Miting za nezavisnu Srpsku\nMiting za nezavisnu Srpsku\nDane Čanković, predsjednik Srbskog narodnog pokreta "Izbor je naš", najavio je da će ovo udruženje 27. marta na Trgu Krajine u Banjoj Luci organizovati miting "Narod govori", s porukom "Kosovo je Srbija, neka bude nezavisna Srpska".\nOn je rekao da su do sada prikupili oko 50.000 potpisa od građana RS za otcjepljenje RS iz BiH.\n- Razlozi za izdvajanje RS iz BiH su ekonomski, politički, bezbjednosni i nacionalni. Mi smo ubijeđeni da bi građani puno bolje živjeli u nezavisnoj Republici Srpskoj i imali veće plate iz prostog razloga što veliki novac odlazi iz RS za finansiranje zajedničkih organa - rekao je Čanković i naveo da je 2003. godine u zajedničkim organima bilo oko 3.500 zaposlenih, a sada ih je zaposleno oko 21.000, što govori da se iz godine u godinu budžet znatno povećava.\nU tom kontekstu on je naveo da PIO/MIO Federacije BiH ne isplaćuje oko 28.000 mjesečnih penzija licima koja žive u RS, a penziona prava su ostvarili u FBiH, te pio RS od FBiH potražuje oko 200 miliona maraka.\nKada su u pitanju politički razlozi Čanković kaže da bi nezavisna Srpska bila puno stabilnija, jer bi građani RS sami mogli da izaberu društveno-političko uređenje kao i s kojim državama bi željeli sklapati saveze.\n- Bezbjednost bi u nezavisnoj RS bila na mnogo većem nivo. Dovoljno je spomenuti da su u FBiH prisutni članovi Al Kaide - rekao je Čanković.\nOn je rekao da bi prirodan slijed stvari bilo da se RS pripoji Srbiji.\n- Ako bi trebalo da budemo solidarni, onda novac treba da dajemo svom narodu, tamo gdje nemamo suprotstavljenih interesa, gdje nam ne nameću druga znamenja, drugu kulturu i istoriju - rekao je Čanković.\nOdvojenu akciju prikupljanja potpisa pokrenula je i SPONA.\nBranislav Dukić, predsjedavajući SPONA, kaže da se još uvijek prikupljaju potpisi za referendum o odvajanju Republike Srpske od BiH.\n- Sada smo malo stali s tim aktivnostima jer je Narodna skupština usvojila Rezoluciju koju i mi podržavamo - rekao je Dukić i dodao da će se naredne aktivnosti odvijati prema parlamentu Srpske.\nDukić je rekao da to ne znači da SPONA odustaje od prikupljanja potpisa i namjere za eventualni referendum.\n- Mi smo rekli da će to trajati konstantno dok neko pokušava da dira RS. Mi želimo da se poštuje Dejtonski mirovni sporazum i da RS bude realnost - naglasio je Dukić.\nMitropolit Amfilohije bogoslužio u manastiru Vojnić u Paštrovićima\nArhiepiskop cetinjski Mitropolit crnogorsko-primorski g. Amfilohije služio je jutros, na praznik Uspenije Svete Ane, sa sveštenstvom Svetu službu Božiju u manastiru Vojnić u Paštrovićima.\nLiturgijsko sabranje u manastiru Bliškova, osveštan konak i freskopis monaške trpezarije\nNa praznik Uspenija Svete Ane, u petak 7. avgusta 2020. Njegovo Preosveštenstvo Episkop budimljansko-nikšićki G. Joanikije služio je Svetu Arhijerejsku Liturgiju, u manastiru Vavedenja Presvete Bogorodice - Bliškova.\nMinistarstvo zdravlja Vlade Republike Srbije saopštilo je danas da su, od poslednjeg izveštaja, testirani uzorci 9.922 osobe, od kojih je 276 pozitivno na koronavirus.\nZamenica direktora Instituta za javno zdravlje Srbije Darija Kisić Tepavčević istakla je da je na današnjem radnom sastanku sa premijerkom Anom Brnabić i ministrom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja...\nRT: SAD uvele sankcije premijeru Hong Konga i drugim kineskim zvaničnicima\nMinistarstvo finansija SAD uvelo je lične sankcije za jedanaest kineskih zvaničnika, uključujući premijera Hong Konga, Keri Lam. Vašington ih je optužio za "degradaciju autonomije Hong Konga".\n„Glavni faktor nestabilnosti u oblasti oko Eufrata je nezakonito prisustvo američke vojske“\nPripadnici terorističkih organizacija u Siriji otvaraju vatru na sirijsku vojsku i pokušavaju da napadnu bazu Hmejmim, gde su smeštene ruske snage. Rusija i Sirija su prinuđene da preduzmu mere...\nFilipinska vlada i muslimanska separatistička grupa, Islamski oslobodilački front Moro,...\nGrupa američkih i švajcarskih naučnika saopštila je otkriće devet novih...\nNa Korzici ubijen je iz zasjede osnivač glavne gerilske grupe...


You are at:Home»Vesti»Telenor Srbije „CSR lider promena“\nBy Vesna Kovačević on\t 26/02/2016 Vesti\nTelenor je dobitnik nagrade „Društveno odgovorni lider promena 2016“, priznanja Američke privredne komore za dugoročnu posvećenost razvoju srpskog društva.\nTelenor je nagradu dobio kao priznanje za dugoročni doprinos srpskom društvu angažovanjem u okviru strateške inicijative Internet za sve i za napore da se internet učini bezbednijim i sigurnijim mestom.\n’’Već desetu godinu smo u Srbiji gde aktivno doprinosimo razvoju društva, sa težnjom da prednosti interneta i digitalnih usluga učinimo dostupnim svim građanima Srbije, ali i da internet učinimo bezbednijim i sigurnijim mestom. To ne bi bilo moguće bez svesrdne pomoći naših partnera uz čiju pomoć tu viziju pretvaramo u stvarnost, kontinuiranim i posvećenim radom koji će se nastaviti u budućnosti“, kaže Marija Vujanić, direktorka Komunikacija i spoljnih poslova Telenora Srbije.\nMarija Vujanić, direktorka Komunikacija i spoljnih poslova Telenora Srbije\nTradicionalne godišnje nagrade “Lideri promena 2016” dodeljene su 25. februara na godišnjoj Generalnoj skupštini AmChama, a nagradu je u ime Telenora primila Jasmina Vignjević, menadžerka za odnose sa Vladom.


Čepurin: Za izvoz „fijata“ se čeka odluka EAU - 05.09.2015, Sputnik Srbija\nČepurin: Za izvoz „fijata“ se čeka odluka EAU\nOdluka o izvozu automobila kompanije „Fijat“ u Rusiju i dalje se čeka iako je Moskva izrazila spremnost da se taj projekat realizuje, izjavio je za Sputnjik... 05.09.2015, Sputnik Srbija\nvesti, ekonomija, srbija, aleksandar čepurin\n12:20 05.09.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nOdluka o izvozu automobila kompanije „Fijat“ u Rusiju i dalje se čeka iako je Moskva izrazila spremnost da se taj projekat realizuje, izjavio je za Sputnjik ruski ambasador u Srbiji Aleksandar Čepurin.\nOn je objasnio da se to pitanje usaglašava u okviru Evroazijske ekonomske unije (EAU) s obzirom da je za tako nešto neophodna saglasnost i ostalih članica, među kojima su i Kazahstan i Belorusija.\nPrema njegovim rečima, pitanja u vezi sa bescarinskim uvozom ili izvozom u Evroazijskoj ekonomskoj uniji rešavaju se konsenzusom.\n„Pozitivno je što je srpski predsednik Tomislav Nikolić tokom posete Kazahstanu razmotrio to pitanje sa rukovodstvom te zemlje. Tržište Evroazijske ekonomske unije je prilično veliko i postoji niz primera uspešne saradnje sa mnogim zemljama, a samim tim postoji prostor i za srpske ’fijate‘“, istakao je Čepurin.\nRuski ambasador je upozorio da se u poslednje vreme u Rusiji beleži pad potražnje za automobilima, međutim sa vremenom će se tendencija rasta tržišta vratiti, a „fijat 500L“ svakako može da bude interesantan za tržišta zemalja-članica Evroazijske ekonomske unije.\nRuski ambasador je dodao da realizacija ovog projekta može da bude uzajamno korisna i da je neophodno ići korak po korak u toj realizaciji, a da u budućnosti obimi isporuke mogu biti i povećavani.


