Transfera objavila početak izgradnje svog logističkog parka (TLP) - Transfera\nPrateći svoje strateške pravce razvoja i postavljene ciljeve, logistička kompanija Transfera objavila je početak izgradnje svog prvog logističkog centra (TLC 1), kao deo šireg projekta stvaranja Transfera logističkog parka (TLP). Izabrana lokacija nalazi se 30 km od Beograda i 20 km severno od Aerodroma Beograd, u naselju Novi Banovci, u neposrednoj blizini auto-puta E-75, na 4 km udaljenosti od budućeg intermodalnog terminala u Batajnici.\nPovršina prvog logističkog centra biće 30.000 m², od čega 3.000 m² kancelarijskog prostora u koje će biti preseljeno sedište kompanije, dok ostatak obuhvata skladišni prostor, kao i prateće prostorije za odmor i rekreaciju poput restorana, kafea i trim staze. Objekat će biti opremljen najsofisticiranijom tehnologijom za upravljanje skladišnim operacijama Warehouse management system-om (WMS), uz primenu najviših standarda FM globala, a kao jedan od prioriteta postavljeno je korišćenje obnovljivih izvora energije. Ukupna površina terminala od 50.000 m², na kojoj će se nalaziti TLC 1, biće u potpunosti kontrolisana primenom softverskih rešenja Yard management system (YMS) i Dock management system.\n“Veoma smo ponosni što ćemo realizacijom ovog projekta postati kompanija sa jednim od pojedinačno najvećih logističkih centara u Srbiji. Ovim potvrđujemo uspešno poslovanje kompanije u prethodnom periodu. Sa blizu 300 zaposlenih na putu smo ostvarenja projektovanog plana od preko 60 miliona evra prihoda u 2021. godini, čime postavljamo temelj za dalji rast, otvaranje novih radnih mesta i razvoj naših operacija kako u Srbiji tako i u regionu“, rekao je Vladimir Popović, izvršni direktor sektora finansija.


Organizacija društvenog aktivizma » JA u centru pažnje\nОзнаке: javne usluge, kampanja, Pozivi\nEvropski pokret u Srbiji i Centar za evropske politike organizovaće javnu manifestaciju u okviru kampanje “JA u centru pažnje” na kojoj će se prikupljati ocene i komentare građana i građanki o kvalitetu javnih usluga u Srbiji. Odgovori prikupljeni u subotu na Adi Ciganliji, biće korišćeni za izradu predloga koje nadležna ministarstva i institucije mogu da koriste u cilju poboljšanja javne uprave i javnih usluga.\nSlične manifestacije već su organizovane u više gradova i opština širom Srbije, u Beogradu, Sremskoj Mitrovici, Lazarevcu, Valjevu, Subotici, Kraljevu, Novom Pazaru, Nišu, Pirotu, Beloj Palanci, Kruševcu, Novom Sadu, Leskovcu i Zaječaru, a održano je i 25 različitih javnih skupova posvećenih kvalitetu javnih usluga prvenstveno u oblasti zdravstva. Više od 3000 građana i građanki Srbije se do sada uključilo u kampanju i dobilo priliku da svojim svedočenjima o javnim uslugama koje su tražili, utiču na poboljšanje njihovog kvaliteta u sklopu šire reforme javne uprave u Srbiji.\nGeneralno zapažanje iz do sada prikupljenih odgovora je da nedostaje transparentnost i blagovremeno informisanje korisnika usluga, odnosno građana. Građani ističu potrebu da budu redovno i tačno informisani, ali i da im bude omogućena dvosmerna komunikacija sa javnom upravom, što podrazumeva postojanje efikasnih mehanizama kontrole kvaliteta usluga.\nKampanja “JA u centru pažnje” je deo projekta „Partnerstvom do dobre JAvne uprave“ koji doprinosi poboljšanju kvaliteta javnih usluga finansiranih novcem građana i građanki Srbije. Projekat realizuju Evropski pokret u Srbiji i Centar za evropske politike, uz finansijsku podršku Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID).


DOKTORU MAKSIMOVIĆU PUNO POVERENjE: Vlada Republike Srpske imenovala direktora Bijeljinske bolnice | Novosti.RS\nMaksimović je diplomirao na Medicinskom fakultetu u Beogradu 1995. godine, a magistrirao 2001. godine.\nSpecijalistički ispit iz Opšte hirurgije položio je 2002. godine na Medicinskom fakultetu u Beogradu sa odličnim uspehom. Doktorske studije na smeru Vaskularna hirurgija sa angiologijom upisao je 2009. godine na Medicinskom fakultetu u Beogradu, a doktorsku disertaciju odbranio 2011. godine.\nU bolnici “Sveti Vračevi” počeo je da radi pr više od 23 godine. Bio je, u međuvremenu, skoro deceniju direktor ovdašnjeg Doma zdravlja, kada je ova ustanova postala najuspešnija u tom rangu, ne samo u RS i BiH, a olbavljao je dužnost zamenika direktora Fonda zdravstvenog osiguranja RS zaduže za međunardnu saradnju.\nU dva mandata bio je narodni poslanik u NS RS, gde je bio i predsednik Odbora za zdravstvo, rad i socijalnu poltiku. Kao profesor angažovan je na Medicinskom fakultetu Univerziteta Istočno Sarajevo. Redovni je član Srpske kraljevske akademije naučnika i umetnika u Beogradu.\nZlatko Maksimović direktor bolnica Opšta bolnica "Sveti vračevi"\nDoktorirao 2011. godine, dakle, uz cikluse od po 5 godina, mogao je dogurati do vanrednog profesora, a on redovni clan SKA? Doktor je pokazao upravljacke sposobnosti, ali nemojte ga "kititi" titulama kada im vrijema nije! Ako je direktor, necemo ga za patrijarha birati, zar ne?


Srbija po konkurentnosti skočila za sedam mesta › Made-in-Germany.rs\nPrema najnovijem izveštaju Svetskog ekonomskog foruma (WEF) za 2014/2015. godinu, na svetskoj listi koju čine 144 zemlje rangirane po konkurentnosti privrede, Srbija se nalazi na 94. mestu, što predstavlja napredak za sedam pozicija u odnosu na prošlogodišnju listu.\nOve godine indeks globalne konkurentnosti (IGK) Svetskog ekonomskog foruma, za Srbiju iznosi 3,90, i ukazuje na oporavak u odnosu na indeks 3,80 iz prethodne godine. Rast ovog indeksa doveo je do pomeranja rejtinga Srbije sa 101. na 94. mesto na listi WEF-a, koji konkurentnost zemalja meri na osnovu rezultata iz 12 privrednih oblasti, prenosi agencija „Tanjug“.\nNa listi je Srbija ipak u lošijoj poziciji u odnosu na većinu zemalja u okruženju, budući da se Crna Gora našla na 67. mestu, Hrvatska na 77. mestu, Bugarska na 54. mestu, Rumunija na 59. i Makedonija na 63. mestu. Kao najproblematičniji faktori koji koče poslovanje u Srbiji istaknuti su: neefikasna birokratija, slab pristup finansijskim sredstvima, korupcija…\nŠesti put za redom Švajcarska je i ove godine zadržala poziciju vodeće privrede po konkurentnosti u svetu, Singapur je ostao na drugoj poziciji, dok su SAD napredovale za dve pozicije i tako dospele na treće mesto liste, zahvaljujući poboljšanju institucionalnih okvira i dobrim inovacionim rezultatima. Na četvrtom mestu našla se Finska, a za njom su Nemačka, Japan, Hong Kong, Holandija, Velika Britanija i Švedska.\nPrema izveštaju WEF-a, zdravlje globalne ekonomije je u opasnosti, jer države imaju poteškoća u sprovodjenju strukturnih reformi, neophodnih za podsticanje privrednog rasta.


RTS :: Kineska vakcina dobila dozvolu za upotrebu u Srbiji\nKoronavirus u Srbiji Kineska vakcina dobila dozvolu za upotrebu u Srbiji\nponedeljak, 18. jan 2021, 19:57 -> 20:58\nAgencija za lekove i medicinska sredstva (ALIMS) izdala je uvoznu dozvolu, odnosno sertifikat analize, za prvih 100.000 doza kineske vakcine kompanije "Sinofarm", rekao je za "Tanjug" Pavle Zelić iz te agencije.\nPavle Zelić je naveo da su se stekli svi zakonom propisani uslovi da se vakcina "Sinofarma" primeni u Srbiji.\n"Agencija i njeni zaposleni su na visokostručan i temeljan način po svim standardima EU i SZO procenili neophodnu stručnu dokumentaciju i naučne dokaze kojima se potvrđuje kvalitet, efikasnost, a pre svega bezbednost kineske vakcine", naveo je Zelić.\nDodao je da je Srbija jedna od tri države na svetu, pored Velike Britanije i Argentine, koje imaju vakcine tri različita prizvođača – "Fajzerovu", "Sinofarmovu" i "sputnjik".\nZelić je objasnio da su i "Fajzerova" i ruska vakcina "sputnjik" prvo bile uvezene, a zatim čekale dozvolu Agencije za lekove i medicinska sredstva, kao što važi i sve lekove i medicinska sredsta koja se uvoze u Srbiju.\nKako kaže, to je uobičajena procedura, a da li će dozvolu dobiti ili ne, zavisi od ALIMS-a.\nAko određeno medicinsko sredstvo ili lek ne dobije dozvolu, može da se vrati u zemlju iz koje je stiglo, precizirao je Zelić.\nBolnice se pune, sve više obolelih sa teškom kliničkom slikom – stigao novi kontingent "Fajzerove" vakcine


Srbijanski plivač izbačen zbog natpisa na majici «Kosovo je Srbija»\nSrbijanski sportista, plivač Milorad Čavić izbačen je sa ostatka takmičenja na Evropskom šampionatu u plivanju u Holandiji, zbog toga što se na ceremoniji dodjele medalja pojavio u majici sa natpisom Kosovo je Srbija.\nOn je, inače, osvojio zlatnu medalju u disciplini 50 metara leptir stilom.\nDisciplinska komisija Evropske plivačke federacije procijenila je da njegova pojava na ceremoniji u majici sa pomenutim natpisom predstavlja jasnu političku akciju i da su time prekršena pravila Federacije.\nSrbijanska plivačka federacija, koja je kažnjena sa gotovo 11 hiljada dolara zbog incidenta, najavila je žalbu. Medjutim, žalbeni process vjerovatno neće biti završen prije naredne discipline u kojoj je Čavić trebao da se takmiči.\nČavić je, inače, rodjen ovdje u Americi, u Kaliforniji, a sada trenira na Floridi. On je izjavio da je, noseći majicu, želio samo da pošalje – kako je rekao - pozitivnu energiju ka zemlji koju zastupa na takmičenju.


Pad stope nezaposlenosti u Evropskoj uniji | Biznis.rs\nod jula do avgusta 224.000 manje zaposlenih\nPad stope nezaposlenosti u Evropskoj uniji\n2.10.2021 08:56 Autor: Redakcija Biznis.rs 2\nStopa nezaposlenosti u Evropskoj uniji u avgustu iznosila je 6,8 odsto, što je za 0,1 odsto manje nego mesec dana ranije. Prošlog avgusta nezaposlenih...\nStopa nezaposlenosti u Evropskoj uniji u avgustu iznosila je 6,8 odsto, što je za 0,1 odsto manje nego mesec dana ranije.\nProšlog avgusta nezaposlenih u EU je bilo 7,7 odsto, tačnije 14,4 miliona ljudi nije imalo posao, objavio je Eurostat, a preneo Danas.\nZa mesec dana, od jula do avgusta broj nezaposelnih pao je za 224.000, a 2,8 miliona mlađih od 25 godina nije radilo prošlog meseca.\nStopa nezaposlenosti mladih u avgustu je bila 16,2 odsto, a u poređenju sa avgustom prošle godine broj nezaposlenih među mladima smanjio se za više od pola miliona.\nŽena koje nisu u radnom odnosu prošlog meseca je, prema poslednjim podacima Eurostata, bilo 7,2 odsto, muškaraca 6,5 odsto.\nNezaposlenost se u Evropskoj uniji u poslednjih 13 godina kretala mahom između sedam i 11 odsto, početkom 2008. godine, ona je bila malo viša od sedam odsto, da bi prvih meseci 2013. dostigla maksimalnih u ovom periodu 11,5 odsto.\nItalija i Nemačka vodeći proizvođači u EU, Srbija najviše kafe uvozi iz Brazila\nGastarbajteri moraju da obrate pažnju prilikom plaćanja poreza\nNakon toga nezaposlenost u EU opada, početkom 2016. bila je na nekih 9,5 odsto, tri godine kasnije, u januaru 2019. pala je na sedam odsto.\nNajnižu stopu nezaposlenosti EU je imala neposredno pred početak pandemije, tada je procenat bio manji od 6,5 odsto, da bi tek poslednjih meseci posle skoka preko sedam odsto počela ponovo da se vraća ka donjoj granici.\nEVROPSKA UNIJA POSAO VESTI\nHRVATSKA MEĐU PET ZEMALJA SA NAJVEĆOM STOPOM NEZAPOSLENOSTI U maju bez posla u…\nEvropskoj uniji nedostaje 300 milijardi evra za 5G mrežu\nGasna infrastruktura kamen spoticanja u Evropskoj uniji\nBar nesto na bolje da krene!\nSamo , do kada ce to da traje…


