Palmer, čovek koga zaobilaze | Radio Kosovska Mitrovica\n22. October, 2019 07:23 |\nPostavljanje Grenela za predstavnika Bele kuće za da dijalog Beograda i Prištine, odraz je Trampove politike da traži ljude od poverenja, ocenjuje Hamilton.\nMeđutim njegovo imenovanje je unelo pometnju u američka diplomatska nastojanja, ocenio je ekspert za Evropu na Univerzitetu Džons Hopkins Danijel Hamilton.\n“Predsednik Donald Tramp bi voleo da postigne jedan međunarodni sporazum tokom svog mandata. Ideja o postizanju trajnog rešenja između Kosova i Srbije predstavlja jednu takvu mogućnost. Međutim, već je prošlo skoro godinu dana bez većeg uspeha na tom planu”, rekao je juče Hamilton za Glas Amerike.\n“Palmer, koji je iskusni diplomata kada se radi o Balkanu, iznad sebe ima i Filipa Rikera, vršioca dužnosti pomoćnika sekretara za evropske i evroazijske poslove. S obzirom da je Riker nadređen Palmeru, mnoge zemlje iz tog regiona nastoje da uspostave vezu sa njim, pritom zanemarujući Palmera. Zbog toga je bila doneta interna odluka da Palmer dobije titulu specijalnog izaslanika”, objasnio je Hamilton.\nKako je dodao, sada se pojavio i Ričard Grenel, dodatni diplomatski kanal, koji zaobilazi Palmera vodeći direktno do Bele kuće.\n“Grenel pritom i dalje obavlja dužnost američkog ambasadora u Nemačkoj, koja vodi glavnu reč u Briselu i takodje se oštro protivi ideji, da Srbija i Kosovo mogu da razmene teritoriju kao jedan od uslova za postizanje trajnog dogovora. Ne verujem da će Grenel pridobiti podršku u tome od Evropske unije u celini”, ocenio je Hamilton.


Vesti - FONDACIJA ANA I VLADE DIVAC OBEZBEDILA POMOĆ OD 550.000 DOLARA GRAĐANIMA SRBIJE ZA UBLAŽAVANJE POSLEDICA PANDEMIJE\nBeograd, 19. maj 2020. Fondacija Ana i Vlade Divac 13 godina pomaže građanima u najtežim situacijama. Odmah po proglašenju vanrednog stanja u Srbiji, fondacija je sav svoj kapacitet usmerila ka hitnom obezbezbeđivanju humanitarne pomoći najugroženijim građanima, lokalnim zajednicama, organizacijama civilnog društva i institucijama.\nFondacija nije zaboravila koliko je važno pomoći onima koji motivišu druge kada je najteže i pomogla je 15 organizacija civilnog društva, neformalnih grupa i medija koji promovišu građansku solidarnost i duh zajedništva u vremenu krize izazvane pandemijom koronavirusom. Ukupan fond za ovu vrstu podrške od 1.87 miliona dinara obezbeđen je u saradnji sa Balkanskim fondom za demokratiju i Ambasadom Kraljevine Norveške koja je dodatno izdvojila 23.5 miliona dinara za 10.000 paketa osnovnih namirnica i higijenskih sredstava najugroženijim građanima. Fondacija Ana i Vlade Divac u saradnji sa Grupom 484 do kraja juna dostaviće ove pakete najugroženijim porodicama u više od 10 gradova Srbije, a količina humanitarne pomoći biće dovoljna za 50.000 ljudi.\nFondacija je nastavila aktivnosti uz podršku Fondacija za otvoreno društvo i obezbedila higijenska sredstva dovoljna za 4 meseca, pakete igračaka i pribora za crtanje za decu i materijal za šivenje maski u vrednosti od 11.7 miliona dinara za migrante koji se nalaze u 3 prihvatna i azilna centra u Srbiji.


Izrada izveštaja iz senke o primeni UN Konvencije o eliminaciji svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) - Udruženje Roma Novi Bečej\nIzrada izveštaja iz senke o primeni UN Konvencije o eliminaciji svih oblika diskriminacije žena (CEDAW)\nZrenjanin, 14-15.09.2018. godine\nUdruženje Roma Novi Bečej, kao organizacija članica Mreže SOS Vojvodina, uključena je u projekat izrade izveštaja iz senke o primeni UN Konvencije o eliminaciji svih oblika diskriminacije žena (CEDAW). Projekat realizuje Mreža SOS Vojvodina uz podršku UNWOMEN Srbija i Evropske komisije.\nNa sastanku održanom u Zrenjaninu 14.-15. septembra 2018. godine, ukupno 15 predstavnika-ca organizacija i nezavisnih stručnjakinja razmatrali i diskutovali o metodologiji i sadržaju ovog izveštaja.\nIzveštaj će sadržati i specifična stanovišta 10 višestruko marginlaizovanih grupa žena (žene sa invaliditetom, Romkinje, žene sa sela, pripadnice nacionalnih manjina, samohrane majke, zatvorenice, zene u institucijama, žene sa iskustvom rodno zasnovanog nasilja, pripadnice LGBT populacije i migrantkinje. Time će ovaj izveštaj istaći karakteristične probleme sa kojima se ove žene suočavaju.


Potvrđeno iz Pokrajinskog sekretarijata za sport i omladinu: Zrenjaninu poverena organizacija 9. SOŠOV - RTV Santos\nPotvrđeno iz Pokrajinskog sekretarijata za sport i omladinu: Zrenjaninu poverena organizacija 9. SOŠOV\nGradu Zrenjaninu poverena je organizacija 9. Sportske olimpijade školske omladine Vojvodine SOŠOV, čije je održavanje planirano za maj ove godine – potvrđeno je u dopisu Pokrajinskog sekretarijata za sport i omladinu. Nakon prošlonedeljne posete predstavnika tehničke komisije, utvrđeno je da Zrenjanin ispunjava uslove za organizaciju i realizaciju tog takmičenja, u pogledu sportskih objekata, smeštajnih kapaciteta, ishrane, zdravstvene zaštite, prevoza i drugih parametara.\nZrenjanin će tako, po treći put, ugostiti sportsku mladost Vojvodine, najuspešnije osnovce i srednjoškolce sportiste, koji će se takmičiti u 14 sportskih disciplina i mini olimpijskim igrama (za učenike od prvog do trećeg razreda osnovne škole). Takmičenja se održavaju u atletici, plivanju, gimnastici, odbojci, košarci, fudbalu, rukometu, stonom tenisu, streljaštvu, džudou, karateu, ritmičkoj gimnastici, basketu 3h3 i šahu.\nNakon školskih i okružnih takmičenja, svaki od sedam vojvođanskih okruga imaće na SOŠOV po jednog predstavnika u svim disciplinama, u muškoj i ženskoj konkurenciji, dok je okrugu domaćina, dakle Srednjobanatskom, omogućeno da ima po dva predstavnika. Očekuje se da, tokom četiri dana trajanja SOŠOV, u gradu boravi više od 2.000 učesnika, službenih lica i gostiju.\nSportska olimpijada školske omladine Vojvodine pokrenuta je 1969. godine i prva sportska manifestacija te vrste održana je 1970. godine u Novom Sadu. Nakon toga održane su olimpijade u Zrenjaninu (dva puta – 1974. i 1986.), Subotici (1978.), još jednom u Novom Sadu (1982.) i Somboru (1989. godine), da bi potom usledio duži prekid, a tradicija je obnovljena 2014. godine, kada je domaćin 7. SOŠOV bio ponovo Sombor. Prethodna olimpijada održana je 2018. godine, a po treći put domaćin je bio Novi Sad. Najveća je sportska manifestacija učenika u Vojvodini, a organizuju je Pokrajinski sekretarijat za sport i omladinu i Savez za školski sport Vojvodine.\nPrethodnoManje od nedelju dana do stand up-a Srđana Dinčića u Zrenjaninu\nSledećeŠkolski dispanzer u Zrenjaninu od danas u kovid sistemu


Agencija Focus2move na osnovu podataka koji potiču iz svih nacionalnih udruženja proizvođača automobila ili udruženja trgovaca, uključujući Evropsku asocijaciju proizvođača automobila objavila je izveštaj o prodaji automobila u Evropi za period januar-jun 2018. godine.\nOvaj izveštaj je obuhvatio realne podatke o prodaji automobila u 28 zemalja Evropske Unije, plus tri E.F.T.A. (Norveška, Island i Švajcarska), plus zemlje Istočne i Južne Evrope kao što su Rusija, Turska, Ukrajina, Bosna, Srbija, Makedonija, Moldavija, Belorusija, Moldavija, Jermenija, Gruzija i Albanija.\nOčekivano, najprodavaniji novi automobil u Evropi za prvih šest meseci 2018. godine ponovo je Volkswagen Golf (prodato 291.520 primeraka), na drugom mestu je Renault Clio (207.114), a na trećem se našao još jedan Volkswagen - Polo (203.247).\nMeđu prvih deset najprodavanijih automobila u Evropi dominiraju nemački i francuski modeli, ali nema modela marki Fiat i Opel. Posle decenija ne postoji Opel u Top 10, to prvi efekat nove politike koju je primenio PSA nakon kupovine brenda. Prvi Opel je 12-ti, Corsa. Međutim, Fiat trenutno nema taj status, a najbolji italijanski model u Evropi je model 500, koji se našao na 21. mestu.\nLista 100 naprodavanijih modela u Evropi za prvih šest meseci 2018. godine\nPromena 2017-18. (%)\nFirma koja se bavi istraživanjima vezanim za automobile analizirala je preko 350.000 automobila iz perioda 1981.-2004. godina, koji su prodati 2019. godine, kako bi utvrdila koje će vlasnici najverovatnije zadržati najmanje 15 godina. "Japanski automobili, posebno Toyota i Honda, poznati su po svojoj pouzdanosti i izdržljivosti", rekao je Phong Li, izvršni direktor iSeeCars. „Verovatnije je da će se vlasnici zadržati na automobilima koji su i dalje pouzdani i za koje nije potrebno skupo održavanje“.


SportDC - Vesti - Premijer liga BiH - Sarajevo već zaboravljeno\nSreda, 19.06.2019 12:14\n19.03.2019 Gavro Vujanović\nPre dve sedmice fudbaleri Krupe su se junački držali protiv Sarajeva na Olimpijskom stadionu Koševo, porađeni su (1:2) golom Mersudina Ahmetovića iz sumnjive pozicije. U međuvremenu “fenjeraš” iz krupe na Vrbasu je promenio trenera, Petra Kurćubića je zamenio povratnik Slobodan Starčević i plavi iz kanjona Vrbasa osvojili su veliki bod nad i samopouzdanja protiv favorizovanog rivala. Uspeh je dodatno veći kada se zna da je poslednjih deset minuta i sudijsku nadoknadu gost odigrao sa igračem manje, bez isključenog Nikole Mandića koji je za dva minuta dobio dve javne opomene zbog oštrih startova.\nDa su gostujući fudbaleri bili prisebniji u izvođenju kontranapada mogli su i da slave, odnesu celi plan sa najvećeg stadiona u “Dejtonskoj zemlji”, ali i “nula” je vratila samopouzdanje i raspoloženje u tabor Krupljana koji će imati priliku da se u prvenstvenoj pauzi dodatno rehabilituju i zbiju redove pred poslednjih deset prvenstvenih kola.\n-Zadovoljan sam i igrom i rezultatom protiv Sarajeva na Koševu. I u najavi utakmice sam rekao da idemo da se nadigravamo i pokušamo da budemo konkurentni, vratimo samopouzdanje u utakmici u kojoj nismo mnogo toga mogli da izgubimo, a dobili smo bolju atmosferu i samopouzdanje. Čestitam momcima koji su protiv najbolje ekipe u ligi, koja nije izgubila nijednu utakmicu ovog proleća, niti je igrala nerešeno sve do našeg meča, odigrali ovako hrabro i odvažno. Čak mislim da smo u pojedinim trenucima mogli do gola i pobede, da su Nikola Mandić i Siniša Babić bili prisebniji posle izvedenih kontranapada – istakao je šef stručnog štaba Krupe Slobodan Starčević.\nStrateg premijerligaša iz Krupe na Vrbasu istakao je da treba očekivati napredak u igri u finišu šampionata.\n-Treba napomenuti da smo sa deset igrača izdržali kvalitet Sarajeva i veliki pritisak u finišu susreta, naši igrači su odgovorili svim zahtevima na terenu. Imamo dobru ekipu i moramo da osvajamo bodove ako želimo da izborimo opstanak, a želimo. Ako ovako nastavimo, možemo da se približimo cilju i opstanku, što neće biti nimalo lako. Još uvek imamo veliki bodovni zaostatak, međutim ništa nije nemoguće, pogotovo ako krenemo uzlaznom linijom i posle prvenstvene pauze – dodao je Starčević koji je sa ekipom jedva sedam dana, ali se na Koševu video njegov trenerski rukopis.\nU prvoj utakmici posle prvenstvene pauze Krupa će na svom terenu dočekati bijeljinski Radnik u izuzetno značajnoj utakmici za opstanak. Zanimljivo je da Slobodan Starčević nikada nije slavio protiv Semberaca.\n-U zvaničnim utakmicama nisam, ali zimus u Crnoj Gori, u prijateljskom meču sa Tuzla Sitijem sam ih dobio i nadam se da je to dobar znak! Utakmica protiv Radnika je za nas najznačajniji meč i svaki sledeći biće takav, kvalifikacioni – rekao je Starčević.