Preko ramena > Fokus > Predizborni marketing: Između piva i partija - Politički marketing\nAmerikanac P. Kotler, je još pre balkanskog političkog pluralizma, definisao sličnosti političkog marketinga sa marketingom proizvoda i usluga. Po njemu, u politici najpre se mora razviti ličnost, odnosno imidž „robne marke”, zatim dobiti dozvolu stranke iliti imidž preduzeća, proći kandidacioni postupak - test trzišta, obaviti predizbornu kampanju – propagandu i distribuciju, pa biti izabran, odnosno ostvariti tržišni udeo i na kraju ciklusa biti ponovo izabran tj. ostvariti ponavljanje prodaje lojalnosti.\nPosredovanje predizbornih političkih poruka stiže nam i preko medija, upakovane u posebne blokove reklama zvanih politički marketing. Za sada elektronski mediji, posebno televizija, vode računa o zakonskim obavezama - da je zabranjeno reklamiranje političkih organizacija van predizbornih kampanja, da političke stranke i koalicije ne mogu biti sponzori radiodifuznih programa, pa do zabrane objavljivanja neistinitih, prevarnih, pritajenih i ocrnjujućih (uvredljivih) reklama i tv-prodaja, a posebno onih kojima se zloupotreba lakovernost slušalaca ili gledalaca.\nPotencijalni izborni apstinenti, uvaženi auditorijum, verovatno će reći da nam reklame, i u ovom slučaju, prodaju bespotrebne stvari.\nSa druge strane ekrana, u nastojanju da se da doprinosi unapređenju demokratije, novinari i mediji mogu da joj naškode. Nezavisno od pomenutih zabrana postoje medijski prostori za sučeljavanja mišljenja kao preduslova demokratskog života, što znaći da se novinari i mediji, posebno elektronski, distanciraju od političkog marketinga, i da obave svoju informativnu ulogu. Doduše to podrazumeva da se odreknu dela moći što nije baš popularno u našem društvenom, pa i medijskom prostoru.\nIpak se, kod gledaocima i slušalaca - posebno u spektaklu koji režira televizija, sve nađe u istom paketu, kao posebna tv – kupovina: od sučeljavanja, tv duela i raznih formi političkog reklamiranja, kao tržišna provera političkih stranaka, vođa i ideja.\nUloga medija, a posebno elektronskih, u svim procesima političkog komuniciranja, je slojevitija od njihove funkcije kao komunikacijskog kanala. Postavljaju se ključna moralna pitanja, pitanja manipulacije ljudima i „tržišnih” namera političkog marketinga. Odgovore na ova pitanja je moguće dobiti jedino vrednovanjem kroz humanističku orijentaciju i demokratske promene. A to onda nisu samo procesi, posebno u tranzicionom miljeu, u kojima se politički kandidati, stranke i njihove ideje (obećanja i usluge) usmeravaju ka biračima sa ciljem da zadovolje njihove političke potrebe, i u toj razmeni, dobiju izborne glasove. A mediji, svesno ili ne, u tome participiraju, što u kešu što u raznim kompenzacijama.\nGotovo kao što se desilo sa nizom reklamnih kampanja za prodaja piva, koje su značajno povećale konzumiranje ovog osvežavajućeg napitka. A što se tiče proizvođača „političkih napitaka”, ostaje da se vidi, izvesno je da od ovih napitaka ne raste stomak, kao od piva.\nNa prvi pogled pomalo komplikovano, te smo, bez obzira na elektronsku dimenziju političkog marketinga. skloniji pojednostavljenjima koje je definisao gospodin Adler, kratko i razumljivo – lojalnost se iskazuje veličinom buraga, a kod nas se još uvek mogu prodavati razne „iznutrice” umesto bubrega.\nS obzirom da treba znati kome i na koji način treba robu prodati ovaj posao je po principu buraga obavljanj još pre pojave robe pa time i konkurencije – ponude - potražnje, odnosno potrošača – birača.\nTekst je iz časopisa Link, br. 48/49 2006/2007.


Na otvaranju dvodnevne, šeste po redu regionalne biznis i IT konferencije BIZIT, Dobrojević je rekao da se broj IT preduzeća povećao za 8,6 odsto u odnosu na prethodnu godinu. Naglasio je da je samo u prvih osam meseci osnovano 229 novih programerskih firmi što je, dodaje, više nego ikada pre u jednoj godini.\nRekordan broj novoosnovanih IT firmi\nKako je rekao, IT tržište raste stopom od 10,2 odsto godišnje i trenutna vrednost je 538,5 miliona evra, dok na telekomunikacionom tržištu prihodi iznose 198 milijardi dinara što je takođe rekordna vrednost, i za 3,9 odsto su veći nego prethodne godine\nOčekuje da će uvođenje obaveznog predmeta informatika u peti razred osnovne škole i informatičkih odeljenja u osnovne i srednje škole dosta doprineti da bude više studenata u ovoj oblasti.\nKaže da raste broj brucoša koji se upisuju na IT programe na fakultetima i da ih je ove godine 9.747 spram 5.523 koliiko ih je bilo 2012. godine. "To je skok od nekih 76,5 osto za šest godina", rekao je Dobrojević ali i naveo da to nije dovoljno i da se mora raditi na tome da ih ima još više.\nNaveo je da su programi prekvalifikacije dali dobar rezultat, kao i da je u planu skoro donošenje strategije razvoja digitalnih veština o kojoj je završena rasprava. Plan je, kaže, aukcija za 5G mreže u drugoj polovini sledeće godine koja će, kaže, uticati na modele poslovanja i industriji doneti brojne benefite.\nOd razvojnih porjekata koji su planirani izdvojio je dva koja su na listi najviših prioriteta Vlade Srbije, a to su digitalizacija obrazovanja i pokretanje programa podrške države investicijama u optičku infrastrukturu u ruralnim predelima. Poručio je da živimo u vremenu u kome digitalizacija predstavlja "biti ili ne biti" i naveo da u Srbiji 73,4 odsto gradjana koriste internet usluge.


U Banja Luci se nastavlja izvođenje svih javnih radova\nKako bi se i u doba teške epidemiološke krize sačuvala radna mjesta u realnom sektoru, danas su u Šargovcu otvoreni radovi na izgradnji nove dionice centralne saobraćajnice kroz ovo naselje, u okviru projekta vrijednog 1,1 miliona KM. Radi se o novoj dionici Šargovačke ulice, u dužini od oko 900 metara, sa svom pratećom infrastrukturom, uključujući i novu kanalizaciju.\nGradonačelnik Igor Radojičić, koji je danas obišao gradilište, naglasio je da se radi o gusto naseljenom kraju u kojem je, zbog stare i uske saobraćajnice, bila ugrožena bezbjednost građana.\n''Od izuzetne važnosti je da se u kriznim vremenima nastave javni radovi, jer ako ne bude radila privreda, uključujući i građevinarstvo, onda ćemo imati još veće ekonomske probleme. Drugim riječima, firme koje rade od toga mogu da isplate plate'',rekao je Radojičić i dodao da će, bez obzira na aktuelnu krizu, Grad u ovoj godini nastojati da održi sve planirane investicije, u iznosu od preko 30 miliona KM.\n''U pripremi projekta smo održali sastanak sa svim mještanima čije se kuće i imanja nalaze uz samu trasu saobraćajnice, jer, uporedo sa realizacijom ovog projekta, radimo i na rješavanju imovinsko-pravnih odnosa. Imamo veoma pozitivno iskustvo u iz prve faza radova i nema razloga da tako ne bude i sada kada smo započeli drugu fazu'', naveo je Sandić.


Vojska RS nastala željom naroda – POTKOZARJE\nVojska RS nastala željom naroda\nBANJALUKA – Parastosom poginulim borcima i civilnim žrtvama Odbrambeno-otadžbinskog rata, te polaganjem vijenaca na groblju „Sveti Pantelija“ i Spomen-kosturnici na Novom groblju u Banjaluci danas je počelo obilježavanje Dana Vojske i Dana boraca RS.\nZvaničnici RS istakli su da je Vojska RS nastala željom naroda i da je najzaslužnija za stvaranje i očuvanje Republike Srpske u čije temelje su ugrađeni životi oko 23.000 poginulih boraca.\n„Njeno formiranje 12. maja 1992. godine dalo je novu snagu srpskom narodu u otporu protiv onih koji su željeli da ugroze njegovu slobodu. Vojska RS bila je slobodarska vojna formacija koja je na najboljim tradicijama srpskog naroda ostvarila pobjede i bila jedan od ključnih faktora stvaranja i jačanja RS“, rekao je Milorad Dodik, predsjednik RS, koji je juče zajedno sa Nebojšom Radmanovićem, članom Predsjedništva BiH, i Igorom Radojičićem, predsjednikom parlamenta RS, položio vijence na groblju „Sveti Pantelija“.\nVijence su položili u ime Vlade RS Petar Đokić, ministar rada i boračko-invalidske zaštite, te delegacije Ministarstva odbrane BiH i Oružanih snaga BiH, kao i predstavnici organizacija proisteklih iz proteklog Odbrambeno-otadžbinskog rata.\nPredsjednik RS istakao je da je Vojska RS neopravdano napadana od određenih faktora, te da su u njoj bili časni borci koji su se borili za interes naroda i da tu nije bilo onih koji su zloupotrebljavali narodno htijenje za slobodom.\n„Svi koji su se ogriješili u prethodnom ratu odgovarali su u skladu sa međunarodnom konvencijom, ali to ne može umanjiti značaj Vojske RS“, rekao je Dodik.\nKada su u pitanju prava koja su data borcima, Dodik je naglasio da su ona velika i u skladu s onim što može da pruži RS, koja nije ostala dužna boračkoj populaciji iako ima onih koji su nezadovoljni.\n„Opšta atmosfera jadikovanja nad sudbinom boraca dio je propagande. Institucije sistema uvažavaju njihov doprinos i pomažu im u skladu sa mogućnostima“, rekao je Dodik.\nNakon polaganja vijenaca Radojičić je istakao da je RS stvorena zahvaljujući Vojsci RS i borcima.\n„Srpska je u punom ustavnom kapacitetu formirana zahvaljujući Dejtonskom mirovnom sporazumu“, rekao je Radojičić, dodajući da naredne generacije treba da jačaju kapacitet RS i njeguju tradiciju Odbrambeno-otadžbinskog rata.\nŽeljka Cvijanović, premijer RS, naglasila je da se u okviru obilježavanja Dana Vojske i Dana boraca RS odaje priznanje za stvaranje RS i da se radi o najznačajnijim datumima za RS.\n„Moramo njegovati sve vrijednosti i ostati predani onome što su baštinili i što baštine naši vojnici“, rekla je Cvijanovićeva nakon što je položila vijenac na Spomen-kosturnici na Novom groblju i spomeniku 12 banjalučkih beba.\nKako bi se osnažio značaj Vojske RS i boraca RS, ove godine prvi put zajednički su obilježena ova dva dana, koja predstavljaju najznačajnije datume i događaje u novijoj istoriji naroda u RS.\n„Na taj način se želi dati dodatni značaj vremenu u kom je formirana Vojska RS, koja je bila značajna za stvaranje i odbranu RS“, rekao je Đokić, izrazivši duboko poštovanje za sve borce koji su dali živote za RS.\nVijence na spomen-obilježja borcima RS danas su položili i Pantelija Ćurguz, predsjednik Boračke organizacije RS, i brigadir Rajko Knežević istakavši značaj Vojske RS i njenu tradiciju koju treba njegovati i ostaviti budućim generacijama.\nBriga o porodicama\nSve institucije u RS treba da nastave da vode računa o porodicama poginulih, ratnih vojnih invalida i demobilisanih boraca jer su dali ogroman doprinos za stvaranje RS, stoji u čestitki Socijalističke partije povodom 12. maja, Dana Vojske RS i Dana 3. pješadijskog puka Oružanih snaga BiH.\n„Generacije koje danas žive u miru moraju znati da je Vojska RS u proteklom ratu odbranila RS i sačuvala srpski narod“, navodi se u čestitki.