NIS: Usvojen biznis plan za 2021. godinu - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » NIS: Usvojen biznis plan za 2021. godinu\n0Piše: M.D. 16. decembra 2020. 17.20 Izmenjeno: 17.23\nBiznis planom za 2021. godinu potvrđen je nastavak realizacije ključnih razvojnih projekata NIS-a i investicioni program u vrednosti od 20,8 milijardi dinara u narednoj godini. Najviše ulaganja biće realizovano u oblasti istraživanja i proizvodnje nafte i gasa, dalju modernizaciju prerađivačkih kapaciteta NIS-a i razvoj maloprodajne mreže u Srbiji i regionu.\nPored toga, NIS će i dalje realizovati proces digitalne transformacije u svim oblastima poslovanja, a jedan od prioriteta biće i unapređenje zaštite životne sredine, kao i povećanje bezbednosti na radu.\nOd konkretnih projekata, u 2021. godini planirano je puštanje u rad Termoelekrane-toplane Pančevo (snage do 200 MW), projekta koji NIS realizuje u saradnji sa kompanijom „Gasprom energoholding“.\nU novoj elektrani proizvodiće se toplotna i električna energija prvenstveno za potrebe Rafinerije nafte Pančevo, dok će deo proizvedene električne energije biti usmeren u energetski sistem Srbije.\nI u narednoj godini NIS će nastaviti da sprovodi program za povećanje operativne efikasnosti, kao jednu od mera za prevazilaženje nepovoljnih makroekonomskih trendova.\nTakođe, na sednici su razmatrani i različiti krizni scenariji u slučaju produženja negativnih tržišnih trendova.\nU razvoj NIS-a je od 2009. godine investirano više od 3 milijarde evra, od čega je preko 800 miliona evra uloženo u modernizaciju Rafinerije nafte u Pančevu.\nU sklopu druge faze modernizacije Rafinerije, u Pančevu je 18. novembra 2020. godine svečano pušteno u rad postrojenje za duboku preradu sa tehnologijom odloženog koksovanja. Početak rada ovog kompleksa donosi NIS-u, Republici Srbiji i građanima brojne poslovne i ekološke koristi.\nPre svega, reč je o povećanoj proizvodnji najkvalitetnijih goriva – dizela, benzina i tečnog naftnog gasa, uz početak domaće proizvodnje naftnog koksa.\nTakođe, rad novog postrojenja znači prestanak proizvodnje mazuta sa visokim sadržajem sumpora što doprinosi da Srbija ispuni svoje obaveze prema Energetskoj zajednici.\nbiznis plan, naftna industrija, NišBeograd\nAko se uveća rudna renta, to neće važiti za NIS


DANI VRANJA: Bez velikih koncerata, uz širok spektar kulturno - zabavnog programa - VOM\nNaslovnaRelax kutakDANI VRANJA: Bez velikih koncerata, uz širok spektar kulturno - zabavnog programa\nDANI VRANJA: Bez velikih koncerata, uz širok spektar kulturno – zabavnog programa\nsubota, 7. avgusta 2021 : 12:15\nPrema odluci organizacionog odbora ovogodišnji 17. po redu ,,Dani Vranja” biće održani od 21. do 24. avgusta. Ove godine koncept manifestacije je takav da se oslanja na domaće izvođače i umetnike, ali neće izostati ni brojne sportke i zabavne aktivnosti.\nPrvog dana u Gradskom parku biće otvoreni Etno i sajam knjiga, kao i Letnji atelje Narodnog univerziteta, koji će trajati sve vreme manifestacije. Za najmlađe sugrađane glumci vranjskog teatra odigraće predstavu „Tri praseta“, a biće tu i animatori i štular.\nIstog dana planiran je nastup folklornih ansambala, kojem će prethoditi defile pešačkom zonom i svečani prijem u sali Skupštine grada, dok će u večernjim satima nastupiti plesne škole u programu pod nazivom „Spoj tradicionalnog i modernog’’.\nIstog dana u popodnevnim satima na atletskoj stazi gradskog stadiona javni čas održaće Olivera Jevtić. Poslednjeg dana manifestacije, 24. avgusta, na više lokacija u gradu počev od 10 sati biće održan Reli prijateljstva, defile i izložba oldtajmera kako u Vranju tako i u Vranjskoj Banji, gde će nastupiti i hor MŠ „Stevan Mokranjac“. Istog dana u gradskom parku biće otvorena izložba fotografija starog Vranja, održana samsijada i predstavljeni tradicionalni ukusi juga, a za najmlađe biće priređene karaoke i dečji maskenbal, koji će predvoditi mališani vrtića Naše dete. Planirano je da manifestacija ,,Dani Vranja 2021.’’ bude završena performansom na vranjskom dijalektu pod nazivom ,,Odovde po tam’ – nema! I cel vek toj je!’’, koji će biti održan u dvorištu Muzej kuće Bore Stankovića, u organizaciji Kulturno – obrazovnog centra Vranje.\nPrethodni tekstU Preševu „pale maske“, nagli skok broja obolelih\nSledeći tekstAleksandar Vulin: U Pčinjskom okrugu više od 100 požara na otvorenom


Odluka o lokaciji pogona za pakovanje meda 26. oktobra! - juGmedia\nGADŽIN HAN – Ministar poljoprivrede i zaštite životne sredine Branislav Nedimović izjavio da će 26. oktobra biti doneta odluka u kojoj opštini će biti podignut pogon za pakovanje meda koji udruženo planiraju da izgrade pčelari.\nMinistar Nedimović je nakon razgovora sa proizvođačima meda u Gadžinom Hanu, koji se tim poslom bave profesionalno ali i iz hobija, kazao da je pčelarima odao priznanje jer su se međusobno „uvezali“ i pokušavaju da naprave pogon gde bi pakovali svoj med i odakle bi ga plasirali na domaće i inostrano tržište.\n„Ovo je jedinstven primer gde se ljudi koji se bave istom proizvodnjom sami povezuju i pokušavaju da naprave nešto što će im dati dodatu vrednost i što će im doneti mnogo više novca nego što su imali do sada“, kazao je ministar Nedimović.\nMinistar Nedimović je naglasio da će Ministarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine različitim merama podrške poput subvencija po košnici ili za nabavku opreme koja se primenjuje u pčelarstvu, pomoći da se ta proizvodna grana razvije, podsetivši da se trenutno vraća 40 odsto uloženih sredstava za nabavku opreme i da se daje 600 dinara podsticaja po košnici.\nOn je precizirao da se u najsiromašnijim opštinama Srbije pčelarima vraća 55 odsto uloženih sredstava za nabavku opreme. Nedimović je dodao i da su se 32 opštine javile, na poziv pčelara, lokalnim samoupravama da im dostave ponude za izgradnju pogona za pakovanje meda.\nPoplavljena cela zgrada jer ne žele da puste u stan radnike da poprave kvar\nSastanak najmoćnijih iz regiona oko očuvanja Caričinog grada\nLESKOVAC - Ideja je da na novom gradskom trgu, koji bi trebalo da počne da se gradi sledeće godine, bude ugrađena muzička fontana, kaže za Jugmediu…


Služba za kriminalističku analitiku pruža podršku radu organizacionim jedinicama kriminalističke policije, kako u operativnom i obaveštajnom radu, tako i u izradi strateških analiza i procena.\nPoslovi operativne analitike postoje još od 2001. godine i tada su se obavljali u okviru tadašnjeg UBPOK-a, a kasnije je formirano i samostalno Odeljenje za operativnu analitiku u okviru Uprave kriminalističke policije, da bi počev od 28.12.2013. godine preraslo u Službu za kriminalističku analitiku.\nU Službi se obrađuju, sistematizuju i objedinjuju operativno-obaveštajna saznanja i podaci, vrši se njihova analiza, sačinjavaju preseci i iznose sugestije u cilju planiranja operativnih mera i radnji, kao i izvođenja operativnih akcija. Vrši se analiza finansijskih transakcija i tokova novca, analiza vlasničkih struktura i veza između lica, firmi i grupa, analiza ostvarenih telefonskih komunikacija i korišćenih baznih stanica, analiza događaja i dr. Kriminalistički analitičari učestvuju u svakodnevnom radu operativnih timova i zajedno sa radnicima operativnih odeljenja rade na predmetima i obradama koje se odnose na suzbijanje organizovanog kriminala, korupcije, terorizma i ekstremizma i aktivno učestvuju u realizacijama operativnih obrada.\nSlužba za kriminalističku analitiku obavlja i poslove evidencija, koordinacije rada i razmene podataka, koji su jako bitni u smislu objedinjavanja i analize operativnog materijala nastalog radom kriminalističke policije u 27 područnih policijskih uprava i koordinacije postupanja organizacionih jedinica nadležnih za borbu protiv kriminala, tako da ne dolazi do preklapanja u radu po predmetima operativnog rada i operativnim obradama.


Venecuela, najnovije vesti - Naslovi.net\nDva venecuelanska lovca Suhoj Su-30 upali su utorak u vazdušni prostor suedne Gvajan kružili iznad baze odbrambenih snaga Gvajane, pre nego što su se vratili u Venecuelu. Dva dana kasnije snimak o ovom upadu osvanuo je na društvenim mrežama. Snimak… »\nPredsednik Venecuele Nikolas Maduro izjavio je danas da je iz Kine stiglo 500.000 doza vakcina Sinofarm, kao i zaštitna oprema za medicinsko osoblje. Maduro je zahvalio predsedniku Kine Si Đinpingu na poklonjenim vakcinama, na saradnji i solidarnosti sa… »\nVlada Crne Gore Zdravka Krivokapića nije napravila diskontinuitet sa prethodnom Duška Markovića, makar kada je u pitanju odnos prema zvaničnoj Moskvi i drugim prijateljskim zemljama. Od 4. decembra prošle godine ona je uvela (produžila) sankcije za… »\nBajdenova administracija ne žuri da ukine sankcije Venecueli\nAmerički predsednik Džo Bajden i njegova administracija neće žuriti sa ukidanjem nametnutih sankcija Venecueli ali će razmisliti o njihovom ublažavanju ukoliko dođe do promene u političkom narativu Nikolasa Madura, prenosi Rojters. Prema… »\nPodgorica -- Vlada Crne Gore nije napravila diskontinuitet sa prethodnom kada je u pitanju odnos prema zvaničnoj Moskvi i drugim prijateljskim zemljama. Od 4. decembra prošle godine ona je uvela, odnosno produžila sankcije za pet država, sledeći… »\nProblemi za Zapad su slabost i razjedinjenost opozicije u Venecueli, koja nema jasan plan kako da povrati kontrolu. Šefica delegacije EU u Karakasu Isabel Briljante Pedrosa proglašena je za personu non grata posle proširivanja evropskih sankcija na… »\nMaduro nikad jači: Sankcije mu ne mogu ništa\nEU je proglasila nepoželjnom osobom šeficu Delegacije Venecuele u Briselu, dan nakon što je ta južnoamerička država proterala ambasadorku Unije Isabel Brilante Pedrosu. Brilante Pedrosa je dobila rok od 72 sata da napusti Venecuelu pošto ju je… »\nEU je večeras proglasila nepoželjnom osobom šeficu Delegacije Venecuele u Briselu, dan nakon što je ta južnoamerička država proterala ambasadorku Unije Isabel Brilante Pedrosu. Brilante Pedrosa je dobila rok od 72 sata da napusti Venecuelu pošto… »\nSputnik pre 37 minutajoš 37 povezanih\nB92 pre 6 minutajoš 26 povezanih\nDnevnik pre 31 minutajoš 66 povezanih\nZemljotres od 6,9 stepeni Rihtera na Novom Zelandu\nSlobodna Evropa pre 2 satajoš 26 povezanih


SAD: Wall Street čeka\nI u Senatu američkog kongresa prije neki dan usvojen je zakon čijom će primjenom doći do najveće reforme finansijskog sistema od tridesetih godina prošlog stoljeća. Nešto ranije zakon o reformi tog sistema usvojen je i u Zastupničkom domu, doduše sa određenim razlikama. Usaglašavanje tih razlika, kako se predviđa, proteći će bez poteškoća, tako će se reformski paket mjera uskoro naći na stolu predsjednika Baracka Obame čijim će potpisom stupiti na snagu. To je još jedna značajna politička pobjeda gospodina Obame, a kako će se nove mjere reguliranja američkog finansijskog tržišta odraziti i na domaću i na svjetsku ekonomiju ostaje da se vidi.\nZa sada, bojazan, pa čak i strah, da bi evropske finasijske dubioze mogle imati mnogo širi nepovoljan uticaj na svjetsku ekonomiju traju i dalje.\nArt Cashin, direktor finasijske službe kompanije UBS ističe da mnogi investitori sa zebnjom prate ono što se dešava u Grčkoj i Evropskoj uniji:\n“Svako se pita da li bi Grčka mogla, na nacionalnom nivou, biti Bearn Stearns, naš propali finansijski gigant. Ako se to desi, to bi moglo izazvati novi domino-efekat.”\nUnatoč hiljadu milijardi dolara teškom planu spašavanja više finansijski zaglibljenih država, članica Evropske unije, pad vrijednosti eura doveo je do pada vrijednosti akcija i dionica na vodećim svjetskim berzama na najniži ovogodišnji nivo. U Sjedinjenim Državama indeks mjeren Dow Jones industrijskim prosjekom, do prije mjesec dana podobro iznad 11 hiljada, u petak je na kratko pao čak ispod 10 hiljada.\nAlec Young, analitičar Standard and Poor's-a, takođe značajnog američkog berzanskog pokazatelja vrijednosti, smatra da su to ipak normalne reakcije finansijskog tržišta:\n“Mada za sada zaista ne predviđamo novi haos... jer sada smo u fazi korekcija... mi posve sigurno moramo upozoriti investitore na mogućnost da bi moglo biti, vjerojatno u blažoj verziji, nevolja kroz koje smo prošli 2008. godine.”\nTe godine potonule su neke od najvećih američkih finasijskih kompanija, a spašavanje koje je uslijedilo finansirano je velikim finansijskih paketom na račun američkih poreskih obveznika.\nPredsjednik Barack Obama, za koga je reforma finansijskog sistema bila jedan od najvažnijih prioriteta, ističe da će, prema mjerama reformskog paketa usvojenog u Senatu prošlog četvrtka uveče, finansijske kompanije biti odgovorne za poslovne poteze koje povlače:\n“Više neće biti otkupa dubioza i dugova novcem poreskih obveznika. Ako bi velike finansijske institucije došle u situaciju da propadnu, mi ćemo imati poluge kojima ćemo preduprijediti veće ekonomske štete.”\nUz znatno šire ovlasti Centralne banke na kontroliranju poslovanja banaka i finansijskih spekulacija, reformski paket sadrži i mjere kojima će se preduprijediti stvaranje finansijskih institucija toliko velikih da bi njihova propast bila dozvoljiva. I korisnici finansijskih usluga novim se mjerama uveliko štite od kreditora-grabežljivaca.\nGospodin Cashin kaže da Wall Street, američka finansijska žila-kucavica, ostaje oprezan:\n“Te mjere mogu zaplašiti, uznemiriti neke od finansijskih intitucija i shodno tome otežati kreditiranja, nova ulaganja, te time i usporiti puni oporavak američke ekonomije.”\nMnogi mali investitori, prosječni Amerikanci, poput Stevena, kažu da je finansijska nesigurnost isuviše velika da bi se kockali:\n“Ne ulažem zbog krize kroz koju prolazi euro... Mislim da ni naše tržište nekretnina nije još uvijek sređeno... Dolar jača, ali to je upravo sada nepovoljno po nas... Dakle, za sada ja čuvam gotovinu, ne ulažem, ne kupujem za sada dionice i akcije...”\nUnatoč mnogim nepovoljnim elementima i neizvjesnostima na finansijskom tržištu, vrijenosti na tri ključna američka berzanska indeksa u petak su, do kraja zatvaranja berze, nešto ipak porasle.