Grujić: "Dokazaćemo da smo budućnost srpskog fudbala" - Sportske.net\nOmladinska reprezentacija Srbije doputovala je u utorak u Holandiju gde će u narednih sedam dana učestvovati u Elitnoj rundi kvalifikacija za odlazak na Evropsko prvenstvo.\n"Orlići" su prethodnog oktobra "preskočili" prvu rundu kvalifikacija bez velikih problema ali će se u Holandiji naći na velikom iskušenju pošto će samo prvoplasirana reprezentacija u grupi obezbediti mesto na kontinentalnom šampionatu.\nNa startu takmičenja izabranike Ivana Tomića očekuje verovatno najteži ispit pošto će u prvom kolu na megdan domaćinu turnira, reprezentaciji Holandije.\n"Dugo smo čekali ovaj turnir, sa velikim nestrpljenjem i nadamo se da možemo da napravimo veliki uspeh i da se plasiramo na EP. Naravno da je start sa Holandijom najvažniji, želimo pobedu protiv moćnog protivnika, ali ništa manje nisu važne ni druge dve utakmice" poručuje Marko Grujić.\nVezni fudbaler Crvene zvezde jedan je od osamnaestorice koliko ih je otputovalo u "zemlju lala". Pored Grujića na spisku Ivana Tomića nalaze se još:\nBoris Radunović (Rad), Miladin Stevanović (Partizan), Miroslav Bogosavac (Partizan), Aleksandar Desančić (Vojvodina), Vukašin Jovanović (Crvena zvezda), Srđan Babić (Vojvodina), Nemanja Radonjić (Empoli), Luka Jović (Crvena zvezda), Andrija Živković (Partizan), Luka Luković (Vojvodina), Filip Manojlović (Crvena zvezda), Marko Rademaher (Herta), Filip Bainović (Rad), Milan Gajić (OFK Beograd), Ivan Šaponjić (Partizan), Nemanja Mihajlović (Rad) i Saša Ćurko (Vojvodina).\nPrvi meč na programu je 26. marta od 19 časova a potom slede dueli sa Švajcarskom (28. mart) i Norveškom (31. mart).\n"Svesni smo da se od nas dosta očekuje, imamo kvalitetan tim, optimisti smo, ali grupa je veoma jaka i treba biti oprezan i skoncentrisan u svakom duelu. Sve ekipe su došle sa istim ambicijama, da budu prve, ali ja verujem da ćemo mi dokazati da smo izuzetno talentovana generacija i da smo budućnost srpskog fudbala" poručuje Marko Grujić.\nPodsećamo da je reprezentacija Srbije uzrasta do 19 godina 2013. godine osvojila titulu na Evropskom prvenstvu u Litvaniji, dok je prošle godine u Mađarskoj eliminisana u polufinalu.


Posmrtni ostaci pronađeni u Rudnici\n13 decembar, 2013\nLokacija u kamenolomu Rudnica, gde je počelo iskopavalje posmrtnih ostataka ( Fotografija kosovske vlade)\nSrpske vlasti su, sa Euleksovim i kosovskim stručnjacima za sudsku medicinu, u kamenolomu Rudnica, u opštini Raška, otkrili posmrtne ostatke, saopštio je EULEX\nKosovski zvaničnici saopštili su da se vjeruje da je reč o Albancima ubijenim tokom rata na Kosovu, čija su tijela zatim prebačena u Srbiju.\nNa iskopavanju u kamenolomu Rudnica, kako je saopšteno, takođe je prisutna Euleksova Jedinica za istraživanje ratnih zločina, Komisija za nestala lica Vlade Srbije i Međunarodni komitet Crvenog krsta. Rad će biti nastavljen, u saradnji sa srpskim vlastima, narednih dana, navode iz Euleksa.\nŠef kosovske Državne komisije za nestale osobe, Prenk Đetaj, kazao je na konferenciji za novinare u Prištini da su posmrtni ostaci pronađeni nedaleko od samog ulaza u rudnik. Još međutim nije poznao koliko ima tijela.\n“Prema izvorima, ima vise od 250 tijela, a prema nekima i do 400.”\nTužilaštvo za ratne zločine u Beogradu saopštilo je u srijedu da su na terenu dva bagera koja vrše iskopavanja, a da je predviđeno da u kamenolomu Rudnica rade do kraja nedelje, javljaju srpski mediji. Iz Vlade Srbije, kako navode, za sada nema reakcije na ove tvrdnje. Prethodno je saopšteno da će nalazi istrage biti poznati sutra, ali je i to ubrzo odloženo.\nUkoliko se potvrde navodi o Rudnici to će, kako prenosi agencija Rojters, biti šesta masovna grobnica pronađena od 2000. Najveća, u kojoj su se nalazila tijela više od 800 kosovskih Albanaca, otkrivena je 2001. na terenu poligona za obuku Specijalnih antiterorističkih jedinica MUP-a Srbije kod Batajnice. Očekuje se da će kosovski i srpski zvaničniici uskoro razgovorati o daljim iskopavanjima, navodi Rojters.


Rusi i Izraelci u poseti Topoli – AGRO VESTI by agronews.rs\nHome agro danas Rusi i Izraelci u poseti Topoli\nJul 20, 2016 | agro danas, Agrobiznis, Aktuelno, Poljoprivreda, Srbija, Svet, Teme, Tržište, uvoz-izvoz, Vesti\t|\nPoslednjih godina ruski privrednici sve više dolaze u Topolu, otkupljuju voće i vino po kojem je oplenački kraj poznat i sve više uživaju u hrani, obilascima vinarija i srpskom gostoprimstvu. Na tim temeljima može da nastane i veća ekonomsko-privredna saradnja između srpskih i ruskih regiona.\n– Iako imate visokokvalitetne i zdrave proizvode, kao i najukusniju hranu, proizvodni kapaciteti su vam mali, jer Rusija ima ogromno tržište. Ipak mogli biste da isporučujete proizvode pojedinim regionima u Rusiji i na taj način ih snabdevati nečim što dolazi iz Srbije – rekla je Irina Rosoljina, predstavnica ruske delegacije privrednih komora i turističkih organizacija.\n– Ovog meseca je pripremljen prvi šleper koji ćemo izvesti za Rusiju. Naši kapaciteti su sedam miliona litara vina, koje planiramo da popunimo u naredne tri godine i to znači da ćemo u naredne tri godine punim kapacitetima moći da izađemo na tržište Rusije – kaže Nevena Stevanović, PR menadžer vinarije PIK Oplenac.\nVinarija PIK Oplenac je pre dve godine privatizovana i sada je u srpsko-ruskom vlasništvu. Pored vina iz Topole, koja će se naći na ruskom tržištu, veliki potencijal za izvoz ima i voće iz ovog kraja.\n– Već godinama ruski privrednici dolaze ovde i otkupljuju voće iz Topole i mi smo sada jedan od najpoznatijih krajeva kada je voćarstvo u pitanju. Oko 20 mil EUR, uglavnom voća, se izveze iz opštine Topola za Rusiju. S druge strane, nadamo se da će krenuti u malo većem obimu i turizam – kaže Dragan Živanović, predsednik opštine Topola.\nTopola se već na svetskoj vinskoj mapi pozicionira kao region vina dok bi ostatak Srbije kroz gastro turizam mogao da privuče pažnju turista sa istoka.\nCilj posete strane delegacije Topoli je razvoj saradnje u oblastima ekonomije, privrede, trgovine i turizma sa Rusijom.\nTags: izraelizvoz voćarusijasaradnjatopolaturizam\nVelika šansa, ali i krupan zalogaj za mlekare\nFederalna služba za veterinarski i fitosanitarni nadzor - Roselkhoznadzor dala je zeleno svetlo za uvoz mlečnih proizvoda iz Srbije u članice Carinske unije, koju čine Belorusija, Kazahstan i Rusija.


Home Izaberi grad Bihać Svečana konferencija IPA programa prekogranične saradnje\nU Mostaru je 21.05.2015. godine održana svečana konferencija povodom potpisivanja ugovora o dodjeli grant sredstava korisnicima čiji projekti su odobreni za finansiranje u okviru trećeg poziva na dostavu projektnih prijedloga u okviru IPA Programa prekogranične saradnje Hrvatska – BiH od 2007. do 2013. godina.\nUkupno 120 učesnika iz BiH i Hrvatske okupilo se na svečanoj konferenciji na kojoj je predstavljen projekat Bee Promoted – Promocija pčelarstva, koji je odobren za finansiranje u okviru ovog poziva.\nNa konferenciji su se obratili šef operacija Odjeljenja za socijalni razvoj, civilno društvo i prekograničnu saradnju Delegacije EU u BiH Masimo Mina, pomoćnik direktora Direkcije za evropske integracije Zara Halilović, pomoćnik ministra u hrvatskom Ministarstvu regionalnog razvoja i fondova Evropske unije Helga Bubanović – Devčić i direktor Agencije za regionalni razvoj Republike Hrvatske Ines Kos.\nU ime Veterinarskog zavoda Bihać, voditeljica projekta iz Razvojne agencije Unsko-sanskog kantona je primila certifikat za ugovoreni projekt u okviru trećeg poziva IPA Programa prekogranične saradnje Hrvatska-BiH, koji je kao jedan od 8 projekata promovisan uz prezentaciju ključnih aktivnosti, planiranih ciljeva i rezultata.\nPrevious articleVakcina koja pretvara rak u hronično oboljenje uskoro stiže u Srbiju\nNext articleZahvalnice ministarstva za doprinos unapređenju poljoprivrede


NOVI DETALJI O UDRUŽENJU “SRBSKA ČAST”: Zašto humanitarci vježbaju gađanje u vojnom centru u Nišu?\nPripadnici „humanitarne“ Srbske časti u kampu u Nišu godinama vježbaju gađanje. Udruženje Srbska čast povezano sa Putinovim Noćnim vukovima koji su na crnoj listi SAD-a zbog terorističkih akcija u Ukrajini. Dodik odlikovao Noćne vukove, ruski veterani odlikovali Srbsku čast.\nUpravo ti „humanitarci“ iz centra u Nišu, u decembru i januaru bili su u Banja Luci, u Narodnoj skupštini RS i na obilježavanju Dana RS. Na jednoj od brojnih fotografija, na kojima poziraju u maskirnim uniformama, s njima u društvu nalazi se i čuvar logora Keraterm i osuđeni ratni zločinac Darko Došen.\nPriznanje mu je uručio general Kaljakin lično. A ko je Valerij Vječeslavovič Kaljakin? Prema zvaničnoj biografiji objavljenoj na stranici „Nasljednika pobjede“, završio je medicinu, ali je godinama bio blizak Kabinetu predsjednika Ruske Federacije. Bio je, 2015. godine, član Komisije za organizaciju državne podrške i razvoja kulture Kozaka u okviru Kabineta predsjednika Ruske Federacije.\nU Vesniku „Nasljednika pojede“, iz maja 2015. godine, objavljene su fotografije na kojima članovi ovog udruženja poziraju sa Kozacima. Među njima jedno poznato lice – Nikolaj Đakonov.\nOvaj vođa Kozaka bio je jedan od organizatora proruskih paravojnih akcija na Krimu, a pred izbore 2014. godine, sa još 130 Kozaka boravio je u Banja Luci. Iako su se predstavljali kao kulturni ansambl, Kozaci su, prema zvaničnim dokumentima koji su u posjedu Žurnala, u BiH ušli u vozilima MUP-a Republike Srpske.\n„Članovi moskovskoj bajkerskog kluba „Noćni vukovi“ nalaze se na crnoj listi SAD-a, a u obrazloženju odluke o stavljanju na listu, koju je potpisao bivši predsjednik Barak Obama „navedeno je da su „Noćni vukovi“ bili dio oružane grupe u Ukrajini koja je učestvovala u napadima na objekte za proizvodnju prirodnog gasa“ .\nVođa ove grupe Aleksandar Zaldostanov zvani “Hirurg” imao je sastanke i sa Miloradom Dodikom, a u junu prošle godine predsjednik Republike Srpske pozirao je zajedno sa Hirurgovim bajkerima pokazujući rukom pozdrav „Noćnih vukova“. Isti pozdrav koriste i humanitarci sa fantomkama iz udruženja Srbska čast.\nNevladine organizacijeRSSrbska čast\nPrethodna Previous post: GODINE PREVARE Frljić: Hadžihafizbegović je političke stavove mijenjao kao čarape\nSljedeća Next post: DUNOVIĆ ZA N1: „Čović u 5. osnovne nije naučio šta je demokratija, ne nudi ništa, samo…“


SNSD HDZ SDA formiranje vlasti\n28. November, 20:56\nIzetbegović i Čović: SNSD nam je partner 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n13.02.2019. / 17:01\nNakon današnjeg sastanka u Sarajevu, Čović je poručio kako je "SNSD definitivno partner ovih stranaka kada je riječ o formiranju vlasti na državnom nivou."\n"Mislim da ćemo uskoro imati kompletiran dio bošnjačke koalicije. Nakon odluke SDP-a imamo prostor da se krene u pregovore s drugim strankama. Cijenim da ćemo u prvoj polovini marta imati definisane koalicije", rekao je Izetbegović, prenose federalni mediji.\nIzetbegović: Ne može sve biti po ''Dodikovom''\nČović je ponovio stavove svoje stranke o potrebi promjene izbornog procesa kako se ne bi ponovo dogodilo stanje da se "u Predsjedništvu BiH kakvo je sada nalaze dva bošnjačka člana Predsjedništva BiH".\nIzetbegović je izjavio da se nada da će SNSD odustati "od uslovljavanja kada je riječ o MAP-u s obzirom na to da MAP ne znači ulazak Bosne i Hercegovine u NATO". Izetbegović je kazao da ne vjeruje kako se za nekoliko mjeseci može izmijeniti Izborni zakon BiH te da niko nikoga ne treba uslovljavati.\nIzetbegović je još istakao da pozicija predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH pripada nekome iz reda srpskog naroda, ali da "Dodik treba poštovati zakone i ranije usvojene stavove. "\nSDA HDZ SNSD Bakir Izetbegović Dragan Čović Milorad Dodik