Politički manifest “Majn kampf” nacističkog lidera Adolfa Hitlera, čija autorska prava od danas prelaze u javno vlasništvo, ostaje tabu knjiga u Izraelu gde centralno mesto u društvu i obrazovanju čini genocid za vreme Drugog svetskog rata.\n“Majn kampf” u novom izmenjenom i kritičkom izdanju, izazići će početkom januara u Nemačkoj, pošto knjiga od danas prelazi u javno vlasništvo, 70 godina posle Hitlerove smrti.\n“Ne bih izdao tu knjigu i da mi plate”, izajvio je Frans presu Mari Grinfild, predstavnik kuće Gefen specijalizovane za knjige o istoriji judaizma.\nIzmenjeno izdanje “Majn Kampfa” imaće oko 2.000 stranica, sa blizu 800 strana originala i oko 5.000 komentatorskih odrednica istoričara i drugih napomena. Knjiga će koštati 59 evra.\nNova knjiga nosiće naziv “Hitler, Majn Kampf, Kritičko izdanje”.\nVeliki broj istoričara smatra da je objavljivanje “Majn kampfa” s komentarima “najbolji način borbe protiv mistifikacije tog dela”.\nMnogi svetski mediji ranije su objavili da je zabrana tog dela danas besmislena jer je “Majn kampf” izašao u inostranstvu i lako je doći do integralnog teksta na internetu ili u nekim knjižarama.Hitler je napisao knjigu 1924. godine, skoro 10 godine pred dolazak na vlast, dok je bio u zatvoru zbog pokušaja državnog udara. U toj knjizi, budući vodja nacista piše o ideološkim načelima svog pokreta, koja su kasnije postala osnova nacizma.


Srbija planira da do kraja 2021. godine u Beogradu instalira 1.000 kamera za nadzor na 800 lokacija\nVeliki kineski zajmovi predstavljaju najveću pretnju za zemlje Zapadnog Balkana, izjavio je Tamaš Matura (Tamás), profesor na Korvinovom univerzitetu u Budimpešti, na onlajn seminaru pod nazivom “Digitalni autoritarizam i snažan uticaj Kine”, održanom u petak u organizaciji Vilfred Martens centra za evropske studije.\nMatura, koji je i osnivač Centralnog i istočnoevropskog centra za azijske studije, smatra da to može dovesti zemlje Zapadnog Balkana u “ranjivi položaj”.\n“To nas može dovesti u situaciju u kojoj Kina može da ‘kupi’ i pridobije zemlje Zapadnog Balkana koje su na putu ka Evropskoj uniji (EU). Dobra vest je da su te ekonomije toliko male da, ukoliko bi EU ili uopšte Zapad, odlučili da istisnu Kinu, to bi se moglo uraditi jednostavno sa relativno malo novca”, smatra Matura.\nPrema njegovim rečima, ne treba zanemariti uticaj koji Kina ima u sferi politike, s obzirom na to da je zvanični Peking “odlučio da proširi svoj model (vladanja) širom sveta”.\n“Kineski predsednik Si Đinping (Xi Jinping) je pre nekoliko godina izjavio da je Kina spremna da podeli svoja iskustva sa zemljama koje žele brz ekonomski razvoj, bez tereta Zapada, poput demokratije, ljudskih prava, slobode govora i slično. Neke zemlje Zapadnog Balkana, prvenstveno njihove elite, mogu biti lake mete tih pokušaja Kine da ih ubedi da je kineski sistem superiorniji od Zapadnog, jer ljudi samo gledaju rast bruto društvenog proizvoda (BDP) i deluje da su Kinezi mnogo uspešniji”, rekao je Matura.\nMeđutim, dodao je, ljudi nisu svesni da nije fer upoređivati rast BDP-a zemalja u razvoju sa velikim evropskim ekonomijama ili ekonomijom Sjedinjenih Država.\n“Mislim da je to nešto gde moramo biti veoma oprezni”, rekao je Matura.\nViše od 60 zamlja širom sveta sklopilo je ugovor sa dve najveće kineske kompanije Huawei i Hikvision za instaliranje sistema video nadzora, koji podrazumeva postavljanje “pametnih” kamera koje prepoznaju lica, rekao je Dimitar Lilkov, istraživač u Vilfred Martens Centru i autor izveštaja “Made in China: Kako se nositi sa digitalnim autoritarizmom”, koji je objavljen februara 2020. godine.\nMeđu tim zemljama je i Srbija, koja planira da do kraja 2021. godine u glavnom gradu instalira 1.000 kamera na 800 lokacija.\nLilkov napominje da se ne može a priori govoriti o tome da ovaj sistem Kina mora nužno da zloupotrebi, ali dodaje da to govori da ta zemlja sebe pozicionira kao globalnog igrača na tom polju.\n“To se takođe dešava i u Evropi. Imamo primere u Belgiji, Francuskoj, na Malti, gde su lokalne vlasti sklopile partnerstvo sa kompanijom Huawei, sa idejom da dobiju softver za sprečvanje kriminala u svojim gradovima. Ne možete ih kriviti što žele da učine bezbednijom svoju zajednicu, ali to donosi novi nivo ranjivosti”, kaže Lilkov.\nOpasnost po lične podatke\nKada je reč o kineskoj 5G internet mreži, o kojoj se mesecima vode debate u evropskim zemljama, Lilkov smatra da takav sistem koji nudi Huawei predstavlja opasnost po digitalnu bezbednost evropskih zemalja. Problem je, ukazuje Lilkov, što kineski Zakon o nacionalnoj bezbednosti u članu 7 kaže da svaki građanin ili organizacija moraju da sarađuju sa službom bezbednosti ukoliko je to potrebno. Stoga, dodaje on, vlada može zatražiti od svake tamošnje kompanije da sarađuje po ovom pitanju.\n“Kada postavite 5G infrastrukturu u određenoj zemlji, neophodno je da se ta infrastruktura modernizuje posredstvom softvera, i ona komunicira sa matičnom kompanijom. Dakle, ako Kina u Evropi postavi 5G, Huawei će biti u kontaktu sa Pekingom i uvek će postojati opasnost po lične podatke i nacionalnu bezbednost”, smatra Lilkov.\nEvropske zemlje do sada su se na različite načine postavile prema ideji da puste novu tehnologiju koju je razvio Huawei, kaže Agneš Cunomar (Ágnes Szunomár), istraživačica u Centru za ekonomske i regionalne studije na Institutu za svetsku ekonomiju. Ona podseća da je Velika Britanija dozvolila ulazak kineske kompanije, uz određene mere bezbednosti, dok je Mađarska to uradila bez ikakvih ograničenja.\n“Ne želim da demonizujem Huawei niti kažem da su umešani u špijuniranje, ali mislim da bi bilo mnogo bolje ako bismo imali zajedničke alate, makar u Evropskoj uniji. Bilo bi mnogo bolje ako bismo makar delili međusobno informacije i iskustva, i proširili mehanizam za proširivanje investicija u ovoj oblasti”, rekla je Agneš Cunomar.\nU okviru kineske inicijative “Pojas i put”, koja predstavlja strategiju za kopneno i prekomorsko povezivanje sa Evroazijom, Kina je uložila blizu 100 milijardi evra u projekat pod nazivom “Digitalni put svile”, kaže Dimitar Lilkov. Prema njegovim rečima, taj novac se investira uglavnom u Aziji, Africi i Latinskoj Americi, gde Peking gradi “kičmu” svoje infrastrukture.\nMeđu projektima koje Kina realizuje u Srbiji u okviru inicijative “Pojas i put” su izgradnja pruge Beograd – Budimpešta i radove na Koridoru 11. Prvi veći korak u inteziviranju odnosa Srbije i Kine predstavljao je Sporazum o ekonomskoj i tehničkoj saradnji u infrastrukturnim projektima, potpisan 2009. godine, a saradnja je dodatno intezivirana u okviru platforme ’16+1’, odnosno Kine i 16 zemalja centralne i istočne Evrope (čiji je samit šefova vlada održan u Beogradu 2014. godine, kao i ministara transporta u oktobru ove godine).\nLilkov dodaje da pojedine zemlje u svetu, uglavnom u Africi i Aziji, kopiraju kineski model digitalnog autoritarizma ili prolaze kroz određene treninge kada je reč o internet legislativi. Lilkov iznosti primer Zimbabvea koji je, kako kaže, sa Kinom sklopio “onespokojavajući sporazum”.\n“Kina sarađuje sa Zimbabveom u izgradnji infrastrukture za projekat nadzora ‘Bezbedan grad’, a u zamenu za to Zimbabve je pristao da Kini daje sirove podatke za usavršavanje algoritma za prepoznavanje lica crne boje kože. Međunarodni stručnjaci govore o novom obliku informativnog kolonijalizma”, kaže Lilkov.\nVilfred Martens Centar za evropske studije je tink-tank organizacija čiji je osnivač Evropska narodna stranka, koja okuplja hrišćansko-demokratske i liberalno-konzervativne stranke u Evropskoj uniji.\nDonacija kineske kompanije MUP-u Srbije