RS neće testirati sve osobe koje imaju simptome korone, ali smatrat će se pozitivnim: Testiranje samo za one za koje ljekari procijene da je neophodno\nOsoba koja osjeti bilo koji respiratorni simptom – temperaturu, kašalj, bolove u mišićima, kostima treba odmah da se javi svom porodičnom ljekaru i da ostane kod kuće…\nKao društvo moramo da budemo odgovorni jedni prema drugim, a najveći čin odgovornosti, humanosti i solidarnosti jeste upravo nošenje zaštitne maske.\nDirektor Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske Branislav Zeljković izjavio je Srni da će, prema novom uputstvu o testiranju na kovid 19, biti testirane samo one osobe za koje porodični ljekar ili ljekari iz Higijensko-epidemiološke službe /HES/ procijene da je to nephodno.\n– Apeli koje upućujemo svakodnevno već mjesecima, nažalost, kod pojedinaca nisu dali rezultati. Svjesni smo da postoji određeni otpor kod nekih ljudi u pogledu poštivanja preporučenih mjera kao što je nošenje zaštitne maske i fizička distanca, ali vidimo da kada se desi oboljenje u njihovoj porodici tek onda reaguju i preduzimaju mjere zaštite. Nažalost, tada je već kasno – konstatovao je Zeljković.


Dugo putovanje u Jevropu 2.0\nPostavio Yucom - 19/02/2021 Mediji\nGrađane Srbije u 2021. godini očekuje izmena Ustava u delu koji se odnosi na pravosuđe.\nZanimljivo je da smo istu ovu rečenicu mogli napisati i 2017, i 2018. i 2019, pa i 2020. godine, do momenta kada je sve podređeno borbi protiv pandemije virusa COVID-19, ali i izborima održanim upravo u ovim vanrednim okolnostima. Izmene Ustava koje se odnose na sudsku vlast tražilo je samo pravosuđe, a predložene su kao merilo u procesu pristupanja EU koje je neophodno ispuniti kako bi se postigla nezavisnost pravosuđa, budući da trenutna rešenja dozvoljavaju veliki politički uticaj na sudsku granu vlasti.\nPredstojeće izmene Ustava, kojima se menja način funkcionisanja grane vlasti, u ovom slučaju sudske, građani će potvrđivati na referendumu. Postupak izmene Ustava propisan je članom 203 Ustava Republike Srbije koji glasi “Narodna skupština je dužna da akt o promeni Ustava stavi na republički referendum radi potvrđivanja, ako se promena Ustava odnosi na (…) uređenje vlasti, (…) i postupak za promenu Ustava”. Dodatno, u članu 147 Poslovnika Narodne skupštine navodi se da Skupština u opisanom slučaju treba da donese odluku o raspisivanju referenduma radi potvrđivanja tog akta. Akcionim planom za Poglavlje 23 predviđeno je da se ovaj proces okonča zaključno sa 2021. godinom.\nKad se govori o napretku Srbije u oblasti vladavine prava, uvek se prvo ističe kašnjenje u vezi sa predviđenim reformama pravosuđa, koje treba da budu sadržane u amandmanima na Ustav, kao i setu pravosudnih zakona koje treba prilagoditi novim ustavnim rešenjima. Mi se trenutno nalazimo u situaciji da je Vlada u decembru 2020. godine usvojila Predlog za promenu Ustava Republike Srbije u delu koji se odnosi na pravosuđe i uputila ga Narodnoj skupštini, koja još nije razmatrala ovo pitanje. Radne grupe koje rade na setu pravosudnih zakona formirane su još 2019. godine, najverovatnije oslanjajući se na tekst amandmana koje je izradilo Ministarstvo pravde, van propisane procedure važećim Ustavom.\nŠto se tiče samog predloga za izmene Ustava, novi predlog Vlade ne razlikuje se od predloga upućenog od prethodne Vlade krajem 2018. Naime, predlažu se izmene istih članova Ustava, odnosno onih koji uređuju podelu vlasti, na sudove i javna tužilaštva, nadležnost Narodne skupštine, način odlučivanja u Narodnoj skupštini i izbor i imenovanje sudija Ustavnog suda.\nNišta od navedenog ne bi bio problem, kad bismo bili uvereni da će nadležni skupštinski odbor, Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo, zapravo u potpunosti ispoštovati proceduru. Odbor, naime, treba da organizuje javna slušanja o predlogu akta o promeni Ustava i predlogu ustavnog zakona za sprovođenje promene, pa tek potom usaglasi predlog i uputi ga Venecijanskoj komisiji. Ali mi zapravo već sada znamo, na osnovu revidiranog Akcionog plana za Poglavlje 23, da se teži zaobilaženju slanja teksta Venecijanskoj komisiji, jer postoji otvorena namera da se tekst “ugleda” na pomenute amandmane Ministarstva pravde.\nZa tekst amandmana i domaći i međunarodni eksperti smatraju da nisu u skladu sa evropskim standardima. Jedinstven je stav po ovom pitanju bio i pravosudnih saveta, i Vrhovnog kasacionog suda, i profesora prava, kao i strukovnih udruženja i organizacija civilnog društva. “Problem” je to što je taj tekst odobrio Sekreterijat Venecijanske komisije, uprkos tome što nije ispravljena većina zamerki na koje su eksperti ovog tela ukazali u junu 2018. godine.\nDa li je zaista tekst amandmana koje je izradilo Ministarstvo pravde u skladu sa evropskim standardima i obavezama Srbije u procesu pristupanja Evropskoj uniji? Tela Saveta Evrope koje praktično postavljaju standard, Konsultativno veće evropskih sudija i Konsultativno veće evropskih tužilaca nešto ranije, istakla su da su amandmani koje je predložilo Ministarstvo pravde i dalje daleko od usklađenosti sa standardima.\nTreba dodati da su daleko i od ispunjenja minimuma zahteva postavljenih prelaznim merilima Evropske unije. Upravo je to razlog skepse domaće javnosti, u pogledu razloga zašto je “zeleno svetlo” dao Sekreterijat Venecijanske komisije koji je administrativno telo, a da ujedno nisu otklonjeni problemi na koje se ukazivalo. O predlogu se članovi Venecijanske komisije nisu izjašnjavali glasanjem.\nKrajem prošle godine grupa organizacija civilnog društva uputila je pismo relevantnim akterima Evropske unije, upozoravajući na probleme u vezi sa predstojećim izmenama Ustava, kako u proceduralnom, tako i u sadržinskom smislu, ukoliko bi se zaista pošlo od postojećeg teksta. Kako su upozorili, amandmanima u ovom obliku se omogućava još veća politička kontrola pravosuđa.\nU odgovoru na pismo, šefica Odeljenja za Srbiju, Generalnog direktorata za politiku susedstva i pregovore o proširenju Evropske komisije, Ketrin Vent, kako su preneli domaći mediji, naglasila je da se nacrt iz oktobra 2018. godine može koristiti kao osnova, budući da je Venecijanska komisija odobravanjem potvrdila da je u skladu sa evropskim standardima. Ovim je ponovila ono što se našlo i u poslednjem Izveštaju Evropske komisije za Srbiju. Takođe je pozvala na organizovanje javnog slušanja od strane nadležnog odbora Skupštine koje bi trebalo da uključi širok spektar aktera i razmotri sva mišljenja zainteresovanih strana, uključujući različita tela Saveta Evrope, prilikom izrade teksta.\nŠta tačno nije u redu sa tekstom Ministarstva pravde i kako to on nije u skladu sa evropskim standardima?\nZa početak, autor teksta je pogrešan, budući da je tekst izradilo Ministartstva pravde, koje nije ovlašćeno za izradu amandmana na Ustav koji se tiču jedne od grana vlasti. Ali čak iako zanemarimo ovo kršenje Ustavom propisane procedure, nekoliko rešenja sadržanih u tekstu ostaje u neskladu sa evropskim standardima, pomenutim mišljenjima tela Saveta Evrope, uključujući i samu Venecijansku komisiju, kao i sa merilima koje je Evropska unija postavila u cilju obezbeđivanja nezavisnosti pravosuđa.\nPrvi problem tiče se samog izbora članova pravosudnih saveta. Tekst amandmana isključuje Narodnu skupštinu iz procesa izbora sudija i tužilaca i premešta ovu nadležnost direktno u pravosudne savete. Međutim, izbor članova ovih saveta, koji treba da obezbede nezavisnost celokupnog pravosuđa, biraju sudije i tužioce i donose odluke od značaja za njihov rad i funkcionisanje rešenjima iz amandmana potpuno je pod kontrolom vladajuće većine u Narodnoj skupštini.\nVećini u Narodnoj skupštini omogućava se da bira polovinu članova Visokog saveta sudstva i većinu članova Državnog veća tužilaca, što omogućava preglasavanje sudija i tužilaca kojima njihove kolege daju legitimitet birajući ih na pozicije u savetima. Dakle, izabrani tužioci više neće činiti ni 50% Državnog veća tužilaca, što je minimum postavljen prelaznim merilom Evropske unije, dok će sudije činiti tačno polovinu članova Visokog saveta sudstva.\nDalje, saveti se dovode u poziciju da donesu odluku po svaku cenu iako ne postoji saglasnost, kako bi izbegli prestanak mandata članova, jer će Narodna skupština moći da ih raspusti ukoliko oduku ne donesu u roku od 60 dana. Pored navedenog problema sa stalnosti članova saveta, Konsultativno veće sudija bilo je izričito i u tome da su osnovi za razrešenje sudija koji se navode u amandmanima su u suprotnosti sa načelom stalnosti sudijske funkcije. Osnove za razrešenje neophodno je navesti u Ustavu, a sam postupak za utvrđivanje ispunjenosti tih uslova mora biti dalje uređen zakonom.\nJavno tužilaštvo ostaje isključivo samostalno, ne i nezavisno, sa strogom hijerarhijom, uprkos evropskim tendencijama da se tužilaštvima omogući nezavisno krivično gonjenje. Kako je Konsultativno veće tužilaca istaklo, trebalo bi da postoji garancija nezavisnosti u odnosu na izvršnu i zakonodavnu vlast, jer samostalnost sama po sebi nije dovolјna da se obezbedi funkcionalna nezavisnost tužilaca, bez čekanja odluke sa vrha.\nOvo su samo neka od problematičnih rešenja sadržanih u takozvanom odobrenom tekstu, a koja adekvatno nisu izmenjena ili prilagođena preporukama eksperata Venecijanske komisije. Među njima je zadržano i rešenje koje ne omogućava finansijska nezavisnost saveta, a predložen novi položaj Pravosudne akademije, koja bi postala jedina polazna tačka u pravosudnom sistemu, bez garantovanja nezavisnosti ove institucije.\nRazlozi za odstupanja od dosadašnjeg stava Evropske komisije, koja je takođe bila kritična prema navedenim amandmanima, verovatno se pronalaze u političkim kompromisima u koje javnost nema uvid.\nNeupitno je da rešenja koja u meri u kojoj smo opisali nisu u saglasnosti sa standardima, ali i postavljenim merilima u pregovorima, ne bi trebalo da budu polazna osnova za tekst Ustava koji treba da odgovori na potrebe pravosuđa, ali i građana Srbije u težnji za većom nezavisnošću ove grane vlasti. Zato istrajavamo u zahtevu da je neophodno pripremiti potpuno novi tekst koji će odgovoriti na realno stanje u pravosuđu i uzeti u obzir postojeće analize potreba. U suprotnom, država samo formalno ispunjava zahteve koji su nam postavljeni u procesu pristupanja EU, a čak ni pravosudnim setom zakona neće biti moguće ispraviti neka od ponuđenih rešenja, što će onemogućiti funkcionisanje i delovanje sudske grane vlasti bez političkog pritiska.


Najbolji britanski teniser, Endi Marej, rešio je da pre vremena okonča ovu sezonu.\nOn je najavio da će u naredne dve sedmice nastupiti na turnirima u Šenženu i Pekingu, ali će tada završiti sa ovogodišnjim nastupima, što znači da preskače oktobarske masterse u Šangaju i Parizu.\nKAD SE FEDERER POKLONI ĐOKOVIĆU Zbog ovog Novakovog poteza Rodžer je skočio i oduševljeno aplaudirao! /VIDEO/\nMarej je u Fejsbuk obraćanju svojim navijačima rekao da želi da se posveti treninzima, kako bi u punoj formi dočekao Australijan open. A taj januarski grend slem biće i veliki cilj Novaka Đokovića, kako zbog prethodnih uspeha koje je imao u Melburnu, tako i zbog činjenice da je nedavno osvojio Vimbldon i US Open.\nSa druge strane, 31-godišnji teniser iz Škotske, koji je operisao kuk u januaru ove godine, igrao je samo devet mečeva u 2018. Sa Vimbldona se povukao, a u Njujorku je poražen u drugom kolu.\n"Treba mi dug period treninga i povratka u formu kako bih se spremio napravi način za početak naredne sezone. Želim da se iznova nadmećem na najvećim turnirima. Poslednjih nekoliko meseci jesu bili pozitivni, osećam da sam napravio važne pomake posle operacije. Sa još jednim periodom rezervisanim isključivo za trening, još više ću napedovati", istakao je Endi Marej, trenutno 308. na ATP listi.


Press Online :: Vaterpolo :: Vaterpolisti Partizana namučili Eger, Mađari overili plasman na fajnal siks\nVaterpolisti Partizana namučili Eger, Mađari overili plasman na fajnal siks\nU pretposlednjem, devetom kolu Lige šampiona, crno-beli su poraženi od mađarskog tima u gostima, iako su pružili vrlo dobru partiju – 8:4.\nU pretposlednjem, devetom kolu Lige šampiona, vaterpolisti Partizan poraženi su od Egera u gostima, iako su pružili vrlo dobru partiju. Više od polovine mečacrno-beli su bili ravnoravan rival vicešampionu Mađarske, koji je otpor srpskog prvaka slomio tek u drugom poluvremenu i slavio 8:4 (0:1, 2:2, 4:1, 2:0).\nEger je drugi put poveo na sredini treće četvrtine 4:3, Partizan je preko Jankovića brzo izjednačio, ali domaći su do poslednjeg odmora poveli 6:4 i sajoš dva gola u četvrtom kvartalu slavili pobedu, kojom su obezbedili plasman na fajnal siks. Crno-beli ostaju na petom mestu grupe B sa četiri boda.\n(0:1, 2:2, 4:1, 2:0)\nEGER: Mitrović, Andjal, Deker, Čučković 2, Hošnjanski 1, Lorinc 1, Ćuk, Kovač 1, Erdelji 1, Vapenski 2, Bedo, Harai, Čisar.\nPARTIZAN: Dobožanov, Lukić, F. Janković, Repanović, Lazić 2, Toholj, Drašović 1, Radanović, Jakšić, Radojević, Stojanović, M. Janković 1, Brakočević.