Ivana Predić | 24. nov 2020.\nPredloženim akcionim planom za sprovođenje Medijske strategije, u čiju je finalnu verziju Cenzolovka imala uvid, novinari bi trebalo da budu bezbedniji, javni medijski servisi nezavisniji, sistem sufinansiranja medijskih sadržaja unapređen, a lokalni i regionalni mediji održivi. Sagovornici Cenzolovke smatraju, međutim, da nema garancije da će stanje u medijskoj sferi biti značajnije poboljšano.\nIzrada akcionog plana za sprovođenje Strategije razvoja sistema javnog informisanja u Republici Srbiji za period 2020–2025. godine (tzv. Medijska strategija) konačno je završena i pitanje je dana, kako saznaje Cenzolovka, kada će predstavnici radne grupe za izradu tog dokumenta zvanično predati njegovu finalnu verziju Vladi Srbije na usvajanje.\nFinalna verzija akcionog plana, u koju je Cenzolovka imala uvid, predviđa izmenu 13 zakona. Među njima najviše izmena pretrpeće Zakon o javnom informisanju i medijima, čak 31 (rok za izmenu je četvrti kvartal 2021), tri manje Zakon o elektronskim medijima (rok je drugi kvartal 2022), a Zakon o javnim servisima čeka 10 izmena (rok je treći kvartal 2022). U Zakonu o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja predviđena je samo jedna izmena, a termin za završetak tog posla je četvrti kvartal 2021. godine.\nNije poznato kada će Vlada Srbije usvojiti akcioni plan, bez kojeg nije moguća primena Medijske strategije, ali ni to da li će biti usvojen u formi koja je usaglašena na radnoj grupi, ili će pak pretrpeti određene izmene.\nVlast je ušla u izradu Medijske strategije kako bi na neki način apsorbovala pritisak međunarodne zajednice zbog katastrofalnog stanja u sferi medijskih sloboda (Nedim Sejdinović, novinar)\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić, tada još kao mandatarka za sastav nove vlade, izjavila je 20. oktobra da akcioni plan za Medijsku strategiju „mora biti usvojen u prvih sto dana rada nove vlade“ (Vlada Srbije izabrana je 28. oktobra, prim. a.).\nInače, Medijska strategija usvojena je još 30. januara, a prateći akcioni plan Vlada Srbije trebalo je da usvoji do 16. maja.\nZa razliku od Medijske strategije koja se odnosi na period 2020–2025, akcioni plan za sprovođenje tog strateškog dokumenta važi samo do 2022, navodi se u nacrtu dokumenta u koji je Cenzolovka imala uvid.\nOsim seta medijskih zakona, predviđena je izmena, između ostalih, i zakona o krivičnom postupku, javnim nabavkama i poreskom sistemu.\nU okviru pet oblasti dato je nekoliko desetina mera, koje se odnose, između ostalog, na unapređenje bezbednosti novinara i sistema medijskog sufinansiranja projekata, na uspostavljanje zakonske i institucionalne zaštite, profesionalne autonomije novinara i urednika u odnosu na unutrašnje pritiske, na transparentnost podataka o medijima i kriterijuma za određivanje medijske koncentracije, na poboljšanje položaja lokalnih i regionalnih medija, kao i na osnaživanje institucija nadležnih za informisanje i obezbeđivanje nezavisnosti javnih medijskih servisa i Regulatornog tela za elektronske medije.\nObradović: Vlast neće odustati od kontrole javnih servisa\nZa novinare, predstavnike novinarskih udruženja, ali i za opoziciju, tema svih tema jesu promene u javnim medijskim servisima. Akcionim planom predviđeno je obezbeđivanje nezavisnosti javnih servisa, unapređenje profesionalnosti, ostvarivanje programskih funkcija u javnom interesu, kao i odgovornost prema javnosti. To će se postići, kako stoji u dokumentu, izmenama Zakona o javnim medijskim servisima i uspostavljanjem obaveze redovnog i transparentnog izveštavanja javnosti o trošenju sredstava, propisivanjem jasnih kriterijuma i redefinisanjem postupka za izbor članova Upravnog odbora, obezbeđivanjem zakonskih garancija uređivačke autonomije, a posebno redakcije informativnog programa. Interesantne izmene tiču se i Programskog saveta i načina izbora njegovih članova, kako bi se omogućilo da to telo bude eksterni kontrolor programskih sadržaja javnih medijskih servisa, ali i izbora poverenika za profesionalne standarde i odnose sa korisnicima usluga, koji bi bio obavezan da prati poštovanje etičkih i profesionalnih standarda, te da komunicira sa javnošću.\nNovinar Vukašin Obradović, koji je prošlog septembra napustio Radnu grupu za izradu Medijske strategije, kaže za Cenzolovku da je potpuno siguran da se suštinski u funkcionisanju javnih servisa predviđenim promenama neće ništa izmeniti, čak i ako one doslovce budu pretočene u zakonska rešenja.\nOd obećanja do realizacije dug je i neizvestan put, pogotovo u Srbiji. Vidimo to, na kraju, po izradi Medijske strategije koja kasni bezmalo pet godina (Nedim Sejdinović, novinar)\n„Reč je o nastavku igrokaza vlasti koja počiva na kontroli medija i potpuno je nerealno očekivati da će se dozvoliti nezavisna uređivačka politika RTS i RTV. Javni servisi imaju centralnu ulogu u informativnom sistemu svake države jer, osim što informišu građane, oni postavljaju standarde u široj medijskoj zajednici“, ocenjuje Obradović i navodi da ukoliko bi se promenila uređivačka politika javnih servisa, emiteri sa nacionalnom pokrivenošću morali bi da svoj, pre svega informativni program, usklade sa standardima javnih servisa, jer bi u suprotnom njihova propaganda izgubila svaki smisao.\nZbog svega toga, zaključuje naš sagovornik, vlast drži pod strogom kontrolom javne servise i tako će biti i ubuduće, bez obzira na predložene zakonske izmene. Eventualnu dobru volju da krene u suštinske promene u radu javnih servisa vlast će, prema Obradovićem mišljenju, moći da pokaže vrlo brzo jer je u toku proces izbora upravnih odbora javnih medijskih servisa.\n„Na osnovu toga, kao i skorašnjeg izbora dva nedostajuća člana Saveta REM-a, moći ćemo mnogo toga da zaključimo o namerama vlasti i njenoj volji da implementira rešenja iz Medijske strategije“, ukazuje Obradović.\nIzmenama Zakona o javnom informisanju predviđeno je i da se medijima garantuje pravo novinara i urednika u odnosu na vlasnika i poslovodstvo medija, posebno u pogledu mogućnosti da urednik bude smenjen ako odbije da izvrši nalog. Ovaj posao realizuje Ministarstvo kulture i informisanja, a rok je kraj 2021. godine.\nTaj zakon pretrpeće promene i u oblasti kontrole medijske koncentracije i sprečavanja monopola nad medijima, tako što će u postojećem registru medija biti precizno definisan obim podataka koji se tiču samih medija, vlasničke strukture izdavača medija, svih novčanih i drugih davanja iz javnih prihoda iz svih izvora – podaci o donacijama, poklonima i sponzorstvima. Takođe, predviđa se i uvođenje sankcija za nepoštovanje novih zakonskih odredaba i utvrđivanje kriterijuma za merenje pragova medijske koncentracije.\nProblem na koji medijski stručnjaci i novinari i novinarke upozoravaju već godinama jeste izlazak države iz medija, u AD Politika i novinskoj agencije Tanjug. Prema predloženom akcionom planu, to bi trebalo da se dogodi u prvom kvartalu 2021. godine, ali i da se okonča proces privatizacije i drugih medija u javnom vlasništvu.\nJoš jedna od velikih poteškoća sa kojima se suočavaju medijski radnici jeste ugrožavanje bezbednosti, što su i ove godine potvrdile domaće, ali i strane organizacije. Mere iz akcionog plana, vezane za bezbednost novinara i novinarki, obuhvataju izmene Krivičnog zakonika i zakona koji uređuje krivični postupak, za unapređenje mehanizama krivičnopravne zaštite bezbednosti medijskih radnika, ali i zaštite tajnosti novinarskih izvora.\nRealne promene ili predstava vlasti za međunarodnu zajednicu\nDa li će Medijska strategija i akcioni plan zaista dovesti do rešavanja suštinskih problema sa kojima se novinari i novinarke godinama suočavaju? Novinar nedeljnika Vreme Nedim Sejdinović, koji je u oktobru 2017. godine napustio Radnu grupu za izradu Medijske strategije, kaže da ovi dokumenti nisu obavezujući, te da samo govore o nameri Vlade da u određenu sferu unese neke promene.\n„Od obećanja do realizacije dug je i neizvestan put, pogotovo u Srbiji. Vidimo to, na kraju, po izradi Medijske strategije koja kasni bezmalo pet godina“, objašnjava Sejdinović za Cenzolovku i dodaje da ga obeshrabruje činjenica da same promene zakone, čak i ako budu savršene, neće biti garancija da će stanje u medijskoj sferi biti značajnije poboljšano.\nU prilog svojoj tvrdnji Sejdinović navodi da su članovi sadašnjeg zakona i njegov duh u dobroj meri u praksi izigrani.\nVlast drži pod strogom kontrolom javne servise i tako će biti i ubuduće, bez obzira na predložene zakonske izmene (Vukašin Obradović, novinar)\n„Ono što je trebalo da bude poštena i transparentna privatizacija, koja bi delom omogućila novinarima da postanu vlasnici svojih medija, pretvorilo se u svoju suprotnost – umesto države, vlasnik velikog broja medija postala je vladajuća stranka. Konkursno sufinansiranje je trebalo da unapredi kvalitet izveštavanja u skladu sa interesima građana, a pretvorilo se u ‘isplatu’ novca medijima bliskim vlastima“, podseća naš sagovornik i dodaje da ne potcenjuje trud predstavnika medijskih i novinarskih udruženja da se dođe do boljih zakona, koji će nam, kako navodi, biti potrebni za neko buduće vreme, kada moć u ovoj državi ne bude u rukama jednog čoveka, već u institucijama.\nSejdinović zaključuje da je vlast ušla u izradu Medijske strategije kako bi na neki način apsorbovala pritisak međunarodne zajednice zbog katastrofalnog stanja u sferi medijskih sloboda. Vlast je, navodi, naučila mnogo iz 2014. godine, kada je Srbija doživela rast na listama koje mere nivo medijskih sloboda u svetu, samo zbog usvojenog novog seta medijskih zakona. Ali ti zakoni, prema Sejdinovićevoj oceni, u praksi su doživeli fijasko i razorili medijsku scenu Srbije zbog katastrofalne primene.\nNaš sagovornik smatra i da će proći još mnogo vremena dok navedene promene zakona ne dođu na dnevni red Narodne skupštine, a ne isključuje ni mogućnost da dožive značajne korekcije koje neće biti u skladu sa strateškim dokumentom i pratećim akcionim planom. Podsetimo, prethodnu Medijsku strategiju do 2016. godine Vlada Srbije usvojila je u septembru 2011. godine, a tri nova zakona koja regulišu medijsku sferu (Zakon o javnom informisanju i medijima, Zakon o elektronskim medijima i Zakon o javnim medijskim servisima) usvojena su tek u avgustu 2014.\nAkcioni plan za Medijsku strategiju Medijska strategija Vlada Srbije\n← Sud zabranio mešanje u uređivačku politiku Glasa Amerike\nPored Olivere Zekić za Savet REM-a predložena još jedna iskusna članica regulatornog tela – Aleksandra Janković →\n1 komentar za: “Akcioni plan za Medijsku strategiju predviđa silne izmene u medijskim zakonima. Super. Još samo da sve budu implementirane”


Stanje u Srednjobanatskom okrugu stabilno, preko 21.000 podeljenih paketa\nObjavljeno 16.04.2020. u 14h\n„Stanje na teritoriji Srednjobanatskog upravnog okruga je stabilno i pod kontrolom“, zaključeno je na današnjoj sednici Saveta Okruga u proširenom sastavu kojem je predsedavala načelnica Snežana Vučurević.\nNakon prezentovanih podataka svih prisutnih učesnika konstatovano je da je na teritoriji Srednjobanatskog upravnog okruga stanje stabilno i pod kontrolom. Sve lokalne samouprave sprovode mere Vlade RS a nadležne institucije rade u skladu sa trenutnom situacijom i bez većih problema.\nTakođe je ocenjeno da do sada preduzete mere kao i disciplinovano ponašanje građana daju dobre rezultate što se odražava i na trenutne podatke o broju ljudi kod kojih je do sada potvrđeno da su pozitivni na COVID- 19. Testiranja se vrše redovno i u skladu sa propisanim procedurama.\nPolicijska uprava: „Samo sporadično kršenje zabrane kretanja u vreme policijskog časa“\nStanje bezbednosti je za sada dobro i pod kontrolom. Pripadnici Policijske uprave, osim ostalih poslova i aktivnosti, konstantno vrše kontrolu lica u samoizolaciji i sankcionišu pojedince koji se ne pridržavaju naredbe o zabrani kretanja u vreme policijskog časa.\nOsim sporadničih slučajeva većih nepoštovanja propisanih mera nema, ocenjeno je od strane Policijske uprave uz konstataciju da se ujedno beleži i veliki pad svih oblika kriminaliteta.\nPreko 21.000 podeljenih paketa – angažovano 1150 volontera\nSve lokalne samouprave sa područja Okruga su se dobro organizovale u cilju pružanja pomoći građanima kojima je potrebna. Uspostavljeni su Kol centri koji su na usluzi građana za sva njihova pitanja i potrebe a angažovano je i preko 1150 volontera. Vodi se računa o javnoj higijeni, ulice i ostale javne površine se redovno peru i dezinfikuju kao i svi ostali objekti od opšteg značaja. U cilju pomoći najugroženijima sve lokalne samouprave su organizovale podelu paketa pomoći penzionerima sa penzijama manjim od 30.000 dinara. Do sada je podeljeno ukupno 21.404 paketa, a u toku je i priprema paketa pomoći i osobama koji sa na evidenciji socijalnih službi.\nPoljoprivrednicima je omogućeno da bez problema obavljaju sve sezonske poslove na poljima a u skladu sa propisanim merama u toku vanrednog stanja.\nRepubličke i pokrajinske inspekcijske službe takođe funkcionišu u okviru svojih nadležnosti i raspoloživih kapaciteta a aktivan je i kol centar Okruga za sva pitanja građana iz delokruga inspekcija.\nNa kraju sednice je potvrđena zajednička konstatacija da je disciplina i ponašanje građana Okruga u skladu sa propisanim sigurnosnim merama doprinela stabilnoj situaciji u Okrugu.\nČlanovi Saveta Srednjobanatskog upravnog okruga upućuju zahvalnost svim građanima na njihovoj odgovornosti, solidarnosti i poštovanju propisanih mera.\nTagovi:covid - 19, korona virus, pandemija, Srednjebanatski okrug, Vesti Zrenjanin, zrenjanin


Naslovna/VESTI/ŽAGUBICA: Donacija kompanije “Avala Resources” Domu zdravlja (VIDEO)\nŽAGUBICA: Donacija kompanije “Avala Resources” Domu zdravlja (VIDEO)\n“Avala Resources” je kompanija poznata po izrazito razvijenoj društvenoj odgovornosti i najčešća ulaganja su u zdravstvo i školstvo jedne lokalne zajednice.\nOvoga puta dobra poslovna praksa kompanije nastavljena je sa Domom zdravlja u Žagubici doniranjem vredne kompjuterske opreme koja se sastoji od četiri računara i štampača, zahvaljujući kojima će biti lakše organizovano evidentiranje pacijenata, kao i prijem i zakazivanje pregleda.\nPrema rečima dr Vesne Stoilović, direktora Doma zdravlja u Žagubici, računari će umnogome ubrzati rad lekarima ove zdravstvene ustanove s obzirom na to da će biti znatno olakšan rad sa pacijenatima koji više neće morati dugo da čekaju na prijem kod svog lekara. U sklopu novina u funkcionisanju zdravstvenog sistema Srbije koje je uvelo resorno Ministarstvo, a koje su od ove godine uvedene i u funkcionisanje Zdravstvene ustanove u Žagubici – integrisani zdravstveni informacioni sistem, računari su neophodni za rad.\nOvo nije prva donacija kompanije ‘’AvalaResources”, već nastavak uspešne dugogodišnje saradnje sa Domom zdravlja. Naime, u poslednjih nekoliko godina kompanija ‘’Avala’’ žagubičkom Domu zdravlja donirala je vozilo za kućnu negu pacijenata, ampuliranu terapiju, dve godine je izdvajana plata za dva lekara i dve medicinske sestre, obezbeđena je i vaga za merenje novorođenčadi, drva za ogrev i računari.\nPrema rečima predstavnika ove kompanije, Nadežde Ivanović, menadžera istražnih prostora, u poslovnoj politici je i donacija, a najčešce pomažu zdravstvo i školstvo jer tako pomažu i najveći deo stanovništva. Istakla je dobru saradnju sa Domom zdravlja i izrazila želju da zdravstveno osoblje ove ustanove u narednom periodu ima što manje posla, a da stanovništvo samim tim bude što zdravije, iskoristivši priliku da svim meštanima opštine Žagubica čestita predstojeće Božićne i Novogodišnje praznike.\nUspešna akcija predstavlja i najbolji mogući način privođenja kraju još jedne kalendarske godine, želje za uspešnim i narednim periodom su obostrane, a osnovni motiv i glavni pokretač i svih daljih koraka je dobrobit pacijenata.