Radnici Pošte traže vraćanje zarada i novo rukovodstvo\nVesti Autor:Jelena Zorić02. nov. 201718:25 > 18:31\nU nekoliko gradova Srbije poslednjih dana događalo se da poštanske pošiljke, pisma i paketi stignu nešto kasnije. To se ne dešava zbog sporosti poštara, već zbog okupljanja radnika pošte i predstavnika Samostalnog sindikata poštanskih radnika ispred Glavnog poštanskog centra Beograd.\nSinoć je pred kapijom tog centra bilo oko 200 radnika koji kažu da blokiranjem i usporavanjem isporuka pošiljki pokušavaju da skrenu pažnju Vladi Srbije i traže da im se vrati 10 odsto od zarade, za koliko su im plate umanjene 2014. godine.\nRadnici Pošte blokirali ulaz za prijem pošiljki u Novom Sadu\nPredstavnici Samostalnog sindikata smatraju i da bi postavljanjem novog rukovodstva sa Vladom lakše izdejstvovali povraćaj zarada.\n„Naši zahtevi su, pre svega, vraćanje zarade na nivo pre smanjenja, isplata zarada iz dobiti i kao treći bitan razlog da Vlada Srbije konačno imenuje direktora preduzeća s obzirom da su završene sve proceudre – od konkursa do testiranja kandidata“, izjavio je Zoran Pavlović iz pomenutog sindikata.\npoštaPošta Srbijeprotest eng\nMakron i Šolc sa Putinom o izvozu žitarica, pozvali ga na pregovore sa Kijevom


General-major Petar Cvetković primio dužnost zamenika načelnika Generalštaba Vojske Srbije\nHomeVestiGeneral-major Petar Cvetković primio dužnost zamenika načelnika Generalštaba Vojske Srbije\n10/10/2018Redakcija BALKAN TVVesti, za slajder0\nGeneral-major Petar Cvetković primio je dužnost zamenika načelnika Generalštaba Vojske Srbije na vojnoj svečanosti upriličenoj tim povodom u kasarni „Banjica 2“ u Beogradu.\nSvečanosti su prisustvovali načelnik Generalštaba Vojske Srbije general-potpukovnik Milan Mojsilović, načelnici uprava i odeljenja Generalštaba i komandanti Kopnene vojske general-potpukovnik Milosav Simović, Ratnog vazduhoplovstva i PVO general-major Duško Žarković i Komande za obuku general-potpukovnik Đokica Petrović.\nIstičući značaj dužnosti zamenika načelnika Generalštaba za funkcionisanje Vojske Srbije, general Mojsilović je rekao da je odgovoran i nepokolobljiv rad generala Cvetkovića na prethodnim dužnostima bio presudan faktor pri odlučivanju nadležnih da mu povere dužnost koju danas prima.\n„Uveren sam da će general Cvetković, uz punu podršku najbližih saradnika, nastaviti dobar kontinuitet rada u Generalštabu, ali i da će stečena iskustva i sopstvene kvalitete iskoristiti i učiniti korak napred. Želim mu da ima dovoljno mudrosti, snage i volje da, zajedno sa svima nama, da lični pečat našem najvažnijem zadatku, odbrani otadžbine“ – rekao je general Mojsilović.\nGeneral-major Petar Cvetković rekao je da je ponosan što mu je ukazano poverenje da bude zamenik načelnika Generalštaba, dodajući da je svestan da ga očekuje mnogo rada i odricanja u cilju unapređenja operativnih i funkcionalnih sposobnosti i Generalštaba i Vojske Srbije u celini.\nGeneral-major Petar Cvetković završio je Opštu srednju vojnu školu, Vojnu akademiju, Komandno-štabno i Generalštabno usavršavanje i Visoke studije bezbednosti i odbrane. Obavljao je komandirske, štabne i nastavničke dužnosti u jedinicama vojne policije i organima bezbednosti. Učestvovao je u borbenim dejstvima tokom NATO agresije na SRJ i rata na prostoru bivše SFRJ. Na dužnost zamenika načelnika Generalštaba Vojske Srbije dolazi sa mesta direktora Vojnobezbednosne agencije.\nTežak udes kod Svilajnca, četvoro mrtvih


Završni dan Zajedničkog sastanka NATO PA i OECD\npetak, 09 februar 2018 16:01\nTrećeg dana Zajedničkog sastanka realizovan je Susret Parlamentarne grupe za porez, u čijem radu su učestvovali poslanici i parlamentarni zvaničnici a uvodni dio je, pod moderacijom direktora Centra za poresku politiku i upravu OECD-a, Pascal Saint-Amans-a bio posvećen temi: „Standardi G20: Urušavanje osnove i pomjeranje profita (BEPS), automatska razmjena informacija (AEOI) i poreski izazovi izazvanim digitalnom ekonomijom“. Tokom ovog dijela susreta je konstatovano da automatska razmjena podataka, kao ključni stub, obezbjeđuje cjelovitost globalnog finansijskog sistema i poreskim vlastima osigurava dostupnost svih potrebnih informacija u cilju sprovođenja utvrđene politike u ovoj oblasti. Ovom prilikom, posebno je bilo riječi o radu OECD-a po predmetnom pitanju kroz aktivnosti Globalnog foruma o transparentnosti i razmjeni informacija za poreske svrhe, koji obezbjeđuje brzu primjenu standarda razmjene informacija na zahtjev, kao i automatsko dijeljenje podataka o finansijskim računima kao značajnim elementima procesa. Tokom sprovedene diskusije, sastanak Parlamentarne grupe za porez učesnicima je obezbjedio uvid u standarde iz predmetne oblasti, proces aktuelnih pregleda i postignute rezultate s tim u vezi, sa posebnim osvrtom na važnost djelotvornost digitalne razmjene podataka i procesa u cjelosti i društvenu korist s tim u vezi.\nOvom prilikom, ispred Centra za poresku politiku i administraciju OECD-a učesnicima Zajedničkog sastanka, izlaganjima po temi, su se obratili Direktorica Odsjeka za poreske ugovore Sophie Chatel, savjetnik za poreske ugovore Maikel Evers, i Direktor Odsjeka za međunarodnu saradnju i poresku upravu Achim Pross.Tokom diskusije koja je uslijedila bilo je riječi o „Projektu osnovne erozije i prenosa profita (BEPS)“ koji predstavlja skup ključnih akcija, poput razmjene informacija, uklanjanja štetnih poreskih praksi i međusobnih dogovora u cilju obezbjeđenja primjene propisa koji regulišu primjenu poreskih obaveza saglasno namjeni. S tim u vezi, učesnicima sastanka je predstavljen program „Inkluzivni okvir o BEPS-u“, koji broji više od 100 članica, sprovodi preglede primjene BEPS-ovih akcijskih stavki o razmjeni poreskih rješenja i obezbjeđuje izvještaje s tim u vezi. Potom su se izlaganjem na temu: „Poreska transparentnost“ učesnicima Zajedničkog sastanka Parlamentarne skupštine NATO i OECD ispred Centra za poresku politiku i upravu OECD-a obratili šef Centra za razmjenu informacija Radhanath Housden, i savjetnik Andrew Auerbach, praćeno diskusijom tokom koje je istaknuto pitanje primjene međunarodnih poreskih propisa imajući u vidu visoko digitalizovanu prirodu globalne ekonomije sa posebnim osvrtom na rad Radne grupe OECD-a formiranu s tim u vezi, i predloge za rješavanje ovog, kako je navedeno, ključnog pitanja u poreskoj politici.\nU poslijepodnevnom dijelu Zajedničkog sastanka Parlamentarne skupštine NATO i OECD realizovani su bilateralni sastanci sa ekspertima OECD-a i delegacijama država članica OECD-a na temu „Zdravlje“.\nZajednički godišnji sastanak NATO PA i OECD danas završava rad.\nU radu Zajedničkog sastanka Komiteta za ekonomiju i bezbjednost u Parlamentarnoj skupštini NATO i Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) učestvovali su članovi stalne Delegacije Skupštine Crne Gore Obrad Mišo Stanišić i Genci Nimanbegu.\nOrganizacija za evropsku ekonomsku saradnju (OEEC) osnovana je 1948. godine i pruživši mogućnost prepoznavanja međusobne usresređenosti i zavisnosti ekonomija popločala put novom dobu saradnje koje je promijenilo izgled Evrope. Ohrabrene uspjehom ove organizacije i mogućnošću da se njen rad prenese i na globalnu scenu, Kanada i SAD su se priključile OEEC-u potpisivanjem nove Konvencije OECD-a 14.decembra 1960. godine, čijim stupanjem na snagu je Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) i zvanično nastala.\nDanas su države članice OECD-a, njih 35, u značajnoj mjeri usresređene jedna na drugu u cilju identifikovanja aktuelnih i prepoznavanja budućih problema, rasprave o istim te analize i unaprijeđenja politike za njihovo prevazilaženje.\nSvojim radom OECD državama članicama obezbjeđuje forum za razmjenu mišljenja, zajednički rad, djeljenje iskustava i znanja i iznalaženja rješenja za zajedničke probleme, poseban osvrt pri tom čineći na sveobuhvatnu analizu informacija radi predviđanja budućih ekonomskih trendova.\nOECD, polazeći od činjenica i iskustva iz stvarnog života, preporučuje osmišljene politike koje imaju za cilj unaprijeđenje kvaliteta života ljudi, kroz saradnju sa preduzećima preko Savjetodavnog odbora OECD-a za poslovanje i industriju (BIAC) i radnicima preko Sindikalnog savjetodavnog odbora (TUAC). Svojim aktivnostima održava kontakte i sa drugim organizacijama građanskog društva čime zajednički djeluju u smjeru posvećenosti tržišnim ekonomijama podržanim od strane demokratskih institucija i usresređenim na podizanje standarda života građana.\nDanas, OECD čini 35 država članica širom svijeta, od Sjeverne i Južne Amerike do Evrope i Pacifičke Azije, među koje se ubrajaju najnaprednije države svijeta ali i ekonomije u usponu kao što su Meksiko, Čile i Turska.