"To jeste takozvana ekspanzivna konsolidacija, pošto postoji stalna teza o tome da svaka konsolidacija mora da bude restriktivna. Mora, ako ne znate šta radite, mora, ako preterate sa restriktivnim merama i ne znate da ih ukombinujete sa merama koje podržavaju rast", izjavio je Vujović na prvom Business Lunch u organizaciji AFA ženske mreže.\nKako dodaje, Srbija je 2017. godinu završila sa suficitom od 1,0 odsto BDP-a, a ovu godinu planira deficit od 0,6 odsto BDP-a na nivou centralne države i od 0,7 odsto na nivou opšte države.\n"Deficit je četiri puta manji od Mastrihta, a sve zemlje u Evropi imaju problema da ispoštuju Mastriht", ukazao je Vujović. Reforme i restriktivna politika su, kako je ukazao bile neophodne, jer je situacija u našem budžetu 2014. godine bila katastrofalna. "Ljudi sprovode reforme da bi sebe pripremili da rade ono što je normalno u budućnosti", poručio je Vujović.\nOn je dodao da je reforma i tranformacija Poreske uprave u toku i da će ta služba imati 35 kancelarija u zemlji, koje će, kako je rekao, postati vodeće kancelarije za poreske inspektore.\n"Oni će pokrivati u krugu od 30 do 40 kilometara svoje poreske obveznike. To će omogućiti da se velika koncentracija inspektora na slučajan način raspodeljuje pri odlasku na teren", izjavio je Vujović.\nMinistar navodi da Poreska uprava ne bi trebalo da prvenstveno bude fokusirana na kažnjavanje, već da, kada primeti nepravilnosti, prvo uputi upozorenje, pa u roku od 15 dana, "ako ne otklonite manjkavosti, da kažnjava".\n"Morate da imate proces učenja. Kod nas to ne postoji", poručio je Vujović.\nPrema njegovim rečima, uslediće i reforma Ministarstva finansija, koja će biti teška.\n"Imamo i generalizovani problem upravljanja i jako malo kompanija u privatnom sektoru koje poštuju savremene principe transparentnog upravljanja", izjavio je Vujović.


Marija Kiri na čelu liste 100 najuticajnijih žena - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Marija Kiri na čelu liste 100 najuticajnijih žena\nMarija Kiri na čelu liste 100 najuticajnijih žena\nMarija Kiri, prva naučnica koja je dobila dve Nobelove nagrade, našla se na vrhu liste 100 najuticajnijih žena koju je sačinio BBC History magazine.\n0Piše: M. M. S. 18. avgusta 2018. 08.30\nListu „100 žena koje su promenile svet“ pravilo je 10 stručnjaka, a u odlučivanju je pomogla i njihova čitalačka publika kroz popunjavanje upitnika.\nPredsednica Britanskog društva za istoriju Patricija Fara rekla je za Gardijan da bi se Marija Kiri mogla pohvaliti „izvanrednim nizom dostignuća“. Bila je profesorka na Sorboni, prva žena koja je dobila Nobelovu nagradu za fiziku i prva osoba, „ne žena“, kojoj je osam godina kasnije pripala i druga Nobelova nagrada, ovog puta za hemiju. „Okolnosti su uvek bile protiv nje. NJena porodica je u Poljskoj bila pod ruskim režimom, dok su je u Francuskoj smatrali strankinjom. Naravno, gde god se nalazila, bila je diskriminisana kao žena“, rekla je Fara.\nNa drugom mestu je Roza Parks, crnkinja koja je odbila da svoje mesto u autobusu ustupi belcu, i koja je imala veliki uticaj u borbi za građanska prava i prava crnaca, a iza nje je sifražetkinja Pankherst, osnivačica Ženske socijalne i političke unije.\nNa ovoj listi su naučnice više zastupljene od umetnica. Jedina spisateljica u prvih dvadeset je DŽejn Ostin, a prva umetnica je Frida Kalo na 35. mestu.\nIako uredništvo veruje da se mnogi neće složiti sa tako sastavljenom listom, ona ipak otkriva izuzetne i talentovane žene koje su bile od velikog uticaja u svoje vreme.\nmarija kiri, najuticajnije zene svetaLondon


U petak počinje "Kup Vojske Srbije - Karađorđevo 2018"\nNaslovna Društvo Manifestacije U petak počinje „Kup Vojske Srbije – Karađorđevo 2018“\nKARAĐORĐEVO: Manifestacija „Kup Vojske Srbije – Karađorđevo 2018“ biće održana od 28. do 30. septembra u vojnoj ergeli nadomak Bačke Palanke, tokom koje će svi ljubitelji konjičkog sporta biti u prilici da uživaju u izložbi pastuva, četiri galopske, pet kasačkih trka i bogatom kulturnom programu.\nPoslednja manifestacija ovog tipa održana je pre 12 godina. U susret predsojećem takmičenju, juče je u Ergeli održan žreb kojim su odlučene startne pozicije u svakoj trci, saopštilo je Ministarstvo odbrane.\nPrvi dan Manifestacije, petak 28. septembar, rezervisan je za kulturno-umetnički program u centru Bačke Palanke i predstavljanje Ergele „Karađorđevo“ i njenog istorijata.\nTokom drugog dana, u subotu 29. septembra, posetioce očekuju otvaranje revijalnog takmičenja u vožnji zaprega i izložba rasnih pastuva lipicanerske i arapske rase i proglašenje „najlepšeg“ među njima.\nTrkački dan, nedelja 30. septembar, obeležiće pet kasačkih i četiri galopske trke u kojima će učestvovati svi zainteresovani uzgajivači konja engleske punokrvne i arapske rase.\nCentralni događaj, odnosno glavna trka, je galopska trka za Kup Vojske Srbije 2018 – trka „Srpska konjička divizija“ na 2.000 metara. Obnavljanje konjičke tradicije u „Karađorđevu“ okupiće oko 40 galopera i 50 kasača.\nKako je istakao direktor Vojne ustanove „Morović“ major Miroslav Blagojević, šest grla Ergele „Karađorđevo“ – dva engleska punokrvna i četiri arabera, učestvovaće na ovogodišnjem Kupu Vojske Srbije.\nOn je, takođe, izrazio zahvalnost Ministartvu odbrane, opštini Bačka Palanka, kao i svima koji su doprineli da ta manifestacije ponovo zaživi.\nOvogodišnja manifestacija u Karađorđevu jedinstvena je prilika i za obilazak vojne ergele, kojoj je povodom konjičkih trka vraćen stari sjaj.\nVojnograđevinska ustanova „Beograd“ renovirala je objekte za smeštaj konja, pomoćne objekte i upravnu zgradu s potkivačnicom i kovačnicom. Izgrađena je nova tribina na hipodromu s pratećim objektima i opremom, a rekonstruisane su i kasačka i galopska staza.\nS posebnom pažnjom uređen je i Muzej, koji od 1983. svedoči o vek i po dugoj tradiciji Ergele u Karađorđevu. Osim brojnih pehara koje su konji osvajali na različitim takmičenjima, Muzej čuva i matične knjige grla s početka prošlog veka, kao i najstariju Knjigu utisaka na Balkanu iz 1924. godine.\nPrethodni tekstVlasnici pekare zaposlenima daju 100.000 dinara ako dobiju bebu, a iza humane odluke krije se dirljiva priča\nSledeći tekstUtvrđena cena boravka dece u PU „Mladost“


Počelo je: U Novom Pazaru zabranjene svadbe, krštenja, žurke... | Slobodna reč\nPočelo je: U Novom Pazaru zabranjene svadbe, krštenja, žurke…\nNOVI PAZAR – Gradski štab za vanredne situacije grada Novog Pazara doneo je na danas održanoj sednici naredbu kojom se zabranjuje organizovanje porodičnih veselja, svadbi, banketa, babina, krštenja, žurki i dr. u hotelima, motelima, restoranima, kafićima, prenosi portal Nova.rs.\nOdluka stupa na snagu u ponedeljak, 13. septembra i trajaće sve do poboljšanja epidemiološke situacije na teritoriji grada Novog Pazara. Portal podseća da je epidemiološka situacija u ovom gradu veoma nepovoljna, kao i da je za samo tri dana od posledica zaražavanja koronavirusom preminulo 14 stanovnika Novog Pazara.\nNa dnevnom nivou se u kovid ambulantu Opšte bolnce Novi Pazar javi više od 380 pacijenata, a na bolničkom lečenju je od 170 obolelih.\nSituacija je, sa druge strane, uticala na građane ovog grada da se vakcinišu, te je za samo dva sata po vakcinu došlo oko 100 ljudi.\nPrethodni članakSkoro 6.000 novozaraženih, preminule 23 osobe\nSledeći članakGrad: Mozaik rekonstruisan po Zakonu o javnim nabavkama


Promet robe na produktnoj berzi od 9. do 18. oktobra 2020. godine | SisteM tržišnih informacija poljoprivrede Srbije 2004 - 2021.\nPromet robe na produktnoj berzi od 9. do 18. oktobra 2020. godine\nRast cena, praćen povećanjem obima trgovanja, nastavljen je treću nedelju za redom na novosadskoj robnoj berzi. Kukuruz je bio vodeća kultura, kako cenovno tako i količinski. Ukupan promet za ovu nedelju je iznosio 6.152 tone robe, čija je finansijska vrednost iznosila 135.426.500,00 dinara. U odnosu na prethodni upoređujući period količinski obim prometa je veći za 72,95%, dok je finansijska vrednost prometovane robe viša za 81,92%.\nPovećana izvozna tražnja konstantno pomera cenu kukuruza u pozitivnom smeru. Kukuruz je ove nedelje uzeo apsolutni primat u trgovanju sa ukupnom količinom od 5.450 tona. Berzanski ugovori su zaključivani u cenovnom rasponu od 17,30 do 17,70 din/kg bez PDV-a, dok su ugovori sa klauzulom „fco-luka“ zaključivani u cenovnom opsegu od 17,70 do 18,50 din/kg bez PDV-a. Ponderisana nedeljna cena je iznosila 17,48 din/kg bez PDV-a (19,22 din/kg sa PDV-om), što predstavlja rast od 4,35% u odnosu na prethodni upoređujući podatak.


Prve provere za vikend\n06/02/2019 06/02/2019 Elvira Spajić OFK Bečej 1918, fudbal\nPripreme fudbalera OFK Bečej 1918 ometaju teške vremenske prilike koje ne idu na ruku Dušanu Bajiću šefu stručnog štaba u sprovođenju zacrtanih planova. Ipak svi u klubu vredno rade i posvećeni su glavnom cilju a to je opstanak u Prvoj ligi Srbije. Prva utakmica koje je planirana za prošli vikend protiv Cementa iz Beočina je odložena zbog vremenskih neprilika, a da bi se obezbedili što bolji uslovi za pripremu ekipe rukovodstvo kluba je odlučilo da naši fudbaleri od četvrtka 30. januara do 3. februara budu na mini pripremam u Sportskom centru u Staroj Pazovi. Tamo će naša ekipa igrati mečeve protiv Radničkog iz Zrenjanina i Hajduka iz Kule, što će i biti prvi testovi koji će poslužiti tome da šef struke naše ekipe „opipa puls“ svih igrača koji su mu trenutno na raspolaganju.\nDejan Stanojev, sportski direktor OFK Bečej ističe da pripreme za sada protiču odlično, osim činjenice da su zbog gripa i prehlade neki igrači slabije tranirali, ali bi u narednim danima trebali da se svi igrači stave na raspolaganje treneru Bajiću.\nMladen Kovačević ostaje u Kini\nPočetak priprema je ostavio nedoumicu u igračkom kadru kada je u pitanju prvi napadač ekipe Mladen Kovačević, koji je bio na probi u Kini gde je tražio inostrani angažman. Ta priča je završena i sada je jasno da će doskorašnji prvi napadač bečejske ekipe svoju karijeru nastaviti u najmnogoljudnijoj zemlji sveta u ekipi Nantong Žijun iz Nantonga.\n–S jedne strane smo srećni što je to uradio a sa druge strane izgubili smo možda najboljeg igrača ali nadam se da ćemo to nadoknaditi sa pojačanjem koje ćemo dovesti i koja smo već doveli. Uspeli smo da angažujemo pet igrača i tražimo još jednog napadača umesto Kovačevića. Prezadovoljni smo što će njegov odlazak biti ostalim igračima dodatni motiv da rade dobro i da će on tamo dobro igrati i otvoriti vrata drugim igračima. Od njegovog transfera će i klub imati koristi tako da mogu da kažem da smo zadovoljni urađenim poslom, kazao je Stanojev.\nNašu ekipu je u dosadašnjem toku prelaznog roka pojačao „povratnik“ Aleksandar Mirkov, koji je došao na pozajmicu iz novosadske Vojvodine, Novopazarac Mehmed Avdić, koji je između ostalih klubova tokom karijere igrao i u trećoj španskoj ligi, Milovan Petrić, koji je prošao sve mlađe kategorije Vojvodine iz Novog Sada, igrao u Makedoniji i Vršcu i na kraju Filip Bajić i Miloš Živković koji su nastupali u Superligi za ekipu OFK Bačke iz Bačke Palanke. Poslednja dvojica su sigurno najzvučnija pojačanja, ali i od ostalih „novajlija“ se očekuju da zauzmu svoje mesto u ekipi i svojim nesumnjivim kvalitetom doprinesu borbi za opstanak.\n–Mislim da smo jači nego prošle godine i da ćemo uz dobru pripremu i odmah uz dobar start protiv Inđije uspeti da stignemo čak i to osmo mesto. Biće teško, realno je da ćemo biti u „Plej-autu“ i da ćemo se boriti za opstanak ali daćemo sve od sebe i dokle god postoji imalo teorijske šanse za plasman u tih osam mi ćemo se boriti za to. Svi smo optimisti i verujem se da ćemo ostati u ovom rangu takmičenja, jasan je sportskih direktor našeg kluba.\nTeren sa veštačkom travom uskoro u Bečeju\nOsim priprema prve ekipe u žiži interesovanja ljudi iz rukovodstva našeg kluba jeste i velika novost kada je u pitanju infrastruktura za rad OFK Bečej 1918 i samog Gradskog stadiona u Bečeju. Fudbalski savez Mađarske je poklonio našem klubu teren sa veštačkom travom na radost svih ljudi u klubu.\n–Dobili smo teren sa veštačkom travom od Fudbalskog saveza Mađarske uz veliku pomoć ljudi iz kluba TSC iz Bačke Topole, naših rivala na terenu ali i naših velikih sportskih prijatelja na čemu smo im veoma zahvalni. Što se tiče realizacije ovog poklona treba da se odradi „papirološki“ deo u smislu potrebnih dozvola, projekata i drugih stvari koje to prate. Našli smo i lokaciju za taj teren pa će on biti sagrađe iza zapadne tribine našeg Gradskog stadiona pa ćemo imati na raspolaganju glavni teren, pomoćni teren i teren sa veštačkom travom. Nadam se da će svi papirološki poslovi biti rešeni što pre kako bi već za narednu sezonu mogli da koristimo taj novi teren. On će nam značiti mnogo i za prvu ekipu ali i za rad sa mlađim kategorijama, a njegovim instaliranjem se otvara mogućnost da nam druge ekipe dolaze na pripreme, kazao je Dejan Stanojev.\nDodeljene opštinske stipendije za 82 studenta u 2019. godini →