State Department kaže da nekažnjivanje u Albaniji i dalje predstavlja problem\nBy Albanian Newsroom/ Published on: 14/03/2019\nU godišnjem izveštaju o ljudskim pravima, američki Stejt department kritikovao je Albaniju zbog toga što nije uspela da reši pitanje nekažnjavanja. „Nekažnjivost je i dalje problem. Tužbe, a posebno osuda, funkcionera koji su počinili prekršaj, bilo je sporadično i nedosledno. Funkcioneri, političari, sudije i osobe sa snažnim poslovnim interesima često su mogle izbeći krivično gonjenje. Kao odgovor na to, vlasti su preduzele međunarodni nadzor nad sudijama i tužiocima i otpustile značajan broj funkcionera zbog neobjašnjenog bogaćenja ili veza sa organizovanim kriminalom“, navodi se u izveštaju.\nPrema američkom državnom ministarstvu, korupcija je i dalje ostala ozbiljan problem u državnoj upravi.\nU izvještaju se također navodi da su “nezavisni mediji bili aktivni i izražavali širok spektar gledišta, iako je bilo pikušaja da se izvrši direktan i indirektan politički i ekonomski pritisak na medije, uključujući i pretnje i nasilje nad novinarima koji su pokušali istražiti kriminal i korupciju. Poslovni ljudi su slobodno koristili medije da bi stekli naklonost i promovisali svoje interese sa političkim strankama. Većina vlasnika privatnih televizijskih stanica koristila je sadržaj svojih emisija kako bi uticali na vladine akcije prema njihovim drugim preduzećima”.\nS druge strane, “politički pritisak, korupcija i nedostatak finansiranja ograničavali su nezavisne štampane medije, a novinarska autocenzura postala je praksa. Ekonomska nesigurnost zbog nedostatka izvršnih ugovora o radu smanjila je nezavisnost novinara i doprinela pristrasnosti u izveštavanju. Savez albanskih novinara nastavio je da izveštava o značajnim kašnjenjima u isplatama plata novinarima u većini medija, u nekim slučajevima do 10 meseci. Finansijski problemi su naveli neke novinare da se više oslanjaju na spoljne izvore prihoda, što dovodi njihov integritet u pitanje“.\nInternet mediji i nevladine organizacije takođe se pominju u izveštaju američkog Stejt departmenta.\n“Nevladine organizacije su tvrdile da je profesionalna etika nizak prioritet za neke od, kako se procenjuje, 700 informativnih portala u zemlji, što je izazvalo zabrinutost zbog širenja lažnih vesti koje su imale koristi od specifičnih finansijskih ili političkih interesa. Dramatični rast u online medijima pružio je raznovrsne stavove“, kaže se u izvještaju američkog State Departmenta. / ibna /


Iz Uprave za indirektno oporezivanje (UINO) BiH, kažu da je u periodu od juna do augusta ove godine u tu zemlju uvezeno 17.239 automobila, dok je u istom periodu prošle godine u BiH uvezeno 21.764 automobila.\nNajprimetnija je razlika u julu i augustu. Na primer, u avgustu prošle godine u BiH su uvezena 6.643 automobila, dok je ove godine taj broj umanjen za 1.811 vozila. Slični su podaci i za jul ove godine kada je u BiH uvezeno 2.178 vozila manje u odnosu na juli 2018. godine.\nZA MORAVSKI KORIDOR DODATNIH 120 MILIONA EVRA Iz budžeta veći deo za infrastrukturne projekte\n"Prema prikazanim podacima, vidljivo je da je nakon stupanja na snagu nove odluke o motoru koji može biti u vozilima koja se uvoze u BiH, došlo do pada broja uvezenih vozila", kazao je Ratko Kovačević, portparol UINO BiH.\nUkoliko se smanjenje nastavi, što predviđaju iz ovlašćenih stanica za tehnički pregled vozila, vozni park u BiH mogao bi biti u velikoj meri obnovljen, odnosno može se očekivati veliko smanjenje starih zagađivača.\nEnes Maslo iz ovlašćenih stanica za tehnički pregled Sarajevo-osiguranja ističe kako se u poslednjih pet godina pojavljuje sve više novih vozila.\n"Mogu reći kako je sve manje vozila iz osamdesetih i devedesetih godina, tipa Golf 2 ili Golf 3. Na tržištu se pojavljuju nova vozila i generalno se dosta čistimo od starih vozila", rekao je Maslo.\nUspešna priča "Energomont": Od zanatske radnje do partnera giganta\nOdluka o zabrani uvoza vozila s motorom Euro 4 trebalo je da stupi na snagu još 1. aprila ove godine, ali iz UINO su produžili rok zbog onih koji su u međuvremenu uvozili takva vozila. S tim u vezi građani BiH su u prvim mesecima 2019. godine, verovatno upoznati s predstojećom zabranom, sve intenzivnije uvozili polovna vozila. Sada je u velikoj meri primetan pad trenda uvoza polovnih automobila.\nPodsećamo, gotovo 80 odsto registrovanih automobila u BiH je starije od deset godina, što BiH čini zemljom s najstarijim voznim parkom u Evropi. Nova zabrana mogla bi se odraziti na promenu ove situacije.\nTurska ponovo produžila ZABRANU OTPUŠTANJA radnika\nNESTVARNE SLIKE IZ ENGLESKE Hiljade kamiona nastavlja put nakon ublažavanja zabrana (FOTO)\nVOZNI PARK I DALJE MEĐU NAJSTARIJIM U EVROPI Komšije uvezle duplo manje polovnih automobila\nGradnja pruge ka Severnoj Makedoniji kreće na PROLEĆE 2022.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izrazio je danas uverenje da bi izgradnja pruge Beograd - Niš - Tabanovce, uz podršku EU, mogla da krene već na proleće naredne godine.\nBelgija najveći izvoznik piva u Evropi, prestigla Nemačku\nBelgija je najveći izvoznik piva u Evropi prema rang listi Evropske federacije pivara, preneo je portal Fokus na Belgiju (Focus on Beligum) i dodao da je Belgija prvi put prva na spisku, dok je do sada Nemačka bila poznata kao najveći evropski izvoznik tog pića.\nProizvođač električnih automobila Tesla isporučio je skoro 140.000 automobila u trećem tromesečju, nadmašivši očekivanja.


ePogledi - Ruski general: Mete će nam biti zemlje s američkim raketama\n05 decembar, srijeda\nDržave u kojima su postavljeni američki raketni sistemi odbrane biće na meti Rusije ako se SAD povuče iz Sporazuma o likvidaciji raketa srednjeg i kratkog dometa (INF), izjavio je u srijedu načelnik Generalštaba Oružanih snaga Rusije Valerij Gerasimov.\n"Želim da pošaljem poruku vašim rukovodstvima: ako INF bude prekršen, nećemo ostati bez odgovora. Kao vojni profesionalci, trebalo bi da znate da meta nije teritorija SAD-a nego će države u kojima se nalaze raketni sistemi SAD-a sa raketama srednjeg i kratkog dometa postati mete za rusku odmazdu", rekao je on na sastanku sa stranim vojnim atašeima u Moskvi, prenosi agencija TASS.\nNačelnik Generalštaba ruske vojske smatra da će saopštenje američkog predsednika Donalda Trampa o napuštanju INF-a loše uticati na globalnu stratešku stabilnost.\n'Veoma opasan korak SAD-a'\nPrema njegovim rečima, SAD optužuje Rusiju za kršenje INF-a, ali je u stvarnosti situacija drugačija.\n"Optužbe protiv Rusije su pokušaj da se zamaskira prava situacija. Prava situacija je da Rusija od 2000. poziva Vašington da prekine sa praksom korišćenja raketnih meta, odnosno simuliranjem balističkih raketa srednjeg i kratkog dometa, tokom testiranja antibalističkih raketnih sistema, što sporazum zabranjuje", rekao je Gerasimov.\nAmerički vertikalni lansirni sistem MK-41 postavljen u Rumuniji i Poljskoj može da lansira krstareće rakete srednjeg i kratkog dometa, što je "direktno kršenje" INF-a.\nDržavni sekretar SAD-a Majk Pompeo u utorak je postavio Rusiji ultimatum od 60 dana vezano za INF, iznevši tvrdnje da Rusija "vara" u svojoj kontroli oružja.\nPompeo: Samo Rusija može spasiti INF\nKako je rekao, više ne postoji strateški smisao da SAD bude jedina država koja će poštovati INF, a da će evropske države obavestiti o svojim sledećim koracima, prenosi Reuters.\nPoručio je da samo Rusija može da spase INF ako prizna da je kršila sporazum, a potom ponovo počne da ga poštuje.\nU suprotnom, Pompeo je naglasio da će SAD biti primoran da započne izlazak iz INF-a, koji bi trajao šest meseci.\nNa Pompeove tvrdnje reagovala je portparolka ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova, odbacivši tvrdnje SAD-a da Rusija krši INF.\nStupio na snagu 1. juna 1988.\nAmerički predsednik Donald Tramp krajem oktobra je saopštio da će se Vašington povući iz INF-a zato što ga je Rusija, navodno, već prekršila.\nINF je stupio na snagu 1. juna 1988. i odnosi se na rakete srednjeg (1.000 do 5.000 kilometara) i kratkog dometa (500 do 1.000 kilometara).


"Da srpske železnice postavimo kao primarni vid transporta": U planu projekti u Srbiji od 6 mlrd $ - Biznis Telegraf.rs\n13/09/21 | 10:15 ≫ 11:34\n"Da srpske železnice postavimo kao primarni vid transporta": U planu projekti u Srbiji od 6 mlrd $\n"Železnički saobraćaj je pored vodnog saobraćaja najzeleniji vid transporta", naglasila je Brnabićeva\nPremijerka Ana Brnabić izjavila je na otvaranju Zapadnobalkanskog železničkog samita 2021, u stanici Prokop, da su u Srbiji planirani železnički projekti vredni više od šest milijardi evra, kao i da je cilj da Srbija kompletno modernizuje želznički saobraćaj i prugama se poveže sa svim zemljama u reigonu i sa EU.\nPremijerka je istakla da je Srbija od 2014. godine, kada smo počeli ozbiljno da ulažemo u železnicu, u rekonstrukciju i modernizaciju pruga i nabavku vozova, uložila više od 600 miliona evra.\nBrnabićeva je poželela dobrodošlicu partnerima iz EK, Transportne zajednice, kao i predstavnicima EIB i EBRD i drugima iz EU, koji nam pomažu, kako je rekla, na tom izazovnom i ambicioznom putu - da potpuno rekonstruišemo i unapredimo naše železnice.\n"Da srpske železnice postavimo kao primarni vid transporta, kako putničkog i teretnog", naglasila je premijerka. Podsetila je da je 2021. godina železnice u EU, kao i da je godina železnice i u Srbiji, ali i godina Zelene agende.\n"Ova dva cilja idu ruku pod ruku, železnički saobraćaj je pored vodnog saobraćaja najzeleniji vid transporta", naglasila je Brnabićeva.\nKada je reč o železničkim projektima u vrednosti od šest milijarde evra, Brnabićeva kaže da se trenutno radi na potrebnoj dokumentaciji i studijama, uz podršku EU i evrpskih finansijskih institucija. Istakla je da je svakako najvažniji železnički projekat brza pruga od Beograda do Novog Sada, u koju ulažemo više od dve milijarde evra.\nPremijerka je rekla da će i u železnički Koridor 10 biti uloženo oko dve milijarde evra, uz podršku EU , EIB i EBRD i drugih evropskih partnera i to bez dela od Niša do granice sa Severnom Makedonijom.\n- Tako da samo u ova dva velika projekta planiramo nešto više od četiri milijarde evra - dodala je ona.\nKako je rekla, Srbija je do 2014. godine bila gladna putne i železničke infrastukture. Odgovarajući na pitanja novinara, rekla je da su za nas jednako važna i putna i železnička infastruktura, kao i da je u prethodnom periodu prioritet bilo da se povezu veliki gradovi autoputevima.\nBrnabićeva kaže da sada mogu više da se rade i železnički projekti i da ćemo sledeće godine imati brzu prugu od Beograda do Novog Sada, gde će voz ići najviše pola sata.\nMinistar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović istakao je da je 2021. godina za Evropu "Godina železnice", dodajući da se to poklapa i sa našim planovima, jer se do kraja godine očekuje završetak brze pruge Beograd - Novi Sad.\nU ovoj godini je, ističe, Srbija i domaćin Zapadnobalkanskog železničkog samita na kojem će, navodi, učestvovati svi ministri infrastrukture iz regiona, predstavnici EU i akademska zajednica.\nNaglasio je da je to pokazatelj da region samo može da napreduje samo zajedno i uz podršku evropskih partnera. Momirović je podvukao da se ceo region saglasio da je za otvoreni Balkan, odnosno da ekonomija i ljudi cirkulišu lako i slobodno.\nUkazuje da na tom putu ima još problema zbog dugih procedura na granicama i dodao da i to može biti prevaziđeno uz podršku EU. Ministar je istakao značaj železničkog saobraćaja, dodajući da on doprinosi klimatskoj neutralnosti i energetskoj efikasnosti. Zamenik glavnog direktora za Sektor mobilnosti i saobraćaja u Evropskoj komisiji Maja Bakran Marčić rekla je da se u Beogradu obežava proslava evropske godine železnice.\nVoz koji je juče stigao u Beograd kaže da ima svoju evropsku turneju po glavnim gradovima, a njegov cilj je da promoviše i poveže Evropu železničom kao vid saobraćaja koji je klimatski neutralan i posebno istakla njegov značaj za Zapadni Balkan.\nPohvalila je Srbiju što se poslednjih godina osvetila rekonstrukciji železnice i njenoj želji da prugom bude povezana sa svim gradovima u regionu.\nDolaskom voza "Connecting Europe Expreštrain" u železničku stanicu Prokop u Beogradu, zvanično je otvoren Železnički samit u Beogradu "Zapadnobalkanski železnički samit 2021" na kojem će govoriti državni, regionalni i evropski zvaničnici, kao i stručnjaci iz oblasti železničkog saobraćaja.\nDolazak voza "Connecting Europe Exxpreštrain" je prvi deo programa samita.Tokom samita biće potpisana i deklaracija o posvećenosti železnici.\nSamit se organizuje sa ciljem da se unaprede regionalne i evropske saobraćajne politike i doprinese bezbednijem, bolje povezanom i održvom železničkom saobraćaju.\nVideo: Usporite pored škole: MUP Srbije će kontrolisati saobraćaj od dana kada se đaci vrate u klupe\nNadvožnjak u Batajnici biće završen do kraja godine: Ovo su stanovnici čekali decenijama