Uspešna humanitarna akcija: obezbeđena nedeljna zaliha hrane za 12 porodica | ZR KLIK\nUspešna humanitarna akcija: obezbeđena nedeljna zaliha hrane za 12 porodica\nZrenjanin- U nedelju, 12. septembra, održana je humanitarna akcija u supermarketu Gomex Total u Zrenjaninu.\nUdruženje građana ŽAD i Pokret gorana Zrenjanina bili su inicijatori akcije „Solidarna kuća“ kojoj se pridružilo nekoliko zrenjaninskih ekoloških i humanitarnih organizacija, kako bi pomogli finansijski i zdravstveno ugroženim sugrađanima, samohranim roditeljima, starijima sa ograničenim kretanjem i svima kojima je pomoć potrebna. Prostor i podršku ovoj humanoj akciji pružila je kompanija Gomex.\n„Napunivši veliku „korpu solidarnosti“ postavljenu na ulazu u Gomex Total, naši sugrađani i potrošači su pokazali svoju humanost na delu, tako da su prikupljene osnovne životne namirnice, proizvodi za higijenu, kao i slatkiši i slaniši za decu i tom prilikom je obezbeđena nedeljna zaliha hrane za 12 porodica“, ističu iz kompanije Gomex.\nPrikupljene donacije distribuira organizacija Obrok za porodicu Zrenjanin, koja svakodnevno obezbeđuje obrok za tridesetak porodica u našem gradu. Osim hrane i odeće, sakupljaju se sve moguće potrebštine, između ostalog i lekovi…\nGrupa je oformljena krajem januara, a već sada okuplja preko 2300 članova.


Posle vrelog dana stiže potop: Spremite se na oluju i pad temperature za više od 10 stepeni!\nSpremite se, biće promena\nVesti 12.06.2018. - 16:33h Autor: Blic\nNakon najtoplijeg dana u ovoj godini i tempeature od 35 stepeni, celu Srbiju pogodiće jaki pljuskovi, grad i olujni vetrovi, a u narednih 48 sati u nekim delovima zemlje na snazi će biti i narandžasti meteo alarm.\nU noći između utorka i srede očekuje se drastična promena vremena i pravi temperaturni šok, pad temperature za više od 10 stepeni. U pojedinim područjima očekuju se padavine od 20 do 40 litara kiše po metru kvadratnom, praćene grmljavinom i gradom, upozoravaju iz Republičkog hidrometeorološkog zavoda (RHMZ).\nNarandžasti meteo alarm će već danas biti na snazi u području centralne i južne Srbije, sutra će on pokrivati Vojvodinu, da bi u četvrtak zahvatilo južne i istočne krajeve naše zemlje.\n"U sredu će područje Vojvodine biti najugroženije, tačnije neke delove zadesiće nepogode u vidu grada, udara gromova i olujnih vetrova. Narednih dana slična sitacija može se očekivati i u ostalim delovima zemlje", kaže meteorolog Đorđe Đurić.\nOn objašnjava da ćemo usled nagle promene vremena i znatne količine padavina osetiti veliku sparinu, odnosno da će vreme biti izuzetno teško.\nNestabilni vremenski uslovi zadržaće se narednih pet-šest dana, a temperature će se kretati od 24 do 29 stepeni.\n"Najavljene temperature su prosečne za ovaj period godine, ali neće se dugo zadržati. Za par dana ponovo nas očekuju vrućine i temperature iznad 30 stepeni. Tokom celog leta u još nekoliko navrata moguće su ovakve promene vremena, ali toga je bilo i ranijih godina", objašnjava meteorolog Nedeljko Todorović.\n55 tropskih dana je pred nama: Najtoplije leto u poslednjih 30 godina!\nVremenska prognozaPromeneTemperaturaKišaNarandžasti meteo alarm


Žiri sportskih novinara dodelio Citroenu C3 titulu Automobila godine Žiri sportskih novinara dodelio Citroenu C3 titulu Automobila godine – MOTOR blog\nPred blizu stotinu odabranih u svečanoj sali Beogradskog sajma izabrani su automobil, vozač i devojka godine. Takmičenjem, koje je započelo u januaru, predstavljani su svakog meseca po jedan model vozila i jedna atraktivna devojka. Izbor su vršili članovi žirija, a objavljivali ga dnevni listovi “Večernje Novosti” i “Kurir”. Iako su ukusi različiti, na kraju su pobednici, sudeći po reakcijama prisutnih, bili po meri većine.\nNajlakše je, izgleda, bilo prilikom odlučivanja ko će poneti titulu Vozač godine. Ovo laskavo priznanje poneo je Vojislav Lekić, šampion Srbije na kružnim stazama u svojoj klasi. S obzirom i na sve njegove pobede, i titulu osvojenu u Evropi ove godine, žiri zaista nije imao težak posao, a podizanje naše zastave i intoniranje himne na video bimu, dok podiže pehar na kraju sezone u Italiji , samo je pojačalo opšti utisak o tome da je priznanje otišlo u prave ruke.\nNa red su došle misice i na opšte zadovoljstvo muških posetilaca žiri, u kome je bilo muških i ženskih članova, automobilskih novinara sa TV-a, iz dnevnih novina, urednika redakcija, predstavnika bezbednosnih struktura i članova Komiteta za bezbednost u saobraćaju gotovo jednoglasno je odlučio: MIS Sportskog automobilizma je Tamara Tanasić, devojka koja šampionski vozi karting trke, a MIS Automobilizma 2010 je Aleksandra Milanović, lepotica iz Obrenovca koja se takmičila uz BMW.\nIpak, najvažniji dogadjaj večeri bio je izbor za Automobil godine 2010. Žiri je odlučio da ne ošteti dva ozbiljna konkurenta, koji su do poslednjeg časa disali za vrat pobedniku, pa je dodelio Specijalno priznanje za najuspešniji povratak na tržište Srbije Mitsubishiju za model ASH i Specijano priznanje za super sportski automobil Mercedesu za model SLS AMG.\nPobednik ovogodišnjeg takmičenja između dvanaest automobila, pobednika meseca, postao je CITROEN C3. Nakon proglašenja za Automobil godine u Top Gear-u njegovog naslednika u premijum segmentu Citroena DS3, ovo priznanje za Automobil godine samo potvrdjuje evropski trend. Naime, u većini izbora, koji su do sada održani u evropskim zemljama pobedili su ili C3 ili DS3. Nesporno da je Citroen C3 nešto sasvim novo i sveže, a da prelepi dizajn sa inovativnim rešenjima nikog ne ostavlja ravnodušnim.\nŽiri sportskih novinara dodelio Citroenu C3 titulu Automobila godine was last modified: December 16th, 2010 by Goran Aničić\nautomobil godineAutomobil godine 2010Citroen C3Komiteta za bezbednost u saobraćajuKurirMitsubishiSLS AMGsportski novinariTop GearVečernje NovostiVitro groupVojislav LekićVozač godine


Vučić: Srbija mora da brine o svom RODU, ali ja sam predsednik SVIH GRAĐANA SRBIJE! – Naši u svetu\nObjavljeno 20/06/21 u 13:30\nPredsednik Aleksandar Vučić danas je na početku svog obraćanja na svečanosti povodom Dana policije i MUP-a, ispravio ministra unutrašnjih poslova Aleksandra Vulina koji ga je nazvao “predsednikom svih Srba”.\n“Nisam predsednik svih Srba, već predsednik Srbije i svih njenih građana, Srba, Bošnjaka, Mađara, Albanaca, Rumuna Slovaka, Bugara, Roma i svih drugih koji u Srbiji žive. Ali, isto tako nikada neću dozvoliti da se odreknemo srpskog naroda samo zato što pripadamo istom rodu”, rekao je Vučić.\n“I u tome jeste jedna od razlika koju smo danas napravili u odnosu na pređašnje vreme. Srbija mora da brine o svom rodu i nema ništa prirodnije, kao što volite svoju decu, porodicu, ništa nije normalnije nego da volite svoj narod i da ga podržavate, ne čineći loše drugome”, rekao je Vučić.\n“Kada u teškim vremenima na teškim mestima budete branili istinu o našem narodu, kada budete govorili u ime svih Srba, kao predsednik svih Srba, da se setite ovog stroja i da znate kakva sila stoji iza vas i našeg naroda”.\nPred predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem zakletvu je položilo 1.337 novih pripadnika MUP-a i uručene su medalje.\n“Ničije bogatstvo nije takvo da se pred njim ponizite, budite veći od najvećih, manji od najmanjih”, rekao je Vulin i naveo da nema jačeg od srpskog policajca i pozvao ih sve da poštuju reč koju su dali.\nNa svecanosti predsednik Vučić je uručio medalje za hrabrost, Vulin medalje za posvećenost službi, a direktor policije Vladimir Rebić medalje za zasluge.\nNa svečanosti na kojoj su prisustvovlai predstavnici MUP-a, Republike Srpske, Vlade Srbije, Skupstine Srbije i verskih zajednica, promovisano je 506 mladih oficira u čin zastavnika i poručnika policije.\nAleksandar VučićGrađani SrbijeSrbiSrbija