Dodik najavio učešće na sastanku članova Predsjedništva BiH s Erdoganom\nMilorad Dodik želi da Recepa Tayyipa Erdogana upozna sa stavovima iz bh. entiteta Republika Srpska\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik najavio je da će u petak učestvovati u sastanku članova Predsjedništva BiH s predsjednikom Republike Turske Recepom Tayyipom Erdoganom, javlja Anadolu Agency (AA).\nDodik je to potvrdio na današnjoj konferenciji za novinare navodeći da će sastanku prisustvovati kako bi predsjednika Republike Turske upoznao sa stavovima iz bosanskohercegovačkog entiteta Republika Srpska i ukazao na usložnjenost situacije u BiH zbog nametanja odluka stranaca. Istakao je da ne želi da ostavi priliku preostaloj dvojici članova Predsjedništva BiH, Željku Komšiću i Šefiku Džaferoviću, da prezentuju turskom predsjedniku ono što oni žele.\nIstakao je da za učešće na sastanku ima podršku predstavnika parlamentarnih stranaka iz Republike Srpske.\nDodik je naglasio da će u Predsjedništvu BiH nastaviti djelovati u skladu sa zaključcima Narodne skupštine RS, odnosno da će prisustvovati redovnim sjednicama Predsjedništva BiH i glasati protiv tačaka dnevnog reda kako bi mogao podići vitalni nacionalni interes na odluke koje se donesu bez njegove saglasnosti.\nNarodna skupština RS-a usvojila je zaključke koje su usaglasile stranke sa sjedištem u RS-u prema kojima predstavnici RS-a neće učestvovati u donošenju odluka u Parlamentarnoj skupštini BiH, Savjetu ministara i Predsjedništvu BiH.\nU pitanju je reakcija na odluku bivšeg visokog predstavnika međunarodne zajednice u BiH Valentina Inzka da, koristeći svoje ovlasti, donese dopunu Krivičnog zakona BiH, kojom je uveo zabranu negiranja genocida, zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina utvrđenih pravomoćnim presudama nadležnih međunarodnih i domaćeg suda.


’’Mogu da kažem da sam u Srbiji od premijerke i predsednika čuo da postoji jaka posvećenost ka uspešnosti dijaloga. U Prištini je formirana nova vlada i stekli smo utisak da postoji razumevanje potrebe da se ide napred’’, rekao je Fabrici odgovarajući na pitanje na čemu EU i izaslanik Miroslav Lajčak grade optizmizam da će dijalog biti nastavljen, ako se uzme u obzir nestabilna politička situacija u Prištini.\nFabirici je kazao da je Lajčak veoma aktivan u razgovorima sa Beogradom i Prištinom i da ima nameru da ih poseti, ali da do sada to nije bilo moguće zbog aktuelne situacije.\n’’Moramo da omogućimo da pregovarači urade svoj posao. Tačno je da treba imati optimizma da će se neke stvari zaista i dogoditi’’, rekao je Fabrici novinarima posle sastanka sa premijerkom Anom Brnabić i ambasadorima država čclanica EU u Srbiji.\nNaglasio je da EU ostaje pri stavu da ne nameće rešenje kosovskog problema, već da je na Beogradu i Prištini da postignu dogovor koji bi, kako kaže, bio održiv i u skladu sa "njihovim unutrašnjim zakonodavstvima" i evropskim i međunarodnim pravom.\n07.07.2020 Ljubav u vreme korone nije zabranjena, ali svadbe jesu (300)\n07.07.2020 Još 53 pacijenta pozitivna na koronavirus (281)\n07.07.2020 Stradao američki vojnik na Kosovu (244)\n07.07.2020 Na Kosovu 195 novoobolelih (234)\n07.07.2020 PCR testiranje u Gračanici prijavljeno zdravstvenom inspektoratu (179)\nJul 2020 11 (93)


Ocena isplativosti novih investicija – Peterhof Consulting\nOcena isplativosti novih investicija\nOcena isplativosti investicije se obavlja sprovođenjem finansijske i kvalitativne evaluacije.\nCilj finansijske evaluacije jeste obračun perioda povraćaja investicije, IRR i NPV parametara.\nKvalitativna evaluacija Vam omogućava da kroz kratak upitnik ocenite ispunjenost osnovnih kvalitativnih kriterijuma. Ukoliko je Vaš odgovor na dato pitanje potvrdan, potrebno je uneti “da”. Kada odgovorite na sva pitanja, dobićete ocenu ispunjenosti kvalitativnih kriterijuma.\nPeterhof Consulting poseduje bogato iskustvo na temu procene vrednosti kompanija i investicionih projekata. Procene vrednosti projekata radimo na bazi jasno definisane knjige pretpostavki, kao i savremenih alata za evaluaciju, kao što su Monte Carlo simulacija, analiza realnih opcija, drvo odlučivanja i optimizacione metode. Naravno, primenjujemo i tradicionalne alate evaluacije projekata kao što su statičke i dinamičke metode.\nFinansijska evaluacija investicije\nGodine 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10\nCash Flow (Godišnji)\nCash Flow (Kumulativno)\nNPV predstavlja razliku između sadašnje vrednosti novčanih priliva i sadašnje vrednosti novčanih odliva.\nDiskontna stopa* (%) NPV\n*Diskontna stopa je stopa po kojoj novčane tokove u budućnosti svodimo na njihovu sadašnju vrednost.\nIRR je diskontna stopa koja izjednačava sadašnju vrednost novčanih priliva sa sadašnjom vrednošću novčanih odliva.\nPeriod povraćaja predstavlja vreme potrebno da se neto novčanim tokom nadoknade ulaganja.\nNa osnovu poslednjih godišnjih finansijskih izveštaja vaše kompanije (Bilansa stanja i Bilansa uspeha) unesite vrednosti pozicija, navedenih u tabeli koja sledi. Prva kolona AOP pomaže Vam da na osnovu AOP broja pronađete konkretnu bilansnu poziciju u finansijskim izveštajima.\nDa li vaša kompanija poseduje tehničke i kadrovske mogućnosti za sprovođenje investicije? Ne Da\nDa li Vaša kompanija poseduje dovoljno finansijskih sredstava za sprovođenje investicije? Ne Da\nDa li postoji dovoljan tržišni potencijal za osnovni proizvod/uslugu projekta? Ne Da\n“Da li vaša investicija doprinosi povećanju prihoda kompanije? (Kroz povećanje kvaliteta proizvoda i posledično cene, povećanje prodate količine i sl.)” Ne Da\n“Da li vaša investicija doprinosi smanjenju troškova kompanije? (Kroz smanjenje varijabilnih troškova, fiksnih troškova i sl.)” Ne Da\nVaš projekat ispunjava osnovne kvalitativne kriterijume?


RTS :: Brnabićeva na Privrednom forumu u Berlinu, Nemačka ključni ekonomski partner\nEkonomija Brnabićeva na Privrednom forumu u Berlinu, Nemačka ključni ekonomski partner\nponedeljak, 11. nov 2019, 12:17 -> 19:35\nPredsednica Vlade Ana Brnabić predstavila je privredne potencijale i uslove za ulaganja u Srbiju na ekonomskom samitu u Berlinu. Skupu posvećenom pre svega digitalizaciji, prisustvovali su predstavnici najuticajnijih svetskih i evropskih kompanija, ne samo iz IT sektora, već i automobilske industrije i bankarstva.\nPremijerka je na panelu pod nazivom "Svet u previranju - Zajedno smo jači", kojim je otvoren Privredni forumu u Berlinu, a koji organizuje Zidojče Cajtung, izrazila uverenje da će Nemačka još dugo ostati ekonomski lider u Evropi, navodeći da je ona naš ključni ekonomski partner i da nemačke kompanije u Srbiji zapošljavaju više od 60.000 radnika, kao i da su mnogi glavni investitori u Srbiji upravo iz Nemačke.\nBrnabićeva je kazala da se Srbija i ostale zemlje Balkana suočavaju sa brojnim lokalnim i globalnim izazovima, pri čemu je kao lokalne izazove navela regionalnu povezanost, stabilnost, i pecepciju regiona koja je, kako je ocenila, dugo bila problematična.\n''Drugi veliki izazov za nas je odliv mozgova i Srbija mora da se bori da ne izgubi ključne potencijale za njen razvo'', rekla je Brnabićeva koja je i prošle godine učestvovala na Privrenom forumu u Berlinu.\n''Sada idemo korak dalje i digitalizujemo taj sistem'', kazala je Brnabićeva.\n"Cilj Srbije da ima ekonomiju zasnovanu na znanju i inovacijama"\nGovoreći o digitalizaciji Brnabićeva je istakla da je to jedina šansa da Srbiju uhvati korak za razvijenim zemljama.\nNaglasila je da je cilj Srbije da ima ekonomiju zasnovanu na znanju i inovacijama i dodala da je država uložila milione evra u razvoj nauke, startapova, haj-tek tehnologija, kao da je osnovan Fond za nauku.\nBrnabićeva je ocenila da vlada ima ključnu ulogu u određenju smernica za razvoj i transformaciju ekonomije i dodala je da je potrebno što više podstaći samozapošljavanje, razvoj preduzetništva i ostavranje malih kompanija.\n"Nikada bolje vreme za investiranje"\nSvet se menja i važno je ići u susret tim promenama i tako jačati svoju ekonomiju. To je poruka organizatora Samita, jednog od najuticajnijih medija u Evropi.\n"Nikada nije bilo bolje vreme za investiranje nego sada, ali je puno nepoznanica. Mi kritikujemo mnogo, ali smo i optimisti. Pod sloganom 'Zajedno smo jači' želimo da spojimo ekonomiju i politiku i to na mestu gde je pre 30 godina pao Berlinski zid. To je događaj koji nam daje puno razloga da budemo optimisti", kaže Volfgang Krač iz Zidojče Cajtunga.\nMišel Sen iz kompanije ''Simens'' istakao je da ekonomija zahteva stabilnost i da ta kompanija, koja ima dve fabrike u Srbiji, želi da pomogne Srbiji u transformaciji njene ekonomije.\n''Postoje nove, ekološki prihvatljivije tehnologije, poput vodonične. Kompanije, političari, regulator ii društvo moramo da ih dovedemo do 'industrijske zrelosti'. Jeru svetu raste potražnja za energijom'', naveo je Sen.\n(ponedeljak, 11. nov 2019, 20:11) - anonymous [neregistrovani]


General Kredok: Kosovo i dalje izvor nestabilnolsti na Balkanu\nNa pretresu pred senatskim Odborom za oružane snage, svedočili su Vrhovni komandant snaga NATO-a za Evropu, general Benc Kredok i komandant Združenih snaga Sjedinjenih Država, general Džejms Metis. Mada je glavna tema pretresa bilo stanje misije NATO-a u Avganistanu, u obimnom izveštaju koji je general Kredok podneo pomenutom odboru, govori se i o misiji KFOR-a i vojnoj saradnji Sjedinjenih Država i NATO-a sa zemljama Zapadnog Balkana.\nGeneral Kredok, koji je 1998. bio zadužen za pripremu početnih operacija američkih snaga u kampanji NATO-a na Kosovu i Srbiji, smatra da je Kosovo i dalje izvor nestabilnosti na širem području Balkana. Međutim, general Kredok je istakao da su Sjedinjene Države predane konsolidovanju nezavisnosti Kosova i da će biti nastavljeni takvi diplomatski i politički napori, dok Kosovo bude sprovodilo preporuke Ahtisarijevog plana. Po generalovim rečima, američka strana je dugoročno predana pružanju ne samo bezbednosti nego i konkretne pomoći u prestrojavanju bezbednosnog sektora na Kosovu.\nOn je dodao da će Komanda združenih američkih snaga i NATO, nastaviti programe za evroatlantsku integraciju Zapadnog Balkana. Pomenuo je planirani prijem Hrvatske, Albanije i Makedonije u NATO, intenziviran razgovor sa Crnom Gorom i Bosnom i Hercegovinom, kao i nastojanja u cilju približavanja Srbije saradnji sa NATO-om. Svi ćemo raditi energično na ubrzanju reforme bezbednosnog sektora na području Balkana i pristupiti ozbiljnim pitanjima kao što je obuka i oprema snaga koje bi mogle da učestvuju u operacijama za stabilizaciju Iraka i Avganistana, navodi se dalje u izveštaju generala Kredoka. Radi uspostavljanja čvrste vojne saradnje, biće organizovani skupovi u okviru programa Partnerstvo za mir, zajednički manevri, kao i razmena visokih vojnih delegacija, izvestio je general Kredok.


Poverioci traže prinudnu naplatu od Grada | Autonomija\nPoverioci ATP Vojvodina odlučili su na sednici Nadzornog odbora da započnu prinudno izvršenje sudske presude po kojoj je Grad Novi Sad dužan da ovom preduzeću uplati 1,33 milijardi dinara.\nPredstavnik poverilaca u Nadzornom odboru Lazar Munižaba izjavio je da to znači da će ATP Vojvodina preko nadležnog suda započeti izvršenje prinudne naplate potraživanja iz budžeta Grada.\nOn je podsetio da je Grad do 22. februara mogao dobrovoljno da plati dug poveriocima, ali se to nije dogodilo jer je Skupština grada donela odluku da Grad pokrene reviziju sudskog postupka pred Vrhovnim kasacionim sudom.\n“Pošto Grad nije iskoristio tu priliku, sada sledi prinudna naplata sudskom procedurom. Ceo slučaj vodiće naši advokati i sada nam narednih dana sledi skidanje para sa računa grada”, rekao je Munižaba.\nPrema njegovim rečima, Nadzorni odbor sinoć je doneo i odluku da ATP Vojvodina podnese i novu tužbu protiv Grada za naknadu štete koja je nastala od poslednje presude Privrednog suda pre 15 meseci.\n“Pokrećemo novu tužbu protiv grada za naknadu štete za poslednjih 15 meseci, jer je veštačenjem utvrđeno da je mesečna šteta što saobraćaj na novoj autobuskoj stanici ne funkcioniše 23 miliona dinara”, rekao je Munižaba agenciji Beta.\nATP Vojvodina ima oko 720 stečajnih poverilaca. Oko 500 poverilaca su bivši radnici, a preostalih 220 čine preduzeća, među kojima su i banke kod kojih se ATP Vojvodina svojevremeno kreditno zadužila.\nPrivredni apelacioni sud doneo je pre dve nedelje odluku da je Grad Novi Sad dužan da sa 1,33 milijardi dinara obešteti ATP Vojvodina u sporu oko izgradnje nove autobuske stanice.\nSud je ocenio da Grad nije ispoštovao tadašnji Generelni urbanistički plan, kojim je predviđeno da sadašnja Međumesna autobuska stanica treba da postane prigradska, a da se nova izgradi na placu ATP Vojvodina.


CINS: Odgovor na reakciju Nenada Mihajlovića i Nikole Petrovića - Dijalog.net\nNaslovna Politika CINS: Odgovor na reakciju Nenada Mihajlovića i Nikole Petrovića\nCINS: Odgovor na reakciju Nenada Mihajlovića i Nikole Petrovića\nBeograd, 7. mart 2019. – Na sajtu Centra za istraživačko novinarstvo Srbije (CINS) 5. marta 2019. godine objavljen je tekst „Nova elektrana i još više novca za Vučićevog kuma i partnere”.\nU toj priči analizirani su podaci koje je objavila Elektroprivreda Srbije (EPS) o novcu koji je država izdvojila u 2018. godini za otkup električne energije dobijene radom malih hidroelektrana (MHE).\nU tekstu je objašnjeno na koji način je 24,9 miliona evra dodeljeno 100 firmi. Najviše novca dobili su EPS i firme povezane sa Nikolom Petrovićem, kumom Aleksandra Vučića, a deo novca je pripao i trima aktivnim elektranama na području Bosilegrada za koje je Ministarstvo zaštite životne sredine navelo da su nezakonito dobile građevinske dozvole, o čemu je CINS već pisao.\nZbog velikog broja firmi nije bilo moguće analizirati svako pojedinačno davanje, ali za sve analizirane MHE CINS je objasnio ko su vlasnici i koliko su dobili novca.\nNa dan objave na tekst su reagovali Nikola Petrović i Nenad Mihajlović, demantujući pojedine navode.\nReakciju Petrovića i Mihajlovića, kao i odgovor redakcije možete pročitati na sajtu CINS-a.\nPrethodno Milivojević: Medijska pismenost je krucijalni odgovor na manipulaciju lažnim vestima\nSledeće Han: EU potcenila uticaj Kine na Balkanu\nTop Tags Evropska komisija mediji lokalna samouprava mladi Vlada Republike Srbije OCD vladavina prava Srbija i Evropska unija konkurs evropske integracije Pravosuđe Evropska unija Politika Civilno društvo Društvo


РАЧУН ЗА НАЈСКУПЉУ СРПСКУ РЕЧ?\nRAČUN ZA NAJSKUPLJU SRPSKU REČ?\nJedna stvar povezuje umirovljenog episkopa Atanasija Jevtića, ikonu nekada prve, nacionalne Srbije, i Rastislava Dinića, mlađanog barjaktara do pre petnaestak godina druge, antinacionalističke Srbije. Obojica „znaju“ da će Aleksandar Vučić priznati Kosovo.\nU otvorenom pismu patrijarhu Irineju Jevtić piše o predsednikovoj „užurbanosti da što pre potpuno izruči Kosmet zločincu Tačiju i zlikovcu Haradinaju“. Na portalu Peščanik, na kome se istakao tekstom u kome je ovdašnje (ultra)desničare krstio „zveri srpske“, Dinić piše o „dijalogu o Kosovu“ i kaže da će njegov „ishod bez sumnje biti, ako ne formalno, onda svakako suštinsko priznanje nezavisnosti bivše srpske pokrajine“.\nI u građanskoj Srbiji redovno dehumanizovani epsikop i vodeći ozverivač „kontaminiranih“ Srba iznesli su stav koji je široko prihvaćen u dva krila dve Srbije koja nisu stala iza Vučića. Pri tome, i jedni i drugi su svesni, mada tome daju različit predznak, da tu i nije reč o Kosovu – već o „Evropi“.\nBes antivučićevskih nacionalista nije teško razumeti, ali ne shvatam briselske bukače. Ako se stvarno sprema „suštinsko priznanje“, koje odavno priželjkuju, onda se pitam koja količina odvojenosti od ne samo srpske realnosti već i od svetske istorije i politike je potrebna da jedan intelektualac ne bude u stanju da razume koja i kakva cena tu mora da bude plaćena. Reč je o verovatno najtežoj i najređoj odluci koju će jedan lider ikada razmatrati.\nNE POSTOJI NIŠTA TEŽE\nU savremenom svetu samo jedna stvar nema alternativu – država-nacija – zapadni izum koji je danas najbogatije zemlje na svetu učinio i održao bogatim, a zatim kolonizovao celu planetu zajedno sa svojim nestašnim čedom nacionalizmom. Iako olako diskvalifikovana kao imaginarna, zamišljena i izmišljena, nacija je postala i ostala i važna identitetska kotva i izvor solidarnosti, koja je preko potrebna svima onima koji se, zahvaljujući sreći, tati lopovu ili talentu nisu otuđili od svog okruženja, i jedan od dva ključna indikatora naših stvarnih životnih šansi. Nacionalizam je toliko moćna ideologija da levica danas postoji kao relevantna politička snaga – dakle van akademskih kula od slonovače, građanskih salona, prodavnica organske hrane i adolescentskih jebarnika – samo u onim delovima sveta gde ga nije odbacila.\nDržava-nacija je ostala važna – i na uglavnom jednonacionalnom i jednojezičkom Zapadu i na njegovoj (i dalje) manje homogenoj zapadnobalkanskoj periferiji – u istoj onoj meri u kojoj naše lažne kosmopolite, slučajni Srbi, misle da je nebitna i prevaziđena. Zato nigde na svetu ne postoji opasnija i bolnija odluka od toga da jedna zemlja koja nije okupirana sama prihvati nekozmetičku promenu svojih granica. Ona je neverovatno teška i kada se svašta nudi zauzvrat, a kamoli u situaciji kada je „nagrada“ na jednoj jako dalekoj i sve suvljoj grani.\nNe postoji čin koji zahteva više hrabrosti i nosi više rizika po jednog političara od odluke da prihvati secesiju, koliko god ona nekome delovala kao „realnost“ ili „gotova stvar“. Takav čin zahteva sve moguće jastuke i amortizere koje je moguće pribaviti. On ne dopušta postojanje slobodnih medija i demokratije. Svaki dijalog tu može biti samo „dijalog“. Takva odluka, s jedne strane, može biti doneta samo od strane odlučnog vođe, i, s druge, svim raspoloživim sredstvima mora biti stvarana slika da je on nije doneo sam.\nBiti za nezavisnost Kosova i istovremeno zahtevati pravi dijalog i slobodne medije je, blago rečeno, budalasto – što EU odlično razume. Pa zar neko stvarno veruje da bilo kakav kompromis o Kosovu može biti napravljen, a da se po glavi onoga ko je ovde skupio hrabrost da ide tim putem dan kasnije po glavi poseru jedan Rastislav Dinić, Teofil Pančić ili Saša Janković? Ako je, kako tvrde i besni i radosni, odluka već doneta, onda su mediji u Srbiji i dalje previše slobodni i imamo višak demokratije. Ako je reč o iluziji, onda je ovo protraćeno istorijsko vreme.\nAli za to ne mogu biti krivi (obični) građani Srbije. Prste glasača koji su 2012. godine promenili vlast u Srbiju vodile su vizije Angele Merkel, vidovite Vesne Pešić, koja je prva prepoznala ćiriličnog De Gola, i advokat Srđa Popović, tvorac zavodljivog mita o manjem zlu. Zato ne bih rekao da je „kod nas… lako opseniti narod galamom, pričama“, kako u jednom od ovih dana najčitanijih tekstova na sajtu televizije N1, glavne medijske batine nestrpljivog Zapada, autorasistički tvrdi Vladimir Marjanović, novinar lažnog NINa.\nAko već moramo da govorimo o opsenarima i opsenama, onda se bojim da Vučićeva ovde i dalje opstaje zahvljujući mnogo većim i nemoralnijim cinicima, koji nisu skloni galami i praznim pričama. Uostalom, ono što se od Srbije zahteva – da bi možda jednog dana postala „ispravno“ evropska i malo bogatija – ne može bez opsene i vrhunskog opsenara. Odluka koja se očekuje, i koju Dinić i Jevtić najavljuju, ne može biti doneta ni demokratski ni uz istinski dijalog.\n„EVROPA“ NAJSKUPLJA SRPSKA REČ\nZato je mnogo lakše razumeti sve one iz nekada druge Srbije koji su stali iza Vučića i u njemu prepoznaju najbolju ili jedinu alternativu Đinđiću, koliko god da misle da je po sebi loša, od onih koji to nisu i koji bi nemoguće – i postkosovske pare i demokratsko jare. Ovi arogantni sanjari odbijaju da vide da im je Vučić preuzeo ideologiju i da platforma sve isto samo malo slobodnije i „kulturnije“ ne dobacuje ni do srpskih glasača, a kamoli Brisela, koji zna da za njega ovde nema boljeg. Uostalom, jedan od ključnih razloga zašto Zapad, koji nije voleo Đinđića, toliko voli Vučića je to što poletni naprednjak nema iluzija o Kosovu kao demokratskom pitanju.\nGlasilo onih koji se i dalje zaluđuju da je moguće demokratski i dijalogom „drešiti kosovski čvor“ postao je, uz oduvek letargično Vreme, nedeljnik koji se više pravi onako usput, iz hobija i po inerciji, nego iz strasti ili vere, i ukradeni NIN – slobodan od Vučića, ali okovan jednoumljem i ideološkim slepilom i bolno nesposoban da se bavi novinarstvom kakvom deklarativno stremi. Čak i ako ignorišemo hroničnu zagubljenost u postistorijskoj magli, nema tu ni ideja ni novinarskog talenta ni borbenosti za jedan nedeljnik a kamoli dva.\nZombi NIN je ove nedelje na naslovnoj strani pod bednim izgovorom prizivao „rumunski scenario“. Ne razumem da li stvarno veruju da će, ako vidimo novi krvavi film prema ovom zapletu iz 1989. godine, jedan Saša Janković da ih „uvede u Evropu“ i ostvari deklarisanu briselsku viziju i misiju ovog medija? Na kojoj planeti žive ljudi koji se svim silama zalažu da Srbija uđe u EU, a ne shvataju koliko velika cena za to ovde mora da bude plaćena?\n„Evropa“ je odavno postala najskuplja srpska reč. Svi oni koji ne mogu da dočekaju Srbiju bez Kosova moraju da očekuju da će se na istom računu naći i dijalog i preostale medijske slobode i ono što je ostalo od demokratije – i da će sve to biti cena zatvaranja samo jednog ili najviše par od ko zna koliko poglavlja. Pri tome, ovo je računica ako Srbija dobro prođe i ako je cilj stvarno ono što Dinić i Jevtić znaju da jeste. Ne bih sada da nabrajam šta se još može naći iznad crte i koliko sličnih, možda nenaplativih računa tek može da bude ispostavljeno na ovom dugačkom i bolnom putu sa neizvesnim krajem. Neke stvari jednostavno umeju da budu preskupe.


Savjetnici na konferenciji „Matra dani vladavine prava“\nSavjetnici u instituciji Zaštitnika Dalida Ćorović Martinović i Dragan Đukić bili su učesnici konferencije „Matra dani vladavina prava“ koja je 26.-28. marta održana u Beogradu.\nSkup su organizovali Holandski helsinški Komitet, Univerzitet Lajden i Haška akademija za lokalnu upravu.\nOko stotinu učesnika iz zemalja Zapadnog Balkana (Srbija, Crna Gora, BiH, Albanija, Kosovo i Makedonija podnijeli su izvještaj o napretku u ostvarivanju planova koje su formulisali prošle godine na radionicama o vladavini prava.\nU okviru sesije „Ljudska prava i slobode“ predstavljeno je stanje u oblasti socijalne inkluzije Roma u crnogorskom društvu, kao jednoj od najdisktiminisanijih grupa u društvu, kao i upisu u obrazovne institucije (kvote-garantovana mjesta), zaposlenju, rešavanju stambenog pitanja i izmjeni legislative radi učešća u društvenom i političkom životu Crne Gore i dobijanju predstavnika u nacionalni i opštinske skupštinu.\nTakođe su nevedeni predmeti Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu (Ranđelović protiv Crne Gore i Alković protiv Crne Gore).\nU vezi programa „Javne nabavne“, predstavljeno je da je Back Home Action Plan-om (BHAP) crnogorskog tima, kao krajnji cilj, predviđeno potpuno usklađivanje pravnog sistema javnih nabavki u Crnoj Gori sa pravnim tekovinama EU. On je BHAP-om podijeljen u tri koraka: izrada novog zakona o javnim nabavkama, sprovođenje posebnih obuka za službenike za javne nabavke koji će sprovoditi nove procedure i osnivanje javnog tijela usmjerenog na rješavanje praktičnih pitanja u oblasti javnih nabavki, kao i informisanje ponuđača i organa o usklađivanju zakona o javnim nabavkama sa EU tekovinama.\nŠef međuinstitucionalnih i međunarodnih odnosa u Generalnoj direkciji za pravosuđe Evropske Komisije, Mark Jorna istakao je važnost vladavine prava u procesu pristupanja EU. On je govorio o novoj strategiji EU za proširenje zapadnog Balkana, objavljenoj nedavno od strane čelnika EU u Sofiji.\nIzmeđu ostalog je naveo da EU želi da vjeruje da će se vladavina zakona primjenjivati u svim zemljama Zapadnog Balkana i da to zahtijeva društvenu transformaciju.\nAmbasador Holandije u Beogradu Henk van del Dool, opisao je svoju zemlju kao „strogog ali pravednog“ partnera u razvoju vladavine prava.\n„Postignuti rezultati, a ne ciljni datumi treba da odrede kada će se zemlje jugoistočne Evrope pridružiti EU.\nMoraju se sprovesti temeljne reforme u blastima gdje je to neophodno“, naveo je on.


„Raspoređujem hiljade i hiljade naoružanih vojnika“: Tramp objavio mobilizaciju vojske /video/ - Sputnjik Srbija\n05:52 24 Oktobar 2020\n07:08 02.06.2020 (osveženo 08:26 02.06.2020) Preuzmite kraći link\n„Ja sam vaš predsednik mira i reda i saveznik svih miroljubivih demonstranata“, rekao je Tramp, navodeći da je Amerika „pod opsadom aktera loših namera“.\nAmerički predsednik je odmah posle obraćanja naciji otišao do obližnje crkve Svetog Džona, koja se prethodne noći našla na meti demonstranata.\nTramp je ovu odluku doneo u skladu sa Zakonom iz 1807. godine, kojim se omogućava raspoređivanje američke vojske na teritoriji SAD i protiv američkih državljana. Poslednji put, vlasti su posegnule za ovim aktom 1992. godine u pokušaju da zaustave nerede posle ubistva Rodnija Kinga.\nPatrone suzavca i policajci u opremi za razbijanje demonstracija bili su dovoljno ubedljiv argument za učesnike protesta da se udalje od Bele kuće, neposredno pred početak Trampovog govora, navodi RTS.\nPolicijskim snagama i Tajnoj službi upomoć je, neposredno pred početak akcije, stiglo i osam kamiona u kojima se nalazilo po 20 pripadnika vojne policije.\nmobilizacija, protesti, vojska, Donald Tramp


Priče korisnika - Lentismed Srbija\nPoslovna filozofija Lentismeda je vrlo jednostavna, a zasniva se na konceptu „unapredimo život” uz pomoć razvoja medicinskih pomagala i usluga kao odgovor na izazove sa kojima se suočavaju naši klijenti. Ovde ćemo deliti reč korisnika kroz priče koje nas mogu inspirisati da se potrudimo za sebe i ugradimo pozitivne stave u svoj život.\nNa ovim stranicama ćemo deliti reč korisnika kroz priče koje nas mogu inspirisati da se potrudimo za sebe i ugradimo pozitivne stave u svoj život. Ispričaćemo priče naših korisnika kako su im vrednosti koje s njima delimo i sami proizvodi pomogli u prevazilaženju svakodnevnih izazova.\nJedna od postavki naše misije je preduzimanje aktivnosti koje unapređuju vrednosti i poboljšavaju život u društvu, jer smatramo da je međusobna pomoć važan temelj za ostvarivanje pojedinačnih i društvenih ciljeva. Naša težnja je da budemo pouzdan i odgovoran član šire društvene zajednice koji svojim poslovanjem vodi brigu na ekološkom, društvenom, i prvenstveno humanitarnom nivou.\nU okviru mogućnosti neprekidno se trudimo da budemo podrška našim korisnicima. Stoga podržavamo sportska udruženja invalida i klubove da bismo im svojim donacijama olakšali ili omogućili uslove rada, odnosno treninga.


Lideri EU 13. i 14. decembra o Bregzitu, budžetu, sankcijama – Bankar.rs\nHome/SLIDER/Lideri EU 13. i 14. decembra o Bregzitu, budžetu, sankcijama\nPredsednik Evropskog saveta Donald Tusk pozvao je EU lidere da tokom poslednjeg ovogodišnjeg samita 13. i 14. decembra u Briselu prvenstveno razmotre situaciju u vezi s Bregzitom, ali i budžet Unije.\n“Uzimajući u obzir ozbiljnost situacije u Velikoj Britaniji namera nam je da saslušamo premijerku Mej, a da zatim u formatu EU 27 usvojimo određene zaključke. Pošto vreme ističe razmotrićemo i pripreme za određeni scenario ukoliko ne dođe do dogovora”, poručio je Tusk.\nPredsednk Evropskog saveta kaže da će se prvog dana samita, u četvrtak 13. decembra, razgovarati o budžetu EU za period od 2021. do 2027, u cilju postizanja dogovora do jeseni sledeće godine.\nPremijerka Tereza Mej bi trebalo da lidere EU izvesti o razvoju situacije povodom Bregzita, dok će debata tokom večere biti posvećena spoljnoj politici, uključujući eskalaciju u Azovskom moru, primenu Sporazuma iz Minska i nastavak sakcija Evropske unije prema Rusiji zbog konflikta u Ukrajini.\nDrugi dan samita biće posvećen razgovorima o jedinstvenom EU tržištu, klimatskim promenama, migracijama i dezinformacijama, a održaće se i Evro samit kome prisustvuju lideri zemlja EU koje koriste evro kao valutu.\ndonald tusk Evropska unija evropski savet


“Makron bi prijateljstvo sa Srbijom, malo verovatna avantura sa izjavama o KiM” – SveVesti.net\n“Makron bi prijateljstvo sa Srbijom, malo verovatna avantura sa izjavama o KiM”\nPredsednik Francuske Emanuel Makron posetom Srbiji donosi poruku da Pariz želi da obnovi prisustvo u regionu, ocenjuje dopisnik lista “La Kroa” iz Beograda.\nFoto: EPA-EFE/Charles Platiau\nPredsednik Francuske Emanuel Makron posetom Srbiji donosi poruku da Pariz želi da obnovi svoje prisustvo u Srbiji i regionu, te da obnovi srpsko-francusko prijateljstvo, ocenjuje dopisnik francuskog lista “La Kroa” iz Beograda Marion Dutri.\nDutri je, u izjavi Tanjugu, istakla da je poseta Makrona dobra prilika da se obnove odnosi dve zemlje koje su se, kako primećuje, u poslednje vreme “nešto bile udaljile”.\nMakron, ocenjuje, dolazi u Beograd sa porukom da Francuska želi da obnovi prisustvo u Srbiji i regionu.\nUpitana da li bi Makron mogao doneti i poruke u vezi Kosova, Dutri kaže da nije sigurna da bi predsednik Francuske želeo da se upusti u avanturu ulaska na škakljiv teren i da daje “velike izjave” o Kosovu.\nSigurno će reći da pitanje Kosova treba da reše Beograd i Priština, i da će članice EU da posreduju i podrže dijalog, dodala je ona.\nVeće interesovanje Francuske za Zapadni Balkan, koje je vidljivo u poslednje vreme, Dutri objašnjava činjenicom da se Nemačka nešto malo povukla iz regiona u kojem je bila glavni međunarodni akter, pa je to otvorilo prostor Parizu i drugim zemljama da razmisle o mogućnosti da povećaju svoj značaj u regionu.\nNa pitanje da li će Makron u Beogradu ponoviti svoj stav da proširenje EU može uslediti tek nakon reforme Unije, Dutri je izrazila nadu da će zvaničnici Srbije šefu francuske države postaviti pitanje o evropskom procesu proširenja, kao i da će Makron dati zadovoljavajuće odgovore.\nPrevious Zabranjena prodaja alkohola posle 21 čas, kazne paprene\nNext Trinkijeri: Izvukli smo najtežu grupu


Tanjug 10. septembra 2019. 15:49\nZAGREB – Predsednik Samostalne demokratske srpske stranke, Milorad Pupovac, za sutra je najavio odgovor da li će ta stranka ostati ili će napustiti vladajuću koaliciju, nakon što je njegova izjava, kojom je današnju Hrvatsku uporedio sa ustaškom NDH, izazvala oštre reakcije vlasti.\nPremijer i lider HDZ, Andrej Plenković, danas nije želeo da nagađa o tome šta je Pupovac naumio.\nPredstavnici opozicije, međutim, ne očekuju da će se bilo šta promeniti sutra.\nPoznavaoci hrvatske političke scene smatraju da izlazak SDS S iz vlasti ne bi naškodio Pupovcu i toj stranci, ne bi ni ugrozio vlast, ali bi naštetio Plenkoviću.\nOd januara naredne godine Hrvatska započinje polugodišnje predsedavanje EU, pa bi Plenković, smatraju, morao da objasni Briselu kako je došlo do toga da troje srpskih poslanika napusti vladajuću koaliciju.\nDo, za hrvatsku vlast, veterane i mnoge pojedince, sporne Pupovčeve izjave došlo je kada je predsednik SDS S reagovao na brutalan, organizovani i planski izveden napad grupe huligana na Srbe koji su u jednom lokalnom kafiću u Uzdolju kod Knina gledali fudbalsku utakmicu Crvene zvezde, 21. septembra.\nTom prilikom pet osoba je povređeno, od kojih je jedan maloletnik.\nTako šef kluba poslanika najuticajnije opozicione SDP, Arsen Bauk, ne očekuje da će koalicija HDZ i SDS S biti dovedena u pitanje zbog izjave Pupovca da je Hrvatska remetilački faktor u regionu i poređenja moderne Hrvatske sa ustaškkom NDH.\nBauk kaže da to dugogodišnje prijateljstvo i partnerstvo ne može da pukne zbog jedne izjave.\nA, ako bi se razišli verovatno bi to, kaže, bilo dogovoreno, da svi ispadnu junaci kod svojih.\n“Ali, to ćemo videti sutra”, rekao je Bauk novinarima nakon sednice parlamentarnog Predsedništva, prenela je HINA.\nBauk kaže da nikada nije imao “preteranih očekivanja od dramatičnih događaja”, što se odnosa HDZ-a i SDS S tiče.\nPodsetio je da od 2003. SDS S nije bio sa vladajućima u koaliciji samo u periodu vlastim, za vreme premijerskog mandata Tihomira Oreškovića, što je trajalo svega par meseci.\n„Ako bi Pupovac nešto napravio, neku distancu od svoje izjave, sigurno ne bi napravio ništa da iziritira svoje birače. Dakle ne očekujem ništa dramatično“, rekao je Bauk odgovarajući na pitanje kakav potez Pupovca očekuje, nakon izjave koja je doživela brojne kritike u hrvatskoj javnosti.\nSvaki političar, kaže, odgovara svojim glasačima, a proteklih dana nije čuo nijednu kritiku na Pupovčevu izjavu iz kruga koji se može percipirati kao krug njegovih glasača.\nUpitan da li od Pupovca očekuje izvinjenje ili objašnjenje izjave, potpredsednik Sabora Furio Radin kaže da s obzirom na to da ga poznaje, očekuje da će novinarma reći sve kada za to dođe vreme.\n„Pupovac je u vlasti i pri vlasti poslednjih 15 – 20 godina, dakle ništa se nije promenilo, ništa se neće ni sutra promeniti“, kazao je na istu temu Božo Petrov iz opozicionog Mosta.


Boban Kocev avgust 11, 2014 9:38 h IT Vesti, Kultura, Mladi, Najave, Vesti iz kulture 0\nTribina će biti održana u bioskopu „Kupina“ na Međunarodni dan mladih.\nTribina čija je tema digitalno nasilje izabrana je za Međunarodni dan mladih koji se obeležava 12. avgusta. Prema najavama, posetioce očekuju odgovori na pitanja kako reagovati, kome se javiti ukoliko ste žrtva i koje sve mehanizme možemo iskoristiti protiv digitalnog nasilja.\nPrema rečima organizatora cilj ove tribine je da „pokrene diskusiju i podigne svest o digitalnom nasilju, da pokuša da ponudi odgovore na pitanja kako valja reagovati na ovu vrstu nasilja, kako se može procesuirati postupak protiv slučajeva nasilja, koji su postojeći mehanizmi koje možemo koristiti i na koji način svako od nas pojedinačno može biti efikasniji u borbi za nenasilje i bezbednost mladih u Nišu“.\nOvom tribinom, koja je zakazana za utorak 12. avgust od 14 sati u bioskopu „Kupina“, Međunarodni dan mladih žele da obeleže Omladinski centar za demokratiju, OCD Proaktiv, Grupa za decu i mlade „Indigo“, Osnovna škola „Sreten Mladenović Mika“, Uprava za obrazovanje Niš, Budi muško Klub iz Niša i Klub za osnaživanje mladih 018.\nTribina „Digitalno nasilje je takođe nasilje“ je deo nacionalnog projekta prevencije rodno zasnovanog nasilja među mladima u lokalnim zajednicama pod nazivom „Integrisani odgovor na nasilje nad ženama u Srbiji“ a zajednički ga sprovode UNDP, UN Women i UNICEF, u tesnoj saradnji sa programom Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja „Škola bez nasilja“ i incijativama pokrajinskog Sekretarijata za privredu, zapošljavanje i ravnopravnost polova.\nSaša Janković o pravima građana na tribini u Nišu\ndigitalno nasiljedigitalno nasilje tribinaIT vestimeđunarodni dan mladihmeđunarodni dan mladih nišmladitribinatribina nišvesti