Faktor | Turski parlament odobrio produženje mandata turskih vojnih misija u Iraku i Siriji\nTurski parlament odobrio produženje mandata turskih vojnih misija u Iraku i Siriji\nObjavljeno: 08.10.2019. u 19:32\nParlament je prihvatio uredbu kojom se ovlast koju ima predsjednik Turske Recep Tayyip Erdogan u vezi s prekograničnim operacijama u Iraku i Siriji produžuje na još jednu godinu\nTurski parlament večeras je odobrio produženje mandata turskih vojnih misija u Iraku i Siriji, javlja Anadolu Agency (AA).\nU uredbi se podsjeća na povećani rizik i prijetnje u pogledu nacionalne sigurnosti koje predstavljaju sukobi i tenzije uz južnu granicu Turske. Također je naglašeno da Turska pridaje veliki značaj zaštititi teritorijalnog integriteta, nacionalnog jedinstva i stabilnosti susjednog Iraka.\n-S druge strane, postojanje elemenata PKK i ISIS-a u Iraku i dešavanja koja potpiruju etnički separatizam, predstavljaju direktnu prijetnju regionalnom miru, stabilnosti i sigurnosti naše zemlje. Terorističke organizacije, prvenstveno PKK/PYD-YPG i ISIS, i dalje su prisutne u Siriji i nastavljaju svoje aktivnosti usmjerene protiv Turske - dodaje se.\nKadrovi u Mardinu\nVedad Jašarević i Edi Herc snimaju spot na granici Turske i Sirije\nU bombaškom napadu na sjeveru Sirije poginulo 14, ranjeno više od 50 osoba


Regionalni lideri u uvozu gasa iz Rusije - Bizlife.rs\n11:30 Moskva , 18/12/2017\nRuska kompanija Gasprom saopštila je da je u periodu od 1. januara do 15. decembra 2017. isporuka gasa u Tursku povećana za 18,8 odsto u odnosu na isti period prošle godine, što je, kako je navedeno, rekordno povećanje obima izvoza gasa u tu zemlju, dok je izvoz za Srbiju u istom periodu povećan za 23,5 odsto.\n“Tokom 11 i po meseci 2017. izvoz Gasproma u Tursku, drugo po veličini strano tržište te kompanije (posle Nemačke), iznosio je 27,6 milijardi kubnih metara gasa. Time je oboren rekord izvoza od 27,3 milijardi kubnih metara gasa (u Tursku) u 2014. godini”, navedeno je u saopštenju kompanije.\nIzvoz gasa povećan je i u drugim zemljama koje će biti pokrivene projektom Turski tok, a među kojima su Grčka, sa 10,1 odsto, Bugarska sa 5,7 odsto, Madjarska sa 22 odsto i Srbija sa 23,5 odsto.\nKompanija Gasprom objavila je 7. maja početak radova na izgradnji gasovoda Turski tok izmedju Rusije i Turske koji bi trebalo da snabdeva i Evropsku uniju gasom, i koji je simboličan projekat pomirenja izmedju Moskve i Ankare.\nProjekat je predstavljen javnosti krajem 2014. godine, u jeku ukrajinske krize, istovremeno kada je Rusija odustala od projekta gasovoda Južni tok, koji je trebalo da ide preko Crnog mora i Bugarske, a koji je blokirala EU.\nNamera je da se pojača isporuka ruskog gasa Turskoj, ali i da Turska umesto Ukrajine postane tranzitna zemlja ka EU.\nuvoz rusija GAS Srbija turska


Novi člana Upravnog odbora kompanije Aseko SEE\nFeb 18, 2016 Aseko SEE, Asseco SEE, E-uprava\nKompanija Aseko SEE (Asseco SEE) lider u regionu i deo grupacije koja je jedna od najvećih IT kompanija u Evropi, od ove godine dobila je novog člana Upravnog odbora, stručnjaka za IT sektor, Igora Brnabića, koji je ujedno postao i direktor sektora Sistema Integracija u okviru kompanije.\n„Jedan od prioriteta Sistema integracija kompanije Aseko SEE je rad i doprinos na uspostavljanju e uprave u Srbiji, kojom se omogućava smanjivanje troškova, veća transparentnost procedura i povećanje efikasnosti funkcionisanja državne uprave, a samim tim i stabilizacija ekonomskog i privrednog stanja“, izjavio je Igor Brnabić, član UO Aseko SEE. On je istakao da se, kao direktor ovog sektora, posebno nada da će doprineti razvoju koncepta države otvorenih podataka (Open Data) koji predviđa dostupnost informacijama, bez ugrožavanja bezbednosti podataka, kao i uspostavljanju informatičke magistale koja bi ujednila rad institucija i time omogućila njuhovu efikasnost i transparentan rad.\nBrnabić radio je u poslednjih pet godina u sektoru Sistem integracija kompanije Aseko SEE na poziciji direktora prodaje. Kao deo tima, doprineo je projektima, među kojima su, projekat sa Republičkom agencijom za telekomunikacije (RATEL), koji je osvojio međunarodno priznanje za inovativnost u državnoj upravi, zatim projekat sa Agencijom za privredne registre (APR), kao i nacionalni projekat sa Poreskom upravom, objedinjene naplate poreza i doprinosa, gde su moderni informatički sistemi višestruko unapredili rad ovih institucija i poboljšali usluge koje pružaju građanima.\nBrnabić je već osamnaest godina prisutan u IT sektoru, a pre kompanije Aseko SEE, radio je u Simensu, SAP-u i Sagi na pozicijama za odnose sa javnim sektorom.\nRezultati globalnog istraživanja o korišćenju forenzičke analize podataka za 2016. godinu\nUsvojena dva zakona – o oglašavanju i informacionoj bezbednosti!


Ubedljiva pobeda Kurca, pad krajnje desnice, Zeleni ojačali – ERVROPSKE ROMSKE NOVINE – ERVROPAKO ROMANO LIL – EUROPEAN ROMA NEWSPAPERS\nDoskorašnji kancelar Austrije Sebastijan Kurc na putu je povratka na vlast pošto je njegova Austrijska narodna stranka (OVP) pobedila na vanrednim parlamentarnim izborima, na kojima je krajnja desnica znatno oslabila, a Zeleni dosta ojačali.\nPrema projekcijama izbornih rezultata na osnovu dela prebrojanih glasova koje je objavila televizija ORF 29. septembra, Kurcova OVP trebalo bi da ima 37,1% glasova, što je 5,6 procentnih poena više nego na prethodnom glasanju u oktobru 2017, prenosi Asošiejted pres.\nKrajnje desna Slobodarska partija Austrije (FPO) dobila je 16,1% glasova, čak 10 procentnih poena manje nego pre dve godine, što je znak da su birači kaznili tu stranku zbog “afere Ibica”, video snimka objavljenog u maju, na kojem se vidi kako njen dugogodišnji, ali sada bivši lider Hajnc-Kristijan Štrahe nudi navodnoj ruskoj preduzetnici usluge ako kupi deo austrijskog lista Kronen Cajtung i podrži njegovu partiju kroz taj medij.\nSocijaldemokratska partija Austrije (SPO), koja je predvodila mnoge koalicione vlade posle Drugog svetskog rata, trebalo bi da osvoji 21,7% glasova, za više od pet procentnih poena manje nego 2017, što bi bio njen najslabiji rezultat u posleratnom periodu.\nVeliki skok su načinili Zeleni, koji 2017. nisu uspeli da uđu u parlament, a sada bi trebalo da imaju 14% glasova. Austrijanci su, kao i drugi birači u Evropi, izražavali u proteklih godinu dana veliku zabrinutost zbog klimatskih promena, što je bila glavna tema Zelenih u kampanji.\nPrema projekcijama, liberalna stranka NEOS trebalo bi da ima 7,8% glasova.\nGovoreći u prisustvu lidera drugih stranaka, Kurc je rekao da je njegova 17-mesečna koalicija sa FPO bila “veoma dobra” do “afere Ibica” i najavio da će razgovarati sa svim strankama koje su ušle u parlament.\n“Stranka treba da uči iz grešaka načinjenih u prošlosti i da se ponovo izgradi”, kazao je Hofer.\n“Ovo nije ono čemu smo se nadali. Nije ono za šta smo se borili”, rekla je Rendi-Vagner, komentarišući najgori rezultat stranke posle Drugog svetskog rata.\n“Želimo da možemo da ih pogledamo u oči”, rekao je Kegler upitan o mogućnosti ulaska u novu vladu.\nPravo glasa na izborima imalo je oko 6,4 miliona građana Austrije, starih najmanje 16 godina. Izlaznost je bila 75,5%.\nKada je reč o novoj vladi, analitičari sugerišu da će Kurc nastojati na koaliciji sa Zelenima i liberalnom NEOS, međutim, kako prenosi EURACTIV, njegova popularnost među pristalicama Zelenih nije velika pošto ga optužuju da je dao suviše moći krajnjoj desnici.\nProfesor Univerziteta u Kilu Ričard Luter rekao je za Juronjuz (Euronews) da bi za Kurca bilo rizično da ponovo bude partner sa krajnjom desnicom dok bi saradnja sa Zelenima bila “izazovna”, s obzirom na njihov pro-EU stav i protivljenje Kurcovoj antimigrantskoj retorici.


PKCG: Argentinski privrednici da investiraju u crnogorsku poljoprivredu, energetiku, turizam – Bankar.me\nPKCG: Argentinski privrednici da investiraju u crnogorsku poljoprivredu, energetiku, turizam\nEkonomske relacije Crne Gore i Argentine su, uprkos veoma dobrim političkim odnosima, veoma skromne, pri čemu postoji prostor za povećanje turističkog prometa, ocijenili su argentinski ambasador, Estanislao A. Zawels i predsjednik Privredne komore (PKCG), Vlastimir Golubović.\nZawels je posjetio PKCG i s Golubovićem razgovarao o mogućnostima intenziviranja ekonomske saradnje dvije države.\nSagovornici su se saglasili da su ekonomske relacije dvije zemlje veoma skromne, što pokazuje i robna razmjena u prošloj godini, ostvarena u iznosu od 2,5 miliona eura.\nTakođe, kako je saopšteno iz PKCG, postoji značajan prostor za povećanje turističkog prometa, s obzirom na to da je Crnu Goru prethodne godine posjetilo nešto manje od dvije hiljade gostiju iz Argentine i ostvarilo 4,5 hiljada noćenja. Od obnove nezavisnosti nijesu zabilježene argentinske investicije u crnogorsku ekonomiju.\nGolubović je predstavio makroekonomske pokazatelje Crne Gore i projekte koji se realizuju ili su u planu u prioritetnim oblastima razvoja.\n“Upućujem poziv argentinskim privrednicima da investiraju u crnogorsku poljoprivredu, energetiku i turizam”, kazao je Golubović.\nOn se, prezentujući povoljnosti investicionog i biznis ambijenta, posebno fokusirao na mogućnosti poslovanja u Luci Bar.\n“Luka Bar predstavlja svojevrsni ulaz u ovaj dio regije i čvorište iz kog se tržište Evrope može snabdijevati argentinskim proizvodima. Ona ima značajne kapacitete za pretovar roba, a pruža i brojne benefite za sve koji razviju proizvodnju u njenoj slobodnoj zoni”, naveo je Golubović.\nOn je rekao da Crna Gora, iako mala, predstavlja značajno tržište, jer tokom sezone privlači više od dva miliona turista, a takođe članica Svjetske trgovinske organizacije, te ima potpisane sporazume o trgovini sa Evropskom unijom (EU), Rusijom, Turskom i drugim zemljama.\nZawels je ocijenio neophodnim da privredni potencijali Crne Gore budu snažnije prepoznati u argentinskoj biznis zajednici. Saradnju ne vidi samo kroz rast trgovinske razmjene između dvije zemlje, već i u zajedničkim ulaganjima njihovih privrednika.\n“Vjerujemo u joint-venture gdje bi argentinski i crnogorski privrednici ostvarivali benefite i otvarali nova radna mjesta”, naveo je Zewels.\nZbog toga je, kako smatra, neophodno organizovati susrete privrednih delegacija, a priliku za to sagovornici su prepoznali u okviru narednog Novosadskog sajma poljoprivrede, gdje će se predstaviti kompanije iz obje države.\nZawels je ideju o poslovanju argentinskih kompanija u okviru Slobodne zone Luke Bar ocijenio interesantnom.\n“Luka Bar i auto-put prema Srbiji promjeniće geopolitički i ekonomski položaj Crne Gore”, rekao je Zawels.\nOn je predstavio Argentinu kao snažnu ekonomiju koja primjenom najsavremenijih tehnologija mnogo polaže u razvoj agrara, energetike, ICT sektora. Prepoznati su po proizvodnji satelita za upotrebu u agraru i komunikacijama, high end tehnologiji, softveru, a možda najviše po kvalitetnom mesu i vinu. Razmjena proizvoda, tehnologija i know-how mogli bi biti interesantni potencijalnim partnerima iz Crne Gore.\n“Od vas možemo mnogo da naučimo što se tiče turizma”, ocijenio je Zawels.\nGolubović je informisao sagovornika da je 2013. godinu Komoru posjetila delegacija argentinske oblasti Ćako. Dvije godine kasnije crnogorska delegacija uzvratila je posjetu Argentini, a prošle godine u Podgorici su boravili predstavnici poslovne zajednice Južne Amerike.\n“Prostora za saradnju ima jako mnogo i komore dvije države će u saradnji sa diplomatskim predstavništvima pripremiti susret privrednika Argentine i Crne Gore na Novosadskom sajmu”, zaključeno je na sastanku.\nPOJMOVIcrna gora argentina PKCG - Privredna komora Crne Gore\nPrevious Veliki investicioni plan na pomolu: Balkan uz dobru ekonomsku politiku do bržeg članstva u EU\nSljedeći Obrađeno 95 odsto zahtjeva za subvencije na zarade