Nova radna mesta za Svrljižane - Svrljiške novine\n16 MILIONA EVRA\nNova radna mesta za Svrljižane\nSvrljig - Svrljig vesti - Društvo - Nova radna mesta za Svrljižane\nPo svemu sudeći nova radna mesta u proizvodnji Svrljižani mogu da očekuju početkom novembra meseca ove godine, čulo se danas na skupštinskom zasedanju.\nNaime, bugarska firma ‚‚Enekod“ uložiće oko 16 miliona evra kako bi izgradila soalrnu elektranu i pola miliona evra kako bi pokrenula posao za dvadesetak radnika, ali i adaptirala zgradu ‚‚Progresa“ koja je prodata ovom investitoru.\nZamenik predsednika opštine Svrljig Gradimir Milosavljević\nIzvestilac po drugoj tački dnevnog reda ‚‚Predlog odluke o davanju saglasnosti predsedniku opštine Svrljig da može potpisati Aneks Ugovora o dugoročnom zakupu zemljišta na kp.br. 254/3 u KO Tijovac“ bio je zamenik predsednika opštine Gradimir Milosavljević, koji je ujedno govorio i o tehničkim detaljima ugovora, dok je odbornike o realizaciji, investiranju i ulaganju upoznao Zoran Nikolić – predstavnik firme ‚‚Enekod“, odnosno firme ‚‚Risk“.\nReč je o pokretanju proizvodnje izrade kontaktora, u sklopu programa pokretanja solarne elektrane, što konkretno znači posao za dvadesetak i više ljudi iz Svrljiga.\nNarodni poslanik i šef odborničke grupe USS Milija Miletić kaže da nakon otvaranja i ostvarenja dobrog profita firma može proširiti svoj pogon i uposliti još veći broj ljudi.\n‚‚Drago mi je da su investitori prepoznali Svrljig kao priliku za ulaganje. Početkom novembra uposlićemo ljude koji će raditi u pogonu proizvodnje kontaktora, sa akcentom na povećanje kapaciteta“, istakao je Miletić.\nMiletić je istakao da bi naredna sednica Skupštine opštine Svrljig trebala biti posvećena problemima u privredi, sa akcentom na objekte i zemljište koje je u proteklom periodu kupljeno, a do dana današnjeg nije stavljenu u funkciju. On ističe da je vreme loših privatizacija prevaziđeno, te da opština Svrljig može imati svetliju budućnost, kada je reč o razvoju privrede.\nDolazak investitora uz davanje saglasnosti za potpisivanje ugovora podržali su i predstavnici SPS-NS-NSS, kao i koalicija DS-DSS, te je za ovaj predlog glasalo 25 od ukupno 27 odbornika.\nPrevPrethodnaNastavlja se izgradnja puta kod ‚‚Razbiglave“\nSledećaDanas počinje nova školska godinaNext\nAko je ovo tačno.to bi bilo sjajno za Svrljižane,a tu solarnu elekranu mogu da stave i na krov bivšeg Progresa umesto crepa,i da im se otplate sva ulaganja za neku godinu,ali,vreme će pokazati da li ćemo se radovati time ili opet žaliti ko za Talijane ,i sve ostale.\nverujem u otvaranje novih radnih mesta.Proces njihovog otvaranja traje vec 10 godina,tako da ocekujemo i prva zaposlenja gradjana koji nisu clanovi svrljiske vladajuce stranke\nNapred Milija, bravo Milija.\n02/09/2016 at 13:42\nRaca i ovaj decko sto se bruka ( kombinacija Čede Jovanovića i Nebojše Stefanovića) sede nam u prvoj klupi…. Sram vas bilo sto ste ih glasali!


Tag / Psi rata / Vesti online\nSvi srpski "psi rata" se nagodili sa Tužilaštvom\nSvih 20 građana Srbije, koji su bili osumnjičeni za učešće na stranim ratištima, nagodili su se sa Tužilaštvom u vezi sa priznanjem krivice.\nGuardian com, Vestionline 0 komentara\nPsi rata: Koliko platiš, toliko ubijam!\nBritanski "Gardijan" navodi da novi izveštaj o plaćenicima u svetu otkriva kako su privatne vojske promenile načine ratovanja i kako je ratovanje promenilo njih.\nKako Britanija zarađuje milijarde na ratovima\nDa je izvoz zapadnjačke demokratije samo izgovor za stvaranje novih ratnih žarišta je već odavno poznata činjenica. Osim što to pospešuje rast i profit vojne industrije u 21. veku, počeo je...\nDečak iz Hrvatske želi među teroriste\nNa području Islamske države nalaze se šestorica hrvatskih državljana, dok se u ukrajinskim jedinicama bori njih osmorica, objavila je HTV izveštaj hrvatske Bezbednosno-obaveštajne agencije...\nDejan Berić: Priznanja u Novorusiji, zatvor u Srbiji\nDok Dejana Berića u Novorusiji nagrađuju ordenjem, u Srbiji mu zbog učestvovanja u ratnim pohodima preti kazna zatvora i do deset godina. Ovo je priča o čoveku koji je u žižu javnosti dospeo...\nLjajić: Zatvor za "pse rata"


Ruska grupa Tim 29 obustavila rad zbog straha od procesuiranja članova i pristalica\nBeta 18. jula 2021. 22:40\nRuska grupa za zaštitu ljudskih prava Tim 29 objavila je danas da obustavlja rad usled straha od procesuiranja njenih članova i pristalica.\nVlasti su prethodno blokirale sajt te grupe, navodno zbog objavljivanja sadržaja u Rusiji „nepoželjne“ organizacije.\nTim 29, udruženje advokata i novinara specijalizovano za slučajeve izdaje i špijunaže i pitanja slobode informisanja, navelo je danas da su ga ruske vlasti optužile za širenje sadržaja češke nevladine organizacije koja je proglašena „nepoželjnom“ u Rusiji.\nGrupa je odbacila optužbe, ali je njen sajt ipak blokiran u petak. Njeni advokati navode da veruju da bi procesuiranje članova i pristalica bio sledeći korak vlasti.\n„U takvim uslovima, nastavak aktivnosti stvara direktnu i jasnu pretnju bezbednosti velikog broja ljudi i mi ne možemo da ignorišemo taj rizik“, naveo je Tim 29.\nTa organizacija je dodala da će povući sav svoj sadržaj sa interneta kako bi izbegla rizike.\nDo obustave rada te grupe došlo je posle sve većeg pritiska vlasti na pristalice opozicije, nezavisne novinare i borce za ljudska prava u Rusiji, uoči septembarskih parlamentarnih izbora.\nTo glasanje se smatra važnim u okviru nastojanja predsednika Rusije Vladimira Putina da zacementira svoju vladavinu uoči predsedničkih izbora 2024. godine.\nPutin, 68-godišnji lider koji je na vlasti duže od 20 godina, izdejstvovao je prošle godine usvajanje ustavnih promena koje mu omogućavaju da ostane na čelu zemlje do 2036. godine.\nRuske vlasti su prethodnih meseci pojačale pritisak na nezavisne medije. Označile su za „strane agente“ dva popularna sajta, „Meduza“ i „VTimes“, i zabranile rad portalu „Proekt“, čije su istraživačke novinare takodje označile za „strane agente“. Portal „VTimes“ je ubrzo nakon toga obustavio rad.\nSud u Moskvi je u junu zabranio rad organizacija koje je osnovao zatvoreni opozicioni lider Aleksej Navaljni, uz obrazloženje da su ekstremističke.\nOsobama povezanim sa organizacijama Navaljnog sud je zabranio obavljanje javne funkcije. Mnogi saradnici Navaljnog planirali su da se kandiduju na parlamentarnim izborima 19. septembra.\nFondaciju za borbu protiv korupcije, koju je osnovao Navaljni, pred sudom je branila grupa Tim 29 i njen poznati advokat Ivan Pavlov. Vlasti su u aprilu pokrenule krivični proces protiv Pavlova, koji zastupa i bivšeg ruskog novinara Ivana Safronova, optuženog za izdaju u procesu koji mnogi vide kao odmazdu za njegov novinarski rad.