SUTRA POČINJE FUTSAL TURNIR "LAV PREMIUM ARENA 2022" - Price Sa Granice\nU sportskoj dvorani Arena Gradiška sutra u 18 časova počinje Prvi turnir u futsalu ”Lav Premium Arena 2022”, na kome će učestvovati 42 ekipe, odnosno po 21 ekipa u takmičarskim kategorijama „Seniori“ i „Radničke igre“.\nŽrijbom koji je održan u subotu u Areni Gradiška, određeno je da će obe takmičarske kategorije imati po sedam grupa sa po tri ekipe.\nU četvrtfaniale će se plasirati po dvije ekipe najbolje iz svake grupe, te još dvije najuspješnije trećeplasirane ekipe.\nDirektor Arene Gradiška Miloš Vujinić izrazio je zadovoljstvo što Gradiška godinu dana od otvranja Arene dobija još jednu veliku sportsku manifestaciju, te zahvalio sponzorima na podršci, a posebno generalnom sponzoru kompaniji “Carlsberg BH”.\nOn je najavio da će utakmice počinjati od 18 časova, navodeći da će ulaz biti besplatan u toku takmičenja po grupama, dok će cijana ulaznice za tri posljednja dana turnira biti 2 KM.\nPredstvanik kompanije “Carlsberg BH” Radislav Kačavenda istakao je da će kao generalni sponzor obezbjediti i dosta zanimljivih nagrada za posjetioce turnira.\nTurnir završava 18. januara, a nagradni fond iznositi 15.000 KM.\nOrganizatori turnira su Gradska uprava Gradiška, Arena Gradiška i udruženja građana „Mikro mreža“ i „Naša Sava“.\nPreviousŠkola za političke studije Savjeta Evrope 13 godina okuplja najbolje mlade iz BiH\nJedna zgrada – jedna porodica


Nedjelja, 30 Septembar 2018 12:46\nU Rožajama svečano obilježen Dan opštine\nDan opštine Rožaje , 30. septembar, svečano je danas obilježen u Rožajama. Svečanu sjednicu koja je organizovana tim povodom direktno je prenosila RTR, po prvi put u istoriji našeg grada.\nSrijeda, 26 Septembar 2018 10:38\nZaključena Centralna javna rasprava povodom izrade Statuta opštine Rožaje i Poslovnika o radu SO, predviđena veća uključenost nvo sektora u rad lokalnog parlamenta\nDanas je zaključena Centralna javna rasprava povodom izrade nacrta Statuta opštine Rožaje i Poslovnika o radu Skupštine opštine.\nPonedjeljak, 24 Septembar 2018 15:37\nOdbornici rožajskog parlamenta su, 24. septembra 2018. godine, održali treću redovnu sjednicu Skupštine opštine koja je 13. septembra odložena zbog nedostatka kvoruma. Odbornci su na zasijedanju usvojili jedanaest tačaka, koje je trebao da usvoji prošli saziv, ali zbog nemogućnosti obezbjeđivanja kvoruma nijesu razmatrane.\nSrijeda, 19 Septembar 2018 15:06\nTreća redovna sjednica Skupštine opštine Rožaje u ponedeljak, 24. septembra\nShodno Poslovniku o radu, predsjednik Skupštine opštine Rožaje, Almir Avdić, zakazao je treću redovnu sjednicu Skupštine opštine Rožaje za 24. septembar.\nPonedjeljak, 17 Septembar 2018 12:45\nHusović u posjeti opštini Rožaje\nHusović se sastao sa presjednikom opštine Ejupom Nurkovićem, predsjednikom SO Almirom Avdićem kao i drugim zvaničnicima lokalne samouprave.\nCilj sastanka je razmatranje modela konsolidacije opštinskih finansija i pronalaženje dugoročno održivog rješenja za stabilno funkcionisanje opštine Rožaje.\nČetvrtak, 13 Septembar 2018 12:15\nOdloženo održavanje treće redovne sjednice SO Rožaje\nTreće redovno zasijedanje Skupštine opštine Rožaje je odloženo zbog nedostatka kvoruma za odlučivanje.\nSrijeda, 12 Septembar 2018 09:08\nRASPISAN JAVNI POZIV ZA RAZMATRANJE NACRTA STATUTA OPŠTINE ROŽAJE I POSLOVNIKA O RADU SKUPŠTINE\nNa osnovu člana 3 Odluke o pristupanju izradi Statuta opštine Rožaje, Komisija za izradu Statuta opštine Rožaje i Poslovnika o radu Skupštine opštine Rožaje, uputila je danas Javni poziv za razmatranje Nacrta Statuta opštine Rožaje i Poslovnika o radu Skupštine opštine Rožaje.\nPetak, 07 Septembar 2018 17:20\nPredsjednik opštine Rožaje sa saradnicima ugostio je čelnike Univerziteta „Haxhi Zeka“ iz Peći. Predstavnici dvije delegacije razgovarali su o uspostavljanju formalne saradnje između lokalnih samouprava Peći i Rožaja i Univerziteta „Haxhi Zeka“ na polju unapređenja uslova za sprovođenje procesa visokog obrazovanja.\nČetvrtak, 06 Septembar 2018 15:47\nČetvrtak, 06 Septembar 2018 08:20\nZakazana treća redovna sjednica SO Rožaje, pred odbornicima važne odluke\nShodno Poslovniku o radu, predsjednik Skupštine opštine Rožaje, Almir Avdić, zakazao je treću redovnu sjednicu Skupštine opštine Rožaje za 13. septembar.\nPetak, 31 Avgust 2018 09:57\nRaspisan Oglas za dodjelu nagrade “30. septembar”\nŽiri za dodjelu nagrade „30. septemnbar“ raspisao je Oglas za dodjelu nagrade „30. septembar“ za 2018. godinu.\nSubota, 18 Avgust 2018 07:38\nImenovani odbori, savjeti i komisije, Amer Dacić v.d. sekretara SO Rožaje\nOdržana je druga redovna sjednica Skupštine opštine Rožaje. Nakon usvajanja dnevnog reda koji je bio sastavljen od 18 tačaka, a koji je prethodno bio usaglašen na sjednicama Kolegijuma, odbornici su pristupili razmatranju i usvajanju prijedloga odluka o pristupanju izradi Statuta opštine Rožaje i Poslovnika o radu lokalnog parlamenta.


OIK Stari Grad: Zaštitne maske, dezinfekcija i beskontaktni toplomjeri na biračkim mjestima Untitled Document\nOIK Stari Grad: Zaštitne maske, dezinfekcija i beskontaktni toplomjeri na biračkim mjestima\n10. Nov, 2020.\nOpćinska izborna komisija Stari Grad u skladu sa propisima i zakonskim procedurama uspješno provodi pripreme za predstojeće Lokalne izbore 2020., koji će se održati 15. novembra, 2020. godine. Građani Starog Grada u nedjelju će na će na području ove općine moći glasati na 47 biračkih mjesta, a kako bi bili upoznati sa svim lokacijama štampani su 'Vodiči kroz biračka mjesta' koji su podijeljeni građanima.\nIzvršene obuke članova i predsjednika biračkih odbora\nKako je izjavio predsjednik Općinske izborne komisije Stari Grad Mirza Imamović, izvršene su obuke članova i predsjednika biračkih odbora i mobilnih timova, te certificiranje svih posmatrača koji će učestvovati na ovom izbornom procesu.\nŠto se tiče pandemije koronavirusa, Općinska izborna komisija Stari Grad u skladu sa instrukcijama Centralne izborne komisije BiH formirat će jedan posebni, mobilni, covid tim za glasače koji su pozitivni, koji imaju simptome ili su u izolaciji. Ukoliko se ukaže potreba i bude više prijavljenih, Općinska izborna komisija će formirati i više timova.\n„U skladu sa instrukcijama Centralne izborne komisije i provođenja svih neophodnih epidemioloških mjera Općinska izborna komisija Stari Grad pripremila je i obezbijedila dovoljne količine higijenskih sredstava kao što su: dezinfikaciona sredstva, zaštitne maske, rukavice, zaštitna odijela i beskontaktne toplomjere koji će se koristiti prilikom mjerenja temperature na biračkim mjestima“, poručio je Imamović.


Komšić odgovorio na protestnu notu Ukrajine: Dodikov stav nije stav države Bosne i Hercegovine\nSAOPĆENJE Predsjedavajući Predsjedništva BiH\nBosna i Hercegovina kao aspirant za kandidatski status za članstvo u Evropskoj uniji ostaje privržena stavu Evropske unije da suverenitet, teritorijalni integritet i nezavisnost Ukrajine moraju biti poštovani, poručio je danas predsjedavajući Predsjedništva BiH Željko Komšić.\nKomšić je uputio saopćenje za javnost povodom diplomatske protestne note Bosni i Hercegovini koju je uputilo Ministarstvo vanjskih poslova Ukrajine u vezi s izjavama člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorada Dodika ruskim medijima o aneksiji Krima.\nPredsjedavajući naglašava da stav člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorada Dodika i njegova podrška nelegalnoj aneksiji Krima nije stav države Bosne i Hercegovine nego Dodikov lični stav.\nPredsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić kazao je da Bosna i Hercegovina kao aspirant za kandidatski status za članstvo u Evropskoj uniji ostaje privržena stavu Evropske unije da suverenitet, teritorijalni integritet i i nezavisnost Ukrajine moraju biti poštovani, te da Evropska unija ne priznaje nezakoniti referendum na Krimu, niti njegov ishod, podsjećajući na stav EU da Evropska unija ne priznaje i neće priznati aneksiju Krima i Sevastopolja od Ruske Federacije.\n- Te su mjere donesene kao odgovor na nezakonito pripojenje Krima i namjernu destabilizaciju Ukrajine. Ekonomske sankcije trenutno su produžene do 31. januara 2020. - rekao je Komšić, navodi se u saopćenju.


Beta 10. decembra 2018. 09:45\nZamenik šefa odborničke grupe „Saveza za Srbiju“ u beogradskom parlamentu Nikola Jovanović ocenio je danas da su potpuno opravdane primedbe gradjana na kašnjenje i izostanak polazaka vozila gradskog prevoza i optužio aktuelnu vlast za kompletno urušavanje javnog saobraćaja u prestonici.\n„Sramno je da je naprednjačka vlast smanjila vozačima plate za trećinu, što je uz mobing, produžetak radnog vremena i primoravanje da rade u poluispravnim vozilima, dovelo do njihovog masovnog odlaska iz zemlje. To je glavni razlog zašto gradjani čekaju predugo na prevoz“, naveo je Jovanović, koji je i potpredsednik Narodne stranke.\n„U tom istom periodu, subvencije privatnim prevoznicima su povećane sa šest na 15 milijardi dinara po godini u odnosu na 2014, dok su subvencije GSP-u uvećane za samo dve milijarde. Rezultat je kolaps GSP-a i smanjivanje obima javnog prevoza za po 5 odsto godišnje. U Beogradu je trenutno manje vozila i manje polazaka javnog prevoza nego 2014. godine“, dodao je on.


Veliki broj posjetilaca štanda Nacionalne turističke organizacije koja je i ove godine zajedno sa Ministarstvom održivog razvoja i turizma okupila privrednike iz Crne Gore i činjenice da je sa ovog tržišta zabilježeno 90% više dolazaka u odnosu na prošlu godinu, Grupaciji Budvanska rivijera je uručen sertifikat Travel life gold kojim je Kompanija zaokružila integrisani sistem upravljanja iz više oblasti poslovanja.\nTravelife gold je internacionalna oznaka kvaliteta u domenu poštovanja ekoloških i socijalnih principa koje primjenjuje kompanija koja je usmjerena na održivi razvoj.\nBilo je potrebno ispuniti 163 kriterijuma iz šest oblasti :\n- Upravljanje održivim sistemom\n- Saradnja sa lokalnom zajednicom\n- Poštovanje ljudskih prava i zaštite prava zaposlenih\n- Uticaj na dobavljače\n- Odnos prema gostima\nProjekat je realizovan u proteklih šest mjeseci u saradnji sa kancelarijom UNDP- a u Crnoj Gori. Nakon izvršene provjere od strane Travelife- a, čije je sjediste u Londonu, Travelife Gold sertifikat je izdat na period od dvije godine.\nKao jedna od rijetkih Kompanija koja je još 2012. započela proces razvoja ka konceptu „zelenih hotela“ , danas Budvanska rivijera kao jedina turistička kuća u Crnoj Gori koja nakon ispunjavanja svih uslovnih standarda u svim hotelima Kompanije, posluje na principu integrisanog sistema upravljanja.\nPostavljanjem integrisanog sistema menadžmenta po međunarodnim normama još jednom je pokazana namjera da Hotelska grupa u kontinuitetu prati savremene turističke trendove, da vodi brigu o zadovoljstvu radnika i klijenata, i da kroz posjedovanje međuranordnih sertifikata doprinosi smanjenju operativnih troškova, boljoj marketinškoj poziciji na turističkom tržištu pa time i jačanju brenda Kompanije.\nTravel life gold je sertifikat koji je uz Eco label i tri ISO standarda u oblasti menadžmenta kvaliteta, zaštite životne sredine i bezbijednosti hrane, zaokružio cjelinu koja predstavlja kompleksnu bazu visokih standarda po kojima za sada na turističkom tržištu Crne Gore samo Hotelska grupa Budvanska rivijera posluje.


EU na pola godine produžila sankcije Rusiji - 14.09.2015, Sputnik Srbija\nUživo: Filipova epska borba za Srbiju\nEU na pola godine produžila sankcije Rusiji\nSavet EU na pola godine produžio je „crni spisak“ za građane Rusije, rekao je anonimni evropski izvor. 14.09.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, rusija, svet, evropska unija (eu)\n11:05 14.09.2015 (Osveženo: 17:01 24.11.2016)\nSavet EU na pola godine produžio je „crni spisak“ za građane Rusije, rekao je anonimni evropski izvor.\nSankcije Rusiji vratiće se SAD kao bumerang\n2 Septembar 2015, 17:45\nSavet EU završio je formalnu proceduru produžetka roka važenja „crnog spiska“ za fizička i pravna lica iz Rusije i iz samoproglašenih republika sa istoka Ukrajine. Rok će biti produžen do 15. marta 2016. godine, saopštio je diplomatski izvor u kuloarima sastanka Saveta EU za opšta pitanja na nivou ministara inostranih poslova i ministara za evropska pitanja zemalja EU.\n„Savet EU je doneo odluku o produženju mera za ograničavanje ulaska na teritoriju EU i zamrzavanje bankovnih računa do 15. marta 2016. godine“, rekao je izvor u Briselu. Odluka o produžetku crne liste stupiće na snagu u trenutku objavljivanja u zvaničnom listu EU 15. ili 16. septembra.\nPolitička odluka o produženju važenja „crnog spiska“ doneta je 2. septembra na sednici Komiteta stalnih predstavnika EU.\nPojedinačne sankcije Evropske unije uvedene su u martu 2014. godine, a spisak je proširen više puta. U martu ove godine mere su produžene do 15. septembra. Na spisku se sada nalazi 150 imena, među kojima su i imena ruskih zvaničnika i predstavnika LNR i DNR, kao i 37 pravnih lica.\n18:43Uživo: Filipova epska borba za Srbiju