Istraga protiv 17 osoba zbog malverzacija u Balkan banci - Televizija K3\nVulin: I dalje verujem da Miloše…\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin kaže da i dalje…\nCCleaner prepoznat kao nepoželjna aplikacija\nKako pravilno plivati? Nekoliko savjeta kako poboljšati tehniku plivanja\nIstraga protiv 17 osoba zbog malverzacija u Balkan banci\nTužilaštvo BiH i Specijalno tužilaštvo RS vode istragu protiv 17 osoba zbog sumnje da su zloupotrebom službenog položaja u nekadašnjoj Balkan investment banci Banjaluka izvršili više krivičnih djela i time joj nanijeli višemilionsku štetu.\nOsnivači Balkan investment banke bili su litvanska banka Ukio bankas i investiciona kompanija Ukio banko investicione grupe. Balkan investment bankom su do njene propasti upravljali Litvanci, a 2013. godine banku je kroz proces dokapitalizacije preuzela RS i danas posluje pod imenom Banka Srpske.\nSagovornik blizak Tužilaštvu BiH rekao je “Glasu Srpske” da je istraga otvorena protiv bivšeg direktora Balkan investment banke Edvinasa Navickasa, direktora sektora finansija Marije Ninković, koja je bila njegova desna ruka i najbliži saradnik, te direktora brokerskog odjeljenja Dijane Ostić. Tužilaštvo BiH je, kako ističe naš sagovornik, istragu otvorilo i protiv bivšeg direktora Direkcije za upravljanje rizicima Mirjane Čomić, direktora pravne službe i sekretara banke Saše Grabeža i direktora Sektora sredstava i privremenog upravnika banke Dejana Radmanovića.\nPored čelnika Balkan investment banke, istragom su obuhvaćeni i njihovi konsultanti i saradnici. Među njima su, kako ističe izvor “Glasa Srpske” blizak Tužilaštvu BiH, konsultant banke Vitomir Popović, zastupnici Ukio banko investicione grupe Nenad i Sanja Rubež i vlasnik fočanske firme “Pavgord” Gordan Pavlović. Nenad i Sanja Rubež su zastupali i interese Fabrike glinice “Birač” iz Zvornika, čiji je vlasnik bila Ukio banko investicione grupe, čime su bili u svojevrsnom sukobu interesa. Pavlović je, nakon što je uz saglasnost Vlade RS u aprilu 2013. godine otvoren stečaj u “Birču”, za 6,4 miliona evra preuzeo od Ukio banko investicione grupe sva potraživanja u zvorničkoj fabrici. Potraživanja, prema računici Litvanaca, iznose 85,6 miliona evra, ali je taj iznos osporen.\n– Tužilaštvo osumnjičene tereti za krivično djelo organizovani kriminal. Osim istrage malverzacija u samoj Balkan investment banci, istražioci rade i na opsežnoj istrazi koja se odnosi na transakcije banke sa “Birčem” i drugim povezanim licima – kazao je sagovornik “Glasa Srpske”.\nMinistar finansija RS Zoran Tegeltija izjavio je ranije da je preko fabrike “Birač” opljačkana milijarda maraka. Zbog zloupotreba u “Birču” MUP RS je ranije podnio Specijalnom tužilaštvu RS prijave protiv petorice Litvanaca, koji su osumnjičeni za milionske pronevjere.\nNaš izvor kaže da Tužilaštvo BiH istražuje i regularnost davanja 72 miliona KM sumnjivim pravnim licima putem Balkan investment banke.\n– Tužilaštvo je došlo do obimnih podataka o tome kako je Navickas izvlačio novac putem svojih firmi u BiH, Hrvatskoj i Srbiji. On je milione uložio u kupovinu nekretnina u Hrvatskoj putem svoje firme “Baltik”, kojoj je Balkan investment banka dala kredit od 700.000 KM. On i njegova supruga posjeduju i firme “Industrija Adria”, “Inegra” i “Kvasko” – kaže naš sagovornik.\nPortparol Tužilaštva BiH Adisa Karačić kaže da ne mogu govoriti o ovom slučaju.\nIstragu protiv odgovornih u Balkan investment banci vodi i Specijalno tužilaštvo RS, a prvoosumnjičeni je Navickas. Portparol Specijalnog tužilaštva Dragica Tojagić kaže da je 2013. godine MUP RS podnio izvještaj protiv više lica zbog krivičnih djela koja se mogu dovesti u vezu s poslovanjem ove banke.\n– Specijalno tužilaštvo otvorilo je istragu protiv Navickasa i drugih lica zbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivična djela organizovani kriminal i zloupotreba ovlašćenja u privredi. Oni se terete da su u periodu od 2007. do polovine 2013. godine kršeći Zakon o bankama i propisane procedure banke drugim privrednim društvima omogućili odobravanje ili odobrili veći broj rizičnih kredita u znatnim iznosima – kaže Tojagićeva.\nDodala je da su osumnjičeni više puta prolongirali rokove za vraćanje kredita, smanjivali i otpisivali ugovorene kamate, a da neki krediti nisu ni vraćani.\n– To je bitno uticalo na likvidnost, rezultate poslovanja, stopu adekvatnosti kapitala i kvalitet aktive banke. Tako je Balkan investment banci nanesena šteta velikih razmjera, a drugim privrednim društvima i pravnim licima pribavljena znatna imovinska korist čiji tačan iznos još nije utvrđen – istakla je Tojagićeva.\nPrema njenim riječima, u toku je i istraga protiv Balkan investment banke, Navickasa i drugih odgovornih lica zbog postojanja osnova sumnje da su od 1. juna 2004. do aprila 2013. godine suprotno odredbama Zakona o unutrašnjem platnom prometu u namjeri da inostranim firmama pribave protivpravnu imovinsku korist omogućili preduzećima “Birač” i “Alumina” iz Zvornika da izbjegnu poslovanje i platni promet preko redovnih bankovnih računa.\n– Ta preduzeća su sa nerezidentima poslovala putem nerezidentnih računa otvorenih u Ukio banci u Litvaniji. Preko tih računa su ciljano plaćane obaveze pojedinim dobavljačima i povjeriocima, isplaćivane plate radnika i izvlačen novac iz “Birča”, “Alumine” i drugih povezanih lica. Tako su izbjegli blokade redovnih računa, a pribavili znatnu imovinsku korist određenim inostranim subjektima. Na taj način oštetili su druge povjerioce i budžet RS – dodala je Tojagićeva.\nRadi se, kako je istakla, o vrlo složenim istragama koje zahtijevaju prikupljanje velikog broja materijalnih dokaza, sprovođenje raznih vrsta vještačenja i prikupljanje dokaza putem međunarodne pravne pomoći.\nUprava Banke Srpske je od 20. novembra 2013. godine Specijalnom tužilaštvu RS podnijela 11 krivičnih prijava protiv 17 osoba zbog sumnje da su zloupotrebom službenog položaja u nekadašnjoj Balkan investment banci izvršili više krivičnih djela i time nanijeli štetu banci. U Banci Srpske nisu željeli da govore o tome protiv koga su podnesene prijave.


Ruski diplomata: Novo američko oružje u Evropi može izazvati dramatične događaje - Sputnjik Srbija\n20:46 04 April 2020\n08:16 13.11.2018 (osveženo 08:27 13.11.2018) Preuzmite kraći link\nStalni predstavnik Rusije pri EU Vladimir Čižov upozorio je SAD da ne raspoređuju novo oružje u Evropu, jer to može dovesti do dramatičnih događaja.\nTramp cilja Rusiju, misli na Kinu, a pogađa Evropu\n„Kakvi su dalji planovi američke administracije nakon izlaska iz Dogovora o likvidaciji raketa srednjeg i malog dometa? Ako oni planiraju da postave rakete u Evropi, to može dovesti do dramatičnih događaja u tom regionu, uključujući u unutrašnjoj politici“, rekao je Čižov.\nSvako raspoređivanje raketa u Evropi je, prema rečima stalnog predstavnika Rusije pri EU, destabilizirajući faktor.\n„Vi ne možete napraviti razliku na udaljenosti između rakete sa nuklearnom bojevom glavom od rakete koja ne nosi takvo oružje“, naveo je on.\n„To je jedan od najvećih problema u oblasti kontrole naoružanja“, dodao je Čižov.\nAmerički diplomata je naglasio da je Moskva spremna da razgovara o modernizaciji dogovora ili o njegovoj zameni za novi.\nOn je prokomentarisao i američku zabrinutost kineskim raketnim programom.\n„Zašto su SAD zabrinute time više od Rusije“, izjavio je Čižov i podsetio da njegova zemlja ima granicu dugu više kilometara, za razliku od SAD.


source.ba | Sarajevo: Na međunarodnoj konferenciji o odgoju djece s teškoćama u razvoju 160 učesnika\nOdgoj, obrazovanje i rad s djecom s teškoćama u razvoju, odnosno osobama s invaliditetom, zahtijevaju mnogo ozbiljniji sistemski pristup i uključivanje stručne podrške u ovoj oblasti, poruka je sudionika Međunarodne konferencije ”Multidisciplinarni pristupi u edukaciji i rehabilitaciji”, završene danas u Sarajevu.\nTrodnevna naučno-stručna konferencija, koju je organiziralo Udruženje defektologa, edukatora-rehabilitatora u Kantonu Sarajevo ”STOL” u partnerstvu s Pedagoškim fakultetom Univerziteta u Sarajevu i Centrom ”Vladimir Nazor”, okupila je u glavnom gradu BiH oko 160 sudionika iz zemalja regiona, a na skupu je izloženo više od 60 stručnih i naučnih radova iz oblasti edukacije, rehabilitacije i rada s djecom s teškoćama u razvoju.\n- Svjedoci smo mnogobrojnih privremenih rješenja, projektnih aktivnosti, koje ne uključuju stručnjake, neophodne za spomenutu oblast. Ova konferencija je upravo istakla neophodnost multidisciplinarnog pristupa, kako specijalnih edukatora, tako i drugih stručnjaka različitih profila kako bi se ostvario napredak svakog djeteta, individualno, i zadovoljenje svih njegovih potreba - kazao je predsjednik Udruženja defektologa, edukatora-rehabilitatora u KS 'Stol' Selmir Hadžić u izjavi za Fenu.\nPojasnio je kako je cilj konferencije, čije bi održavanje trebalo postati tradicionalno, bio da se na jednom mjestu okupe eminentni stručnjaci iz regiona i šire, te da se razmijene iskustva i saznanja, kao i nova dostignuća u spomenutoj oblasti.\n- Konferencija je dala ozbiljan doprinos unapređenju sistema odgoja i obrazovanja djece s teškoćama u razvoju - ocijenio je Hadžić, elaborirajući domete tog naučno-stručnog skupa.\nNa skupu su razmatrani različiti izazovi na planu edukacije i rehabilitacije djece sa svim vrstama poteškoća, uključujući institucionalne kapacitete, socijalnu inkluziju, ranu intervenciju i razne servise usluga, kako za roditelje, tako i za djecu nakon završetka osnovnog i srednjeg obrazovanja.\nMeđunarodna stručno-naučna konferencija "Multidisciplinarni pristupi u edukaciji i rehabilitaciji“ prva je te vrste u BiH, a okuplja većinom defektologe, odnosno specijalne edukatore.


Vesti online / Scena / Šoubiznis / Tom Henks poručio Amerikancima: Ako ste besni, učite istoriju\nTom Henks (u sredini) sa Stivenom Spilbergom (levo)\n- Ljudi su uznemireni zbog onoga što se danas događa. Besni su i frustrirani. Ako ste zabrinuti, čitajte istoriju i otkrijte šta nam je činiti, jer sve piše - rekao je slavni glumac.\nHenksu je uručena nagrada za dostignuća na svečanosti u Vašingtonu, a ova nagrada Nacionalne arhivske fondacije dodeljuje se pojedincima koji podižu svest o istoriji zemlje i identiteta SAD, prenosi CNN.\n"Ustav SAD, taj briljantni dokument, bi trebalo da nam bude smernica koja nas pokreće i koja nam pomaže da postajemo sve bolji i bolji", zaključio je glumac.\nFILM Oskarovac neprepoznatljiv zbog uloge: "Gomilanje kilograma će me ubiti"\nŠOUBIZNIS Ne može prisustvovati dodeli Oskara, Amerika mu ne da vizu


Zoran Roganović pozitivan na Covid-19, upitan za Evropsko prvenstvo - Cetinjski List\nNaslovna » Zoran Roganović pozitivan na Covid-19, upitan za Evropsko prvenstvo\nZoran Roganović pozitivan na Covid-19, upitan za Evropsko prvenstvo\nAutor RTV Cetinje January 08, 2022 10:29 am\nSvega šest dana prije početka Evropskog prvenstva, u taboru crnogorske rukometne reprezentacije pojavilo se šest novih pozitivnih nalaza na Covid-19.\nIz Rukometnog saveza saopšteno je da su dva člana stručnog štaba među pozitivnima, a s obzirom na to da selektor Zoran Roganović nije vodio jučerašnji trening ”lavova” jasno je da se nalazi u izolaciji.\nPosljednji krug obavaeznog testiranja, naša reprezentacija odradiće u ponedjeljak kada će se znati konačan spisak putnika za Mađarsku.\nUkoliko na posljednjem testiranju Roganović dobije pozitivan rezultat, naša selekcija će bez selektora otputovati na Evropsko prvenstvo.\nPodsjetimo, samo igrači i članovi delegacije koji dobiju negativan rezultat PCR testa na virus korona otputovaće u Debrecin, gdje će se igrati utakmice grupe A u kojoj su protivnici Danska, Sjeverna Makedonija i Slovenija.\nTakođe, ukoliko neki od igrača koji eventualno budu pozitivni, ekipi bi mogli da se priključe pet dana po isteku izolacije od posljednjeg testiranja, odnosno 15. januara kada će Crna Gora igrati protiv Sjeverne Makedonije, s obzirom na to da je EHF smanjio period karantina sa 14 na pet dana.