Spas od bombardovanja Jugoslavija tražila u šumama - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Spas od bombardovanja Jugoslavija tražila u šumama\nPrelistavamo predratne listove Vreme i Pravdu - 3. april 1941. godine\nSpas od bombardovanja Jugoslavija tražila u šumama\nŽeljko Bošnjaković03.04.2021. 07:17\nNa današnji dan pre 80 godina list Vreme je pisao o lažnim vestima koje je strana štampa pisala o Jugoslaviji, dok list Pravda piše o važnosti šuma u odbrani od vazdušnih napada.\nNa današnji dan list Vreme je demantovao vesti strane štampe o pojedinačnom proganjanju Nemaca u Jugoslaviji i ubijanju stoke nemačkih seljaka u Banatu i Bačkoj.\nStrana štampa i pojedine radio-stanice izveštavaju o „srpskim gomilama“ koje idu od sela do sela i pale imanja pripadnika nemačke nacionalne manjine. List Vreme ovo demantuje i kaže da u zemlji vlada potpuni red i mir i nikakvi pa ni najmanji incidenti se nisu dogodili.\nJedna od vesti strane štampe govori o tome kako su jednom pripadniku nemačke nacionalne manjine usijanim gvožđem na lice utisnuli oblik kukastog krsta i kako srpski četnici ubijaju Nemce.\n„Ali u toj još nerazjašnjenoj kampanji neistina, otišao je najdalje jedan bugarski list, objavljujući danas da je jugoslovenska vlada izgubila svaku kontrolu nad situacijom u zemlji i da policija i ‘srpski’ oficiri vrše Bartolomejski pokolj nad narodnosnim manjinama u Jugoslaviji“, piše Vreme.\nSvi događaji su odlučno demantovani od strane jugoslovenskih zvaničnika kao potpuo izmišljeni, kao i od strane doktora Valtera Ribla, vođe nemačke manjine u Celju.\nStrani listovi ne samo da se ne trude da provere informacije pa ih tek onda objave, već i izbegavaju da objave izveštaje svojih dopisnika iz Jugoslavije koji govore o tome da nikakvih incidenata nije bilo.\nList Pravda je na današnji dan pisao o tome kako nas šuma može zaštiti od vazdušnih napada.\nVažnost šume u zaštiti stanovništva i ustanova prilikom vazdušnih napada jasno je naglašena u članu 18 tačke 3 Uredbe o zaštiti od vazdušnih napada, koja glasi: „Postupno, ali stalno, izvoditi maskiranje preduzeća, ustanova i velikih građevina da što manje upadaju u oči, ukoliko je to moguće prema okolini u kojoj se nalaze, a najobičnije sredstvo za maskiranje je pošumljavanje.“\nU Uredbi o zaštiti od vazdušnih napada takođe piše da je svaka opština obavezna da obezbedi izradu određenog broja koliba, baraka i logora u šumama i šumarcima, gde će se skloniti stanovništvo iz velikih i važnih mesta koja mogu biti meta neprijateljskog vazdušnog napada.\nBoravišta za decu treba obrazovati van većih mesta koja mogu biti meta vazdušnih napada, a najbolje bi bilo da to bude u manje naseljenim mestima blizu šumovitih predela.\nBombardovanje šuma vršiće se samozapaljivim bombama. Ovo je potvrđeno u izveštajima sa zapadnog fronta. Za vreme uspešne nemačke ofanzive od Pariza ka moru engleska avijacija je šumovite predele bombardovala isključivo zapaljivim bombama.\nPravda zatim izvodi zaključak da će šumoviti predeli sigurno biti izloženi bomabardovanju zapaljivim bombama. Stanovništvo će se sklanjati samo u šume koje nisu blizu velikih mesta i centara koji mogu biti meta neprijateljskog vazdušnog napada.\nList PravdaList VremeVesti iz prošlosti


First FA5406-6 električni bokal kuvalo cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nFirst FA5406-6 električni bokal kuvalo cene\nTrenutno nemamo slike za First FA5406-6\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete First FA5406-6 električni bokal kuvalo po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi First električni bokal kuvalo FA5406-6 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Električni bokali i kuvala cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za First Električni bokali i kuvala, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za First FA5406-6 električni bokal kuvalo sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za First FA5406-6 električni bokal kuvalo. Pre kupovine, podatke za First električni bokal kuvalo FA5406-6 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Crna Gora: novi obrt u seksualnom skandalu | Institute for War and Peace Reporting\nCrna Gora: novi obrt u seksualnom skandalu\nPoseta OEBS-a radi istrazivanja trgovine ljudima koje ukazuje na umesanost najvisih zvanicnika moglo bi doneti velike neprijatnosti aktuelnim vlastima.\nVlada i pravosudje Crne Gore mogli bi pretrpeti veliko ponizenje posle suocenja sa komisijom koju je poslao OEBS da bi ustanovila istinu o skandalu sa trgovinom ljudima.\nU skandal je bila umesana zena iz Moldavije koja je proslog novembra navodno pobegla iz javne kuce i potrazila utociste u Sigurnoj kuci za ugrozene zene u Podgorici.\nNakon sto su lekari potvrdili da je seksualno zlostavljana, policija je 25. novembra uhapsila zamenika javnog tuzioca, Zorana Piperovica, i jos trojicu zvanicnika, Irfana Kurpejovica, Ekrema Jasavica i Barjama Orahovca, pod sumnjom da su bili umesani u trgovinu ljudima.\nU izvestajima o njenim izjavama koji su procureli u medije navedeno je da ih je optuzila da su bili umesani u njeno nasilno zadrzavanje u javnoj kuci. Takodje je izjavila da je prilikom pokusaja da osobama koje su je zlostavljale pruzi otpor bila intravenozno drogirana i potom silovana.\nNakon sto su osumnjiceni porekli da o tome bilo sta znaju i odbili sve optuzbe za zlostavljanje ove zene, sva cetvorica su oslobodjeni 27. januara, da bi sacekali konacnu odluku javnog tuzioca o tome da li ce biti podignuta optuznica.\nNa zaprepascenje lokalnih nevladinih organizacija i zvanicnika iz SAD, Evropske unije, OEBS-a i Pakta za stabilnost, visoki drzavni tuzilac, Zoran Radonjic, doneo je 20. maja kontroverznu odluku da nema dovoljno dokaza za pokretanje sudskog postupka.\nNakon ostrih reakcija u javnosti, u Podgoricu je 22. jula pozvana komisija OEBS-a da iznese svoj sud o ovom slucaju.\nMnogi posmatraci veruju da bi komisija mogla ponistiti odluku tuzioca i tako prouzrokovati velike neprijatnosti za sudstvo i vladu.\nZlostavljana zena, predstavljena samo inicijalima S.C, napustila je Crnu Goru 27. januara. Njen advokat, Dragan Pelevic, izjavio je da je to ucinila iz zdravstvenih razloga, kao i da je vec prikupljeno vise nego dovoljno dokaza za podizanje optuznice protiv osumnjicenih.\nU medjuvremenu, Piperovicev advokat je izjavio da iskaz koji je ova zena dala nije u saglasnosti sa izjavama njenih poslodavaca i drugim dokumentima koje je policija prikupila. "Izjave oko 30 saslusanih svedoka u direktnoj su suprotnosti sa njenom izmisljenom pricom", izjavio je ovaj advokat za podgoricki dnevnik "Vijesti".\nJesavicev advokat, Ljubisa Novakovic, izjavio je za isti dnevnik da je iskaz koji je zena dala zapravo jedini dokaz protiv osumnjicenih. Takodje je izjavio da ima primedbe na rad prvog istraznog sudije, Ane Vukovic. Istrazno sudsko vece prethodno je odbacilo predlog drzavnog tuzioca da se istraga nastavi, tvrdeci da su dokazi koje je prikupila sudija Ana Vukovic vec dovoljni za pokretanje postupka.\nI sama Vukoviceva je izjavila za "Vijesti" da je bilo sasvim dovoljno dokaza za podizanje optuznice protiv Piperovica, Kurpejovica, Jasavica, Orahovca i drugih. "Ovo je trebalo razresiti na sudu", izjavila je ona.\nSa gomilanjem sumnji da je doslo do prikrivanja cinjenica, javno mnjenje se okrenulo protiv drzavnog tuzioca. Mnoge medjunarodne organizacije takodje su zahtevale da se slucaj preispita i resi na sudu.\nJavni pritisak iz EU, SAD i Pakta za stabilnost objasnjava zasto je vlada konacno pospustila pod pritiscima i 16. jula pozvala komisiju OEBS-a da preispita slucaj.\nU saopstenju OEBS-a od 9. juna koje je potpisao Mauricio Masari, sef misije OEBS-a u Srbiji i Crnoj Gori, izrazava se zabrinustost zbog ovog slucaja, koji je, prema njegovoj izjavi, "misija OEBS-a pazljivo pratila".\nIzjavio je da trenutno stanje ovog zakonskog procesa "dovodi u sumnju sposobnost pravnog sistema Crne Gore da izadje na kraj sa slozenoscu slucajeva povezanih sa trovinom ljudima."\nEvropska unija je 6. juna izrazila zabrinutost i zahtevala od javnog tuzioca da promeni svoju odluku.\nNajostrije kritike dosle su od Helge Konrad koja predsedava komisijom Pakta za stabilnost za borbu protiv trgovine ljudima. Ona je izjavila za "Vijesti" da je odluka tuzioca velika mrlja na reputaciji crnogorskog pravosudja.\nIz SAD, kao jednog od najvecih donatora Crne Gore, stigli su signali da je Vasington "razocaran cinjenicom da je posle dugotrajne istrage glavni tuzilac zakljucio ovaj slucaj trgovine ljudima bez podizanja optuznice protiv osumnjicenih ."\nLjudi iz crnogoroskog pravosudja takodje su veoma kriticni prema ovakvom postupku tuzioca - u njegovu odbranu su ustali samo Advokatska komora Crne Gore i Demokratska partija socijalista Mila Djukanovica.\nMarko Dakic, bivsi sudija okruznog suda sa 40 godina iskustva u pravosudju, izjavio je za IWPR da postojanje kontradiktornih dokaza upucuje na potrebu da se slucaj iznese pred sud. "Trebalo je podici optuznicu i prepustiti sudskom vecu da donese konacnu odluku o kontradiktornim tvrdnjama", izjavio je on.\nDakic je izjavio da je i samo postojanje svedoka poput S.C koja je pretrpela ocigledne fizicke povrede predstavljalo dovoljan razlog da se stvar preda sudu: "Ako zena prijavi silovanje, cak i kada nema svedoka ili drugih dokaza, osim laksih telesnih povreda, takvi slucajevi uvek zavrsavaju na sudu".\nJedan drugi pravnik kojeg je intervjuisao IWPR, izjavio je da Radonjic nije mogao tvrditi da ne raspolaze dovoljnim dokazima za ovaj slucaj. "Ocigledno je da je krivicno delo pocinjeno", izjavio je on. "Prosto je neverovatno da se glavni tuzilac u ovakvom slucaju mogao pozvati na nedostatak dokaza." Profesor medjunarodnog prava Nebojsa Vucinic izjavio je da dolazak komisije OEBS-a moze ugroziti reputaciju Crne Gore u inostranstvu. "Pokazali smo svetu da nismo u stanju da sami izadjemo na kraj sa takvim slucajevima", izjavio je Vucinic.\nVecina lokalnih nevladinih organizacija kritikovala je postupak tuzioca. Grupa za promene, kao uticajan ekspertski tim, zahtevala je pocetkom juna da se na sudu ustanovi istina o ovom slucaju i osudila je odluku da se optuznica ne podigne.\nSrdjan Darmanovic, sef uglednog Centra za ljudska prava i demokratiju, takodje je rekao da se ovaj slucaj mora resiti na sudu.\nLjiljana Raicevic, upraviteljka Sigurne kuce za zene, gde je S.C potrazila utociste, rekla je da je spremna da potvrdi sve ono sto je videla u iskazu ove zene. Sudski postupak bi trebalo pokrenuti "i protiv drugih ljudi", izjavila je ona, ali ih nije imenovala.\nZanimljivo je da je i sam Piperovic pre dve nedelje zatrazio pokretanje krivicnog postupka, uz komentar da istina treba da bude utvrdjena na sudu.\nU medjuvremenu, vlada trpi sve veci pritisak. Djukanovic se 28. juna pozalio na televiziji da je izlozen direktrnom pritisku medjunarodne zajednice u vezi sa ovim slucajem. Prema njegovom misljenju ova afera ima i politicku dimenziju.\nIpak, u jednoj drugoj izjavi, Djukanovic je priznao da je nedavna odluka tuzioca dovela u pitanje sposobnost pravnog sistema Crne Gore da resava ovakve probleme.\nKomisija koju je uputio OEBS donece konacan sud o tome da li je tuzilac ispravno postupio. Reputacija crnogorskog pravosudja zavisi od ove odluke.\nBoris Darmanovic je urednik i koordinator IWPR-a u Podgorici.


