dva odsto zbog cene kapitala.\nPoređenje PUE (koeficijent efektivnosti korišćenja snage) kod dizajna jednog standardno dizajniranog data centra u poređenju sa data centrom koji je skaliran tokom vremena, daje za pravo da dimenzionisanje data centra na pravu meru ima potencijal da smanji do 50 odsto račun za električnu energiju u realnim uslovima. Zato implementacija modularnih data centara donosi razumljive prednosti, uključujući brzinu puštanja u rad, predvidljivost, skalabilnost i poznate troškove životnog ciklusa.\nProces puštanja u rad – od projektovanja data centra, pripreme terena, nabavke opreme, instalacije – sasvim je drugačiji od izgradnje tradicionalnog data centra. Dizajniranje data centra stoga se može raditi na nivou sistema, što će skratiti ukupno vreme za tu aktivnost sa tipično 24 nedelje na 12 nedelja. Jedna od prednosti prefabrikovanih modularnih data centara jeste njihova sposobnost da se jednostavno transportuju.\nPrefabrikovani modularni data centri menjaju prirodu planiranja data centara i u velikoj meri smanjuju aktivnosti koje su neophodne da data centar dovedemo od koncepta do završetka. Razumevanje jedinstvenih aspekata u osmišljanju ovakvih data centara, će biti od ključnog značaja da izbegnemo odlaganja, nepotrebne troškove, štete i/ili neefikasan rad. Naoružani ovim informacijama, možemo biti sigurni da će naš data centar omogućiti nama i našim korisnicima očekivanu korist.\nTagovi: APC, data centar, Lego data centri, schneider\n← Windows – Kako zatvoriti prozor\nIstovremeni prikaz formule i rezultata u Excelu →


Foto: Srna | U ponedjeljak počinju pripremni radovi za gradnju HE "Buk Bijela"\nSrna 13.05.2021 18:24\nFOČA - Ministar energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić najavio je danas u Foči da će u ponedjeljak, 17. maja, početi pripremni radovi za izgradnju Hidroelektrane (HE) "Buk Bijela" na rijeci Drini, koju će zajedno finansirati elektroprivrede Srbije i Srpske u iznosu oko 220 miliona evra.\nU zajedničkom preduzeću Hidroenergetski sistem "Gornja Drina" preduzeće "Elektroprivreda Srbije" imaće udio od 51 odsto, a "Elektroprivreda Republike" Srpske 49 odsto.\n"Pored `Buk Bijele`, planiramo da u drugoj polovini ljeta počnemo izgradnju tri manje hidroelektrane na rijeci Bistrici, čija je planirana vrijednost 102 miliona evra. Naš cilj i želja je da u izgradnji ovih elektrana učestvuje što više domaćih kompanija i da bude što više zaposleno lokalnog stanovništva, a procjena je da je potrebno minimum 500 radnika tokom gradnje", rekao je Đokić.\n"Ovaj projekat će doprinijeti razvoju čitave države, ne samo jednog grada i jedne regije. Okreće nas ka budućnosti, koja podrazumijeva saradnju, dogovor, zajeničko učešće, a sa ciljem da nam narod živi bolje, bez obzira da li živi sa ove ili one strane Drine. Saradnja Srbije i BiH je od ključnog značaja za budućnost i kroz ovaj projekat se to na najbolji način potvrđuje", rekao je Đokić.\nNačelnik opštine Foča Milan Vukadinović istakao je da će opština Foča i njeno stanovništvo, Srpska i Srbija, imati višestruku korist od gradnje HE "Buk Bijela".\n"Raduje me da će se povećati instalisana snaga i kapacitet što će donijeti ekonomske benefite našoj opštini. Ono na čemu smo insistirali i što tražimo je da se u proces gradnje uključi što više domaće radne snage, a i nakon toga imamo obećanje da će veliki broj porodica dobiti zaposlenje", naveo je Vukadinović.\nOn je dodao da će sredstva koja se budu slivala u opštinski budžet od rada "Buka Bijele" ulagati u gradnju i održavanje lokalne putne i ostale infrastrukture, te da će sama gradnja inicirati i druga veća ulaganja u infarastrukturu, a sve to će se, kako je naveo, odraziti na privlačenje investitora.


Mobil Auto | Pažljivko u poseti Loznici\nPažljivko u poseti Loznici\nU saradnji sa Gradom Loznica i Savetom za bezbednost saobraćaja grada Loznica, u sportskoj hali “Lagator”, danas je održan edukativni čas pred oko 700 đaka prvaka. Tom prilikom maskota Agencije za bezbednost saobraćaja “Pažljivko” je svim đacima prvacima pričao šta je to što treba da znaju i kako moraju da se ponašaju dok se nalaze u saobraćaju i kako da bezbedno učestvuju u svakodnevnim situacijama u saobraćaju u kojima se mogu naći na putu od kuće do škole. Kao i svaki put, mamio je somehe i radoznale poglede prisutnih mališana.\nAgencija za bezbednost saobraćaja već četvrtu godinu sprovodi kampanju “Pažnja sad”, namenjenu većoj bezbednosti dece u saobraćaju. Cilj kampanje je promocija i značaj poštovanja saobraćajnih propisa i saobraćajne kulture.\nTokom svake školske godine Agencija organizuje i održava saobraćajno obrazovne časove u gradovima širom Srbije. Saobraćajno obrazovni čas traje oko 45 minuta i zamišljen he kao interaktivna predstava za decu u kojoj Pažljivko postavlja pitanja, komunicira sa njima i poziva ih da aktivno učestvuju.\nČas se završava prikazivanjem crtanog filma Pažljivko nakon kojeg predstavnici Agencije deci dele poklone. Svakako najomiljeniji i najkorisniji poklon je knjiga “Pažljivkova pravila u saobraćaju” u kojima je slikovito opisana važnost pravilnog ponašanja u saobraćaju u situacijama u kojima se deca svakodnevno mogu naći.\nOd ove godine Agencija će raditi na prenošenju iskustva lokalnim samoupravama kako bi se unapredio rad lokalnih Tela za bezbednost saobraćaja, čiji krajnji cilj treba da bude izgradnja stabilnih sistema bezbednosti saobraćaja na lokalnom nivou.\nNamera je osposobiti i unaprediti aktivnosti usmerene ka unapređenju bezbednosti sobraćaja, s ciljem dostizanja krajnjeg rezultata utvrđenog Nacionalnom strategijom koji je usvojilo Vladino telo za koordinaciju bezbednosti saobraćaja.\nključne reči: agencija za bezbednost saobracaja, loznica, pazljivko, paznja sad


ALARM: Zaposleni iznose podatke bez kontrole poslodavaca -\nHome Technolife Digitalizacija Poslovanja ALARM: Zaposleni iznose podatke bez kontrole poslodavaca\nVeritas Technologies, globalni lider u zaštiti podataka, dostupnosti i uvidima, danas je obelodanio rezultate novog istraživanja koje naglašavaju opasnosti pogrešnog korišćenja instant poruka (IM) i alata za poslovnu saradnju. 71 odsto kancelarijskih radnika na globalnom nivou – uključujući 68 odsto u SAD – priznalo je da deli osetljive i poslovno kritične kompanijske podatke koristeći ove alate, pokazalo je istraživanje.\nVeritasov “Izveštaj o skrivenim pretnjama poslovne saradnje”, nastao po anketiranju 12.500 kancelarijskih radnika u deset zemalja, pokazuje da zaposleni izlažu kompanije riziku tako što izvlače podatke bez kontrole poslodavaca. U SAD 58 odsto zaposlenih čuva sopstvene kopije poslovnih informacija koje se dele preko IM servisa, dok 51 odsto u potpunosti briše te informacije. Bilo koji navedeni način postupanja, mogao bi da izloži kompanije značajnim novčanim kaznama, ukoliko regulatori zatraže da vide “papirni trag”.\nOsetljivi podaci koje zaposleni dele na ovim kanalima u SAD uključuju informacije o klijentima (13 odsto), detalje o pitanjima ljudskih resursa (10 odsto), ugovore (10 odsto), poslovne planove (10 odsto), pa čak i rezultate testa COVID-19 (12 odsto). Manje od jedne trećine zaposlenih ukazalo je da nisu delili ništa što bi moglo da bude kompromitujuće. Istraživanje takođe otkriva da, iako zaposleni koriste alatke za saradnju za sklapanje poslova, obrađuju naloge i izdaju saglasnost da plate povišice, mnogi veruju da neće biti formalne evidencije o diskusijama ili sporazumima do kojih se došlo ovim putem. Naime, samo 56 odsto u SAD veruje da poslodavci čuvaju ove informacije.\nAjay Bhatia, generalni direktor za digitalnu saobraznost u kompaniji Veritas Technologies, rekao je: “Za milione nas, ceo naš način rada je resetovan od početka 2020. Kompanije žure da pojačaju svoju zaštitu podataka i strategije otkrivanja kako bi njima obuhvatile platforme na kojima se zapravo obavlja njihovo poslovanje.”\nIstraživanje pokazuje da je ovaj izazov pomešan sa količinom vremena koje zaposleni provode koristeći aplikacije za razmenu poruka i saradnju: vreme provedeno na alatima kao što su Zoom i Teams poraslo je za 13 odsto u SAD od početka pandemije. To znači da zaposleni troše, u proseku, dva i po sata svakog dana na ove aplikacije, a 27 odsto zaposlenih u SAD provodi više od polovine radne nedelje na ovim servisima.\nZnačajna količina poslovanja sada se rutinski obavlja na ovim kanalima i zaposleni uzimaju sporazume kao obavezujuće. Na primer, kao rezultat primanja informacija preko alatki za razmenu poruka i saradnju, skoro 24 odsto zaposlenih u SAD prihvatilo je i obradilo porudžbinu, 25 odsto je prihvatilo referencu za kandidata za posao, a 20 odsto je prihvatilo potpisanu verziju ugovora.\nOsetljivi podaci se dele na ovim alatima, iako je 39 odsto zaposlenih u SAD ukoreno od strane pretpostavljenih. Međutim, ta upozoravanja su možda bila uzaludna, s obzirom na to da 75 odsto svih američkih radnika kaže da će nastaviti da deli tu vrstu informacija u budućnosti.\nBhatia je rekao: “Sada je jasno da ograničavanje zaposlenih na ‘odobrene’ metode komunikacije i alatke za saradnju ne postiže cilj. Umesto toga, naša poruka je jednostavna: ne borite se protiv nje – popravite je.”\nInstant porukama se veruje skoro kao e-pošti\nNa pitanje koji metodi komunikacije pružaju najpouzdaniji dokaz da je sporazum obavezujući, čini se da odgovori nisu zasnovani na sposobnosti preduzeća da sačuvaju diskusiju kao dokaz:\nU SAD se elektronska pošta smatra pouzdanom afirmacijom sporazuma od strane 96 odsto ispitanika, a sledi elektronski potpis sa 95 odsto\nBhatia je rekao: “Poslovni podaci su sada svuda. Poslovi se sklapaju, obrađuju se narudžbine, a dele se osetljive informacije o osoblju, sve putem platformi za video konferencije i razmenu poruka. Sada je od kritičnog značaja za kompanije da uključe ovaj brzo rastući obim podataka u svoju politiku zaštite podataka i usaglašenosti. Ako to ne učine, implikacije bi mogle da budu ogromne.”\nIstraživanje je takođe otkrilo neke zanimljive obrasce koji se pojavljuju iz poređenja različitih zemalja:\n34% radnika na globalnom nivou bi prihvatilo narudžbinu preko aplikacije za razmenu instant poruka i počelo da je obrađuje. Međutim, regionalne razlike postoje – 49 odsto u Kini bi obradilo prodaju, ali bi samo 29 odsto radnika u SAD uradilo isto.\nDok 58 odsto zaposlenih u SAD čuva sopstvene kopije informacija koje se dele preko aplikacija za razmenu instant poruka, 75 odsto kancelarijskih radnika u Kini i 44 odsto radnika u Velikoj Britaniji to čini.\nSpremnost da koriste poslovne aplikacije u lične svrhe znatno je varirala među ispitanicima. 47 odsto zaposlenih u SAD koristilo je korporativne aplikacije za lične razgovore u poređenju sa 57 odsto zaposlenih u Kini i Južnoj Koreji, a samo 32 odsto u Velikoj Britaniji.\nNeki poslodavci jasnije sprovode svoju politiku od drugih. U proseku 30 odsto ispitanika širom sveta ukorio je poslodavac zbog korišćenja IM-a, ali se taj broj povećava na 39 odsto u SAD i pada na 21 odsto u Brazilu.\nStandardizujte skup alatki za saradnju i razmenu poruka u skladu s potrebama preduzeća – to će ograničiti raspršivanje.\nKreirajte smernice za deljenje informacija – to će pomoći u kontroli deljenja osetljivih informacija.\nObučite sve zaposlene o politikama i alatima koji se primenjuju – to će pomoći da se smanje slučajne povrede smernica.\nUključite skupove podataka iz alatki za saradnju i razmenu poruka u strategiju upravljanja podacima preduzeća koristeći eDiscovery i SaaS rešenja za pravljenje rezervnih kopija podataka – to će osnažiti korisnike da više iskoriste alatke, ne dovodeći poslovanje u opasnost.\nPrevious article,,Jedini izlaz“ film na specijalnoj akciji 1+1 gratis od 8. do 11. aprila