Vlada RS će iscrpiti sve pravne mehanizme u slučaju Vijadukt - Indikator.ba\n25.5.2022 15:31 | Indikator.ba\nVlada Republike Srpske danas je na posebnoj sjednici zadužila sve nadležne institucije i advokatski tim da iskoriste sve raspoložive pravne mehanizme s ciljem davanja adekvatnog odgovora na presudu u arbitražnom sporu u predmetu "Vijadukt" i zaštite interesa Republike Srpske.\n– Vlada se upoznala o informaciji o aktivnostima u vezi sa projektima hidroenergetskog sistema Vrbas i male hidroelektrane Bočac dva na rijeci Vrbas i u vezi sa odlukom Međunarodnog centra za rješavanje investicionih sporova ICSID u arbitražnom sporu ARB/16/36 – saopšteno je iz Biroa Vlade Srpske za odnose sa javnošću.\nPosebnoj sjednici prisustvovali su predsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović i srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik.\nArbitražni postupak vođen je u Vašingtonu i, prema arbitražnoj odluci, Srpska treba da plati slovenačkoj firmi Vijadukt 90 miliona KM.\nMinistar energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić izjavio je ranije danas da je “Vijadukt” ranije samoinicijativno raskinuo ugovor sa Vladom Srpske i da je za to tražio veliki novac, bez dokaza prema Vladi Srpske ili nezavisnoj revizorskoj kući da su ijednu marku negdje uplatili, prenijela je Srna.


RAKIĆ: U Severnoj Mitrovici u sredu protestni miting Srba! - Informer\nTanjug/Informer.rs | 28. 05. 2019.\nRAKIĆ: U Severnoj Mitrovici u sredu protestni miting Srba!\nPredsednik Srpske liste Goran Rakić najavio je da se sutra u podne na Trgu u Severnoj Mitrovici biti održan protestni miting Srba, nakon akcije specijalnih snaga kosovske polcije u kojoj je uhapšeno 23 Srba na severu KiM\n- O daljim koracima odlučiće se u toku dana - dodao je Rakić.\nSpecijalne jedinice NJSO (nekadašnje ROSU) upale su jutros na teritoriju sve četiri opštine sa srpskom većinom na severu Kosova i Metohije, privele najmanje 19 osoba srpske i bošnjačke nacionalnosti, a u akciji je bilo i povređenih.\nGoran Rakić Kosovo i Metohija protest Srba Kosovska Mitrovica


Kalinić o izostanku poziva za Orlove: Mogao sam bar poruku da dobijem... - SPORTSKI ŽURNAL\nSrpski košarkaš Nikola Kalinić govorio je za "Jurohups" o mnogim temama putem uživo uključenja na društvenoj mreži Instagram\nIgrač Fenerbahčea govorio je, između ostalog, o povredi vilice koju je zadobio kao dečak, ali i o igranju za reprezentaciju.\nKalinić je nekoliko godina bio član "orlova", sve do ove jeseni, kada je odlukom selektora Aleksandra Đorđevića izostavljen sa spiska putnika na Svetsko prvenstvo.\nOn nije bio deo tima koji je podbacio na Mundobasketu u Kini, najviše zbog ispada koji nisu imali veze sa onim što pruža na terenu. Sada, kaže, ne zna tačan razlog ovakve odluke stručnog štaba.\n"To je pitanje za onog ko je pravio tim. Možda je uticalo, možda nije... Nisam bio ljut, već uznemiren što mi niko nije rekao bar dan ranije. Bio sam pet godina u reprezentaciji, u redu je da ne dobijem poziv za Svetsko prvenstvo, ali sam bar zaslužio da dobijem poruku. Nemam problem s tim da se zove neko drugi", rekao je Kalinić.\nBaš kao i neki njegovi saigrači, informacije da neće putovati u Kinu saznao je putem medija i društvenih mreža.\n"Da to saznam u novinama i preko poruka drugih ljudi. Prvo sam pomislio da nešto nije u redu sa mojom porodicom", dodao je.\nOn se dotakao i svog "prepoznatljivog znaka" – iskrivljene vilice, što je rezultat povrede koju je zadobio u detinjstvu.\n"Niko ne zna tačno kako se to dogodilo. Sećam se da sam bio golman na fudbalu, da me je lopta pogodila u vilicu. Zabolelo me je i trpeo sam bolove danima. Tada nikome ništa nisam rekao. Kao mlađi uvek padaš, povređuješ se, ali nikada ne govoriš. Imao sam lomove i dosta drugih povreda. To je srpski mentalitet, ne govoriš da boli."\nVremenom je počelo da bude očigledno da nešto nije u redu, po čemu je kasnije postao prepoznatljiv.\n"Majka je primetila da se lice menja kako sam rastao. Sada sam to malo adaptirao. Postalo mi je čak i zaštitni znak", zaključio je Kalinić.\nVlado Šćepanović se prisetio zlata u Istanbulu: Odloži sujetu, uzmi zlato\nZvezdas · 14 maj, 2020 17:39


UN upozorava na moguću katastrofu u Alepu\nAlepo, 18. avgust 2016.\nPodsekretar UN za humanitarna pitanja Stiven O'Brajan pozvao je danas suprotstavljene strane u Alepu da dogovore dvodnevnu "pauzu" čime bi bilo omogućeno dostavljanje pomoći, upozoravajući da u suprotnom postoji opasnost da se dogodi "humanitarna katastrofa bez premca tokom petogodišnjeg krvoprolića" u Siriji.\nObraćajući se Savetu bezbednosti UN, O'Brajan je rekao da se u Alepu svakodnevno sprovode vazdušni udari, da je u ponedeljak izvedeno desetak novih napada, dodajući da je to područje postalo "vrhunac užasa" u "najvećoj krizi našeg vremena".\nO'Brajan je rekao da su UN u avgustu zatražile da dostave pomoć za skoro milion ljudi u oblastima koja su pod opsadom ili su nepristupačna, ali da je sirijska vlada odobrila manje od 50 odsto zahteva, odbijajući pomoć za područja koja drže pobunjenici.\nRusija, saveznik sirijskog predsednika Bašara Asada, saopštila je prethodno da je spremna da podrži uspostavljanje 48-časovnog prekida vatre u Alepu, čime bi bilo omogućeno da konvoji koji prenose pomoć prodju kroz delove grada koji su pod kontrolom vlade, ali i delove grada koje kontrolišu pobunjenici.\nO'Brajan je pozdravio saopštenje Rusije, ali je rekao da je "potreban dogovor svih strana" kojim bi to bilo omogućeno.\nPutin na banjalučkom festivalu zanata


Kida se poslednji savez SNS i DS | Novosti.RS\nP. V. - J. S.\nutorak, 22. 09. 2015. u 15:06\nOd šest opštinskih koalicija demokrata i naprednjaka preostala je samo jedna. Pajtićevci iz Vladičinog Hana spremni da formiraju grupu građana\nJOŠ samo u Vladičinom Hanu na vlasti su zajedno SNS i DS, ali i ovom poslednjem opštinskom savezu ljutih političkih rivala preti raspad - saznaju "Novosti".\nPosle avgustovske preporuke rukovodstva demokrata da njihovi odbornici po Srbiji izađu iz svih koalicija sa naprednjacima, i kontramera iz Vučićeve stranke, pokidali su se njihovi "politički brakovi" u Velikoj Plani, Pančevu, Lazarevcu, Rakovici i Barajevu.\nTako je Vladičin Han ostao poslednji bastion ove "neprirodne koalicije". Naši obavešteni izvori iz te varošice na jugu države (oko osam hiljada stanovnika), tvrde da je pitanje dana kada će pasti i poslednji savez DS i SNS.\nPrema našim informacijama, koje još niko neće zvanično da potvrdi, lokalni odbor DS iz te opštine, suočen sa instrukcijom iz partijskog vrha, već se priprema da se transformiše u grupu građana i da tom političkom "piruetom" ostanu na vlasti. Navodno, oni će pod imenom te nove GG, nastupiti i na predstojećim opštinskim izborima, a to će im biti "ulaznica" i za novu koalicionu vlast.\nOdbornici demokrata slično su se ponašali u Velikoj Plani, gde nisu ispoštovali odluku rukovodstva, pa im je opštinski odbor raspušten, kao i u Pančevu gde su im funkcioneri "preleteli" u naprednjačke redove. Savezi u Rakovici, Lazarevcu i Barajevu, "pali" su po domino efektu tokom septembra.\nGlavni inicijator rasturanja koalicija sa SNS iz redova demokrata bio je "opozicionar u DS" Borko Stefanović, koji tvrdi da njegova stranka nema nikakvih političkih i ideoloških dodirnih tačaka sa naprednjacima.\nKAKO smo saznali u rukovodstvu SNS, posle odluke demokrata da napuste sve lokalne saveze sa njima, naprednjaci će ispuniti želju pajtićevaca i neće sklapati saveze sa DS nakon predstojećih lokalnih i pokrajinskih izbora.\nIma 20 hiljada stanovnika, a ne 8.\nU Priboju su ta dva zla još uvek u koaliciji!\nista situacija i u Cupriju koialicija sns i ds cine vecinu,upropastise i ono malo sto je ostalo


Forin polisi: Italijanska ekonomija u klještima pandemije\nTanjug 10. decembra 2020. 11:57\nRIM – Italijanska vlada hoda po tankoj žici kako se zahuktava kriza koronavirusa, piše Forin polisi u opšrinoj analizi o stanju italijanske ekonomije.\nPored ostatka Evrope, i Italiju je zahvatio ponovni talas koronavirusa na koji je država odgovorila postepenim pooštravanjem mera zaključavanja širom zemlje.\nSlogani o otpornosti ekonomije, promovisani tokom prvog talasa pandemije, ustupili su mesto osećanju umora, koje se prelilo u bes krajem oktobra ,kada je vlada najavila novo zatvaranje, navodi se u tekstu.\nProtesti, koje su u oktobru i novembru predvodili vlasnici malih preduzeća i restorana, kao i samozaposleni profesionalci i sezonski radnici u ugostiteljskom i turističkom sektoru, za sada nisu prerasli u masovni pokret, delom zbog toga što je vlada brzo najavila nove pakete ekonomskog spasavanja za one iz tih kategorija delatnosti koje nove mere pogađaju.\nIpak, nezadovoljstvo je opipljivo, a vlada je suočena sa izazovom balansiranja između zaštite zdravlja građana i ekonomije zemlje.\nItalijanska centralna banka procenjuje da će suvereni dug zemlje, koji je već drugi po veličini u Evropskoj uniji, iza grčkog, dostići 158 posto BDP-a kako se kriza bude zahuktavala\nIako se italijanski dug povećava, on ipak košta manje, jer se kamate drže na niskom nivou.\nKako objašnjava Papadija iz istraživačkog centra Brugel, za to postoje tri razloga.\n„Prvi je taj da je ovo univerzalni fenomen, jer su kamatne stope na najnižem mogućem nivou ikada. Drugi je specifičan za Evropu, odnosno aktivnost Evropske centralne banke u pogledu kupovine drzavnih obveznica, a treći je da italijanska vlada ne sprovodi politike koje je donela prethodna vlada“, navodi on.\nAli, bilo kakva promena tih okolnosti bila bi problematična za održivost duga, ocenjuje FP i dodaje da je suspenzija strogih budžetskih pravila EU omogućila Italiji i drugim teško pogođenim zemljama, poput Španije i Francuske, da povećaju svoj javni dug.\nU analizi se napominje da se italijanska ekonomija u znatnoj meri oslanja na neformalni rad i brojna manja preduzeća, a da su obe te kategorije zaobiđene merama o kompenzovanju individualnih ekonomskih troškova pandemije.\nDođe se, međutim, da je vlada u Rimu, među zemljama OECD-a, učinila jedan od najvećih fiskalnih napora proporcionalno BDP-u.\n„Uprkos tome, podrška nije stigla do dela onih kojima je najpotrebnija. Mnoge porodice ostale su bez potrepština ili sa nedovoljnom socijalnom pomoći. Naknade za nezaposlenost, najavljene u martu, trpele su velika birokratska kašnjenja i često su bile nedovoljne za pokrivanje životnih troškova u dužem vremenskom periodu“, piše FP.\nBudući da je šema očuvanja radnih mesta povezana sa zaradom, radnicima bez redovnog radnog vremena ili delimično prijavljenog radnog vremena prihod je jednostavno smanjen.\n„Jedan specifičan problem sa kojom se Italija suočava u ovom pogledu je taj što uglavnom ima mala preduzeća i značajan nivo neformalne ekonomije. To su dve oblasti gde je najteže pružiti pomoć preduzećima koja su zapala u teškoće“, kaže za Forin Polisi Frančesko Papadija, viši saradnik u briselskom ekonomskom think tenku Brugel.\nPrema italijanskom Nacionalnom institutu za statistiku, neformalna ekonomija u zemlji se procenjuje na oko 11 procenata BDP-a i najrasprostranjenija je u uslužnom sektoru, koji je takođe najteže pogođen pandemijom.\nSektori transporta i ugostiteljstva, koji se uglavnom oslanjaju na mala i srednja preduzeća, čine oko 40 procenata vrednosti neformalne ekonomije procenjene na 192 milijarde evra.\nU EU kao celini, neformalni rad čini 11 procenata ukupnog broja zaposlenih u privatnom sektoru i pretežno je zastupljeniji u zemljama Istočne Evrope, dodaje FP.\nList takođe navodi da je, nekoliko dana nakon što su se protesti rasplamsali u gradovima širom zemlje, italijanska vlada najavila novi paket podrške od 5,4 milijarde evra (oko 6,5 milijardi dolara) kako bi pomogla sektorima koji su najviše pogođeni delimičnim zaključavanjem, kao što su zabava, restorani i barovi.\nOva sredstva bi trebalo da se povećavaju, budući da sve veći broj regiona i gradova podleže ograničenjima kretanja i zatvaranjima.\nS novim paketom, ukupna sredstva koja je Italija do sada izdvojila za zdravstveni sistem, radnike, kompanije i obrazovni sektor za prevazilaženje krize bez presedana premašuju 100 milijardi dolara.


Ljajić: U politici je dozvoljeno sve osim nasilja, na izbore idemo na listi SNS – SDP Srbije\nPočetna/Vesti/Ljajić: U politici je dozvoljeno sve osim nasilja, na izbore idemo na listi SNS\nPredsednik Socijaldemokratske partije Srbije (SDPS) Rasim Ljajić osudio je nedavne incidente ispred Doma Narodne skupštine u Beogradu, u kojima su učestvovali poslanici i pripadnici pokreta Dveri i kazao da je „u politici dozvoljeno sve, osim nasilja“.\n„U politici je sve dozvoljeno, osim nasilja. Možete da pribegavate i bojkotu, možete da protestujete, imate lepezu različitih aktivnosti, jedino nasilje nije dozvoljeno…Jer primena nasilja će se svima obiti o glavu, to vodi jedino radikalizaciji“, kazao je Ljajić u Danu uživo na N1.\n„Ukoliko nema komunikacije između dva podeljena dela društva, to nije dobro i nije dugoročno održivo. Zato mi apelujemo na očuvanje društvene stabilnosti. Meni je žao što prošlog leta vlast i opozicija, tokom onog dijaloga, nisu uspeli da se dogovore oko važnih pitanja u vezi sa izbornim uslovima. Mi smo predložili najpre izmenu izbornog zakona i mi smo sigurno da će do toga doći na kraju“, naglasio je Ljajić.\nNa pitanje kako će nastupati na predstojećim izborima zakazanim za 21. jun, Ljajić kaže: „Mi idemo na listu sa SNS, idemo u najboljoj veri da predstavimo ono što smo radili u proteklom periodu, da predstavimo planove šta će se raditi u narednom mandatu. Mislim da sasvim sigurno nećemo davati obećanja koja nećemo moći da ispunimo“.\nLjajić je dodao da će „ovo biti jako teška godina“, a takve će biti, prema njemu, i godine koje nas očekuju.\n„Jer, razvoj Srbije ne zavisi samo od nas, već i od onoga što će biti ne samo u EU, nego na globalnom tržištu“, kazao je Ljajić, koji je i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije.


Nova predstava za decu pozorišta "Boško Buha" bez obzira na rekonstrukciju zgrade\nRokenrol "Uspavana lepotica"\n* Nakon tri godine od zatvaranja, ansambl ponovo u svojoj kući tek 2020/21. godine\nNova predstava za decu pozorišta "Boško Buha" "Uspavana lepotica" biće premijerno izvedena u subotu, 20. maja. Adaptacija drevne bajke koju potpisuje Milena Depolo u režiji Tatjane Mandić Rigonat biće izvedena na sceni Ustanove kulture "Vuk Karadžić", gde se već tri godine zbog rekonstrukcije zgrade "Boška Buhe" igraju predstave ovog pozorišta.\nBeograd 19. maj 2017. 16:30\nKako je na jučerašnjoj konferenciji za novinare podsetio direktor pozorišta Igor Bojović, zgrada ovog teatra nije u funkciji još od juna 2014, a uprava pozorišta je sa medijski najisturenijim glumcima oformila grupu koja će razgovarati sa predsednikom Srbije, budućim premijerom... i tražiti da se ubrza rekonstrukcija. Oni su, kako je rečeno, već imali susret sa gradonačelnikom Beograda Sinišom Malim.\nBojović je objasnio da je potrebno dve godine da se uradi projekat i još godinu dana da se završe radovi, što bi značilo da će ansambl ponovo biti u svojoj kući tek 2020/21. godine. Na pitanje novinara kako je moguće da tri godine od zatvaranja i dalje nije urađen projekat, Bojović kaže da su radovi počeli i bez projekta, i da su mnoge stvari urađene još za vreme direktorskog mandata Milorada Mandića Mande, kao i da danas možda izgleda kao da ništa nije urađeno, a da je svakog dana odvija nešto po pitanju rekonstrukcije.\n- Ja sam došao na mesto direktora u junu prošle godine i tada je bilo reči da će pozorište biti otvoreno u oktobru. Sve ovo traje jako dugo zbog papirologije i zakona. Mnogo stvari je urađeno bez projekata, a s druge strane ima mnogo pojedinačnih projekata koje sve treba spojiti u jedan. Mogu samo reći da je neophodno da svi ti papiri prođu četiri ministarstva, a da smo mi do sada prošli dva - kazao je Bojović, dodajući da će oni tražiti da novi projekat podrazumeva i proširenje velike scene, kao i izradu kamerne scene koja bi u budućnosti bila prostor za umetničke predstave.\nOn je naglasio da je na njima jedino da stalno vrše pritisak da ne bude zastoja u radu i da stalno podsećaju da je pozorište "Boško Buha" nacionalni teatar za decu, koji je nastao po zamisli Branislava Nušića, i koji su prvih godina vodili piščeva ćerka Gita Predić Nušić i bračni par Vukadinović.\nZbog pomenutih problema, predstava "Uspavana lepotica" pripremana je na scenama Bitef teatra, Beogradskog dramskog i UK "Vuk Karadžić". Ipak, autorska ekipa kaže da se, iako je zbog svega toga ceo proces bio jako težak za njih, ništa od toga se ne oseća u kreativnom smislu. Oni napominju i da znaju da će se i ova predstava, kao i svi naslovi sa repertoara "Buhe", igrati pred punom salom.\n- Opstajemo zato što su nam predstave uvek pune, što nas publika nije ostavila, a retko koje pozorište može time da se pohvali - složni su glumci.\nNova "Uspavana lepotica" osmišljena je kao rokenrola bajka za devojčice, ali i za dečake. Tatjana Mandić Rigonat, kojoj je ovo prva predstava za decu u pozorišnoj kući u kojoj je se s velikim uspehom igra njena postavka "Gospođe ministarke", naglasila je da je "Uspavana lepotica" priča o odrastanju i sazrevanju jedne devojčice. Ona je naglasila da je pozorište za decu mesto na kome deca dobijaju vrlo bitne poruke, ali i gde grade svoj ukus. Predstava, kako kaže, nije modernizovana po svaku cenu, ali je u svom stilu, estetici, muzici... rokenrol bajka.\nGlavne uloge igraju mladi glumci Sanja Marković i Aleksandar Ristoski, koji su uz Aleksandra Kecmana, šansu dobili na audiciji koju je organizovalo pozorište. Sa njima scenu dele i: Katarina Marković, Vanja Milačić, Aleksandra Simić, Ivana Lokner, Bojana Ordinačev, Jelena Živković, Uroš Jovčić, Nenad Nenadović, Boba Latinović, Miloš Vlalukin, Katarina Gojković, Draga Ćirić. Neki od njih igrali su i u čuvenoj "Uspavanoj lepotici" koju je devedesetih u "Buhi" postavio Milan Karadžić.


SAOPŠTENJE | Samostalni sindikat radnika u BHRT-u\n20/08/2017 Comments Off on SAOPŠTENJE\nSamostalni sindikat radnika u BHRT-u želi da obavijesti javnost da je stanje u BHRT-u i više nego katastrofalno. Kao reprezentativni Sindikat (VM Broj:193/16 od 01.08.2016.godine) upućeni smo u kompletnu sliku finansijske situacije koja je svakim danom sve teža, jer novac ne dolazi nijednim načinom naplate RTV takse. Novca u kući nema ni za neto plate radnika.\nSamostalni, reprezentativni sindikat, koji zastupa više od 500 uposlenih u ovoj medijskoj kući, je na svakom sastanku sa menadžmentom, koji se održavaju na sedmičnom nivou, tražio da se poštuju sve obaveze prema radnicima BHRT-a, ukazivao da radnici rade bez primanja i u nepodnošljivim uslovima i znamo koliki napori se ulažu od strane generalnog direktora da se sredstva za isplatu (bar) neto plata pronađu kako ne bismo ostali bez ikakvog prihoda.\nTakođer, više puta smo o katastrofalnoj situaciji među radnicima BHRT-a obavještavali i UO BHRT-a, čiji su članovi na sastanku održanom 10. jula, uz prisustvo predstavnika oba sindikata, obećali da će naći način da se prevaziđe ova situacija dok ne počne realizacija ugovora sa EP BiH, ali obećanje dato od strane UO nije ispunjeno.\nOgorčeni smo što nam kasne plate, ali smo svjesni situacije u kojoj se nalazimo, nepostojanja sluha kod domaćih vlasti za naš problem i uloženih napora generalnog direktora da se te iste plate isplate. Takođe smo svjesni neuplaćenih doprinosa i dugova, ali ne možemo zanijekati činjenicu da doprinosi nisu uplaćeni zbog nedostatka novca. Još prije godinu dana moglo je doći do toga da radnici rade na minimalcu ili sa umanjenom platom (kako bi se i doprinosi uplatili) – na šta reprezentativni Sindikat nikad nije pristao i neće ni pristati.\nReprezentativni Sindikat, kao legalan partner u pregovorima sa generalnim direktorom, očekuje od menadžmenta da, što je prije moguće, stupanjem na snagu novog načina naplate RTV takse, izmiri obaveze prema radnicima. Pošto smo u stalnom kontaktu sa menadžmentom kao reprezentativni Sindikat, već imamo čvrsta uvjeravanja od menadžmenta da su radnici i obaveze prema njima prioritet.\nTakođe, reprezentativni Sindikat je bio upućen sve vrijeme kako teku pregovori sa „Elektroprivredom BiH“ oko zaključivanja ugovora za naplatu RTV takse. Zaslugom i uloženim naporima generalnog direktora, ugovor sa JP „Elektroprivreda BiH“ o novom načinu naplate RTV takse putem računa za električnu energiju je potpisan i stupa na snagu od septembra. Pozdravljamo ovo partnerstvo i pozivamo i druge dvije elektroprivrede (HZ HB i EP RS) da, kao naš partner „Elektroprivreda BiH“, takođe potpišu ugovore sa Javnim servisima o načinu naplate RTV takse, za dobrobit programa i samim tim svih građana ove zemlje.\nSamostalni sindikat radnika u BHRT-u, kao reprezentativni Sindikat, poziva sve svoje članove da imaju u vidu sve gore navedeno i da ne nasijedaju na razne insinuacije i zamke koje se, na žalost, u ovoj besparici konstantno pojavljuju.\n« Prethodni clanak OD AVGUSTA NAPLATA RTV TAKSE NA RAČUNIMA ELEKTROPRIVREDE BIH 02/08/2017\nSlijedeci clanak » Bajram Šerif Mubarek Olsun 31/08/2017


Dobro je što je Brisel prva adresa Krivokapiću – Portal Bar\nDobro je što…\nDobro je što je Brisel prva adresa Krivokapiću\nPpredsjednik Evropskog pokreta Momčilo Radulović kazao je da je dobro što je Brisel prva adresa na koju će poći premijer Zdravko Krivokapić, jer je to, kako je kazao, strateški interes Crne Gore.\nRadulović je za Radio Crne Gore, kazao da je u simboličnom smislu dobro da premijer prvu zvaničnu posjetu ima institucijama Brisela jer je, kako je istakao, naš strateški interes učlanjenje u EU. Ipak, problematičnim smatra to što se, kako je ocijenio, može desiti da naročito pojedini značajni segmenti vlade imaju potpuno suprotne vrijednosti evopskih integracija.\n„To ćemo vidjeti već u narednim mjesecima da li će određenje koje su predstavnici vlade i tri koalicije koje su formirale vladu na početku definisale, određenje ka procesu evopske integracije i evroatlantskih integracija ostati samo forma, i da li će se suštinski ispunjavati svi oni reformski akti i zahtjevi koji se posavljaju ispred nas“, kazao je Radulović.\nDobro je, kaže, da premijer ima susrete sa evropskim zvaničnicima ali, kako dodaje nije dobro da sada imamo ponovno usporavanje i zaustavljnje procesa evropske integracije cijelokupnog Zapadnog Balkana.\n„Ali ono što nije dobro to je da sada od strane evropskih zvaničnika imamo izuzetno optimistične izjave vezane za dalji razvoj evropskih integracija generalno, ali ono što imamo na terenu je da evropski zvaničnici jedno pričaju a drugo rade, jer kao što smo sada vidjeli imamo ponovno usporavanje i zaustavljnje procesa evropske integracije cijelokupnog Zapadnog Balkana i u tome naravno ni Crna Gora nije izuzetak“, dodao je Radulović.\nRadulović kaže da zabrinjava što više, kao je kazao, nijesmo ni tačka na dnevnom redu ministarskog savjeta ali, kako dodaje, vidjećemo kakve će aktivnosti preduzeti evropski zvaničnici kada je u pitanju početak pregovora sa Albanijom i Sjevernom Makedonijom.\nOn navodi da smo za vrijeme njemačkog predsjedavanja vidjeli nemoć evropskih institucija pa, kako je kazao, i same Njmačke da proces evopske integracije regiona pogura naprijed.\n„I mi smo na žalost, bez obzira šta se dešavalo kod nas, bez obzira na naš unutrašnji niz problema koji smo imali, ipak uspijevali da održimo, kakav takav pozitivan korak, ali nijesam siguran da ćemo u narednih 6 mjeseci sa tehničko organizacione strane uspjeti da održimo tu vrstu stabilnosti na putu evrpske integtracije“, kazao je Radulović.\nDakle, zaključuje Radulović, zabrinjava ono što će se dešavati kod nas, da li ćemo imati političku stabilnost Vlade, da li će ta vlada moći tehnički da se organizuje na vrijeme kako treba i da ta tehnička struktura odgovori svim onim tehničkim zadacima procesa evropske integracije.\n„Pod tri, da li će biti političke podrške za reforme koje budu definisane od strane EU u budućem periodu i da li će one biti iznešene od strane vlade i da li će one biti podržane od strane parlamentarne većine, to su sve pitanja i četvrto, možda najvažnije, to je, da li će sa strane EU proces evropske integracije biti odmrznut, jer, na žalost ono što smo do sada imali prilike da vidimo to je potpuno stavljanje ovog pitanja ad akta i za sada najveće žrtve u ovom trenutku su Sjeverna Makedonija i Albanija ali ni CG nema dobre izglede u koliko se ovaj generalni trend pojedinih zemlja EU ali i predstavnici institucija nastavi“, zaključio je Radulović.