Gašićeva savetnica nova ministarka pravde\nPolitika Autor:Nova24. okt. 202022:42 > 22:56\nDoskorašnja savetnica direktora Bezbednosno informativne agencije (BIA) Bratislava Gašića Maja Popović preuzeće resor Ministarstva pravde, saznaje Blic.\nSaznajemo: Tatjana Matić ministarka trgovine\nSaznajemo: Mihajlović preuzima ministarstvo energetike\n23. okt. 2020 10\nMaja Popović, jedno je od novih imena i jedna od ukupno 11 žena u novoj vladi Ane Brnabić, a na tom mestu zameniće ministarku pravde Nelu Kuburović. Ostali ministri bi konačno trebalo da budu poznati nakon sutrašnje sednice Predsedništva SNS, ali se već spekuliše o mnogim imenima od kojih su neka potvrđena.\nTokom službe u BIA, Popovićeva je radila u Upravi za međunarodnu saradnju, Upravi za ljudske resurse, sistemsko pravne, imovinske i stambene poslove, da bi potom bila i šef kabineta direktora Bezbednosno-informativne agencije (BIA) Aleksandra Đorđevića.\nPodsetimo, poslednjih dana traju pregovori u vezi sa izborom nove vlade, a neka od imena već su poznata. Kako je naš portal saznao, nova ministarka trgovine biće Tatjana Matić, doskorašnja državna sekretarka u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija, a na ovoj funkciji će naslediti Rasima Ljajića.\nTatjana Matić Foto: Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija\nDoskorašnja ministarka saobraćaja Zorana Mihajlović postaće nova-stara ministarka energetike. Ona će na tom mestu naslediti Aleksandra Antića, koji će postati novi-stari ministar saobraćaja.\nNaš portal je došao do saznanja i da će Ratko Dmitrović, bivši glavni urednik Večernjih novosti i novinar RTS, postati ministar za brigu o porodici, deci i demografiji. To je inače novoformirano ministarstvo, koje je planirano da pripadne koaliciji SPAS, Aleksandra Šapića.\nDoskorašnja visoka funkcionerka Demokratske stranke Gordana Čomić buduća je ministarka za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog, potvrdili su izvori Nova.rs. Ona je prethodno viđena za ministra za evropske integracije, ali je sredinom nedelje definitivno odlučeno da se Čomić dodeli resor ljudskih i manjinskih prava.\nKako piše Blic, aktuelni ministar zdravlja Zlatibor Lončar i dalje će ostati na toj funkciji, dok još uvek nema odluke da li će ministar Vanja Udovičić i dalje voditi resor sporta.\n(Izvor: Blic / Nova.rs)\nBIAMaja NikolićMinistarstvo pravde


Runi je jedan od najboljih svetskih fudbalera – Nadlanu.com\nRuni je jedan od najboljih svetskih fudbalera\nBEOGRAD, 17. februara 2010. (Beta) - Trener Mančester junajteda Aleks Ferguson ocenio je da je napadač njegove ekipe Vejn Runi jedan od najboljih fudbalera na svetu.\nMančester junajted je sinoć na gostovanju pobedio Milan sa 3:2, u prvoj utakmici osmine finala Lige šampiona. Runi je postigao dva gola, drugi i treći za Junajted i doneo svojoj ekipi prednost pred revanš na Old Trafordu 10. marta.\n"Runi bi mogao da postigne 30 golova ove sezone. Napredovao je u poslednja dva meseca, ima mnogo samopouzdanja i to se vidi na terenu. Odlično je igrao protiv Milana, nisu imali rešenje za njega", rekao je Ferguson britanskim medijima.\n"On je jedan od najboljih svetkih fudbalera", ocenio je trener aktuelnog šampiona Engleske.\nRuni je 2004. godine iz Evertona došao u Junajted, za koji je odigrao 272 utakmice i postigao 122 gola. Osvojio je tri šampionske titule sa "crvenim đavolima", Ligu šampiona, Liga kup, Komjuniti Šild i svetsko klupsko prvenstvo.


Tag / Atletski savez Srbije / Vesti online\nBranković izabran za člana Evropskog atletskog odbora\nNa Evropskom atletskom kongresu u Pragu, osim prijema novih članova Evropskog atletskog odbora, ponovo je ukazano poverenje predsedniku Sveinu Arneu Hansenu i potpredsedniku Dobromiru Karamarinovu.\n150 osnovaca obeležilo Dan sporta uz Ivanu Španović\nViše od 150 osnovaca (uzrasta od šest do deset godina) učestvovalo je na manifestaciji „Odluči se za sport - veruj šampionu u sebi“, koju je u susret šestom Međunarodnom danu sporta...\nN. Plavšić 0 komentara\nStrahinja Jovančević za "Vesti": Naučio sam da letim!\nPred početak dvoranskog EP u Glazgovu malo ko u Srbiji je očekivao da će se naši atletičari vratiti sa nekom medaljom više, kao po navici bilo je očekivano da će Ivana Španović doneti novo...\nPrvenstvo sveta u atletici 2022. godine blizu Beograda?\nBeograd je jedini kandidat za domaćina Prvenstva sveta u dvorani 2022. godine.\nŠpanović pred "Serbian open": U Beogradu za najbolji rezultat sezone\nNajbolja srpska atletičarka Ivana Španović očekuje da na "Serbian openu" u Beogradu ostvari najbolji rezultat ove sezone u skoku u dalj i napravi pravu uvertiru pred šampionat Evrope u Glazgovu.\nAtletska reprezentacija Srbije osvojila je 8 medalja na 24. Prvenstvu Balkana za seniore u dvorani, koje je danas održano u Istanbulu. Našu reprezentaciju činilo je ukupno 14 članova, od čega je...\nBibić treći na EP u krosu\nAtletski savez Srbije (ASS) obeležio je 70. godina postojanja, uz podršku čelnih ljudi svetske i evropske atletike.\nEdin Zuković novi selektor atletske reprezentacije Srbije\nDosadašnji pomoćnik kapitena u atletici Edin Zuković izabran je za novog saveznog selektora za seniore i juniore, saopštio je Atletski savez Srbije.\nJevrosimović: Sudije suspendovane, bez tolerancije za prevare\nPredsednik Atletskog saveza Srbije Veselin Jevrosimović je rekao da je video snimak pokazao da je bilo neregularnosti u rezultatu Vedrana Samca, koji je sa 85,60 metara navodno postavio državni...\nSrbija sa 12 atletičara na EP u Berlinu\nNa predstojećem Evropskom prvenstvu u atletici u Berlinu reprezentacija Srbije nastupiće sa 12 takmičara, saopštio je danas Atletski savez Srbije (ASS).


Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik i vođa austrisjek Slobodarske stranke Heinz-Christian Strache, septmebar 2015.\nVedran Džihić, stručnjak za Balkan sa Bečkog univerziteta i Austrijskog instituta za međunarodnu politiku, za 'Zašto?' objašnjava kako bi formiranje vladajuće koalicije između stranka pobjednica austrijskih izbora – pro-evropske konzeravtivne Narodne stranke Sebastiana Kurza (ÖVP) i krajnje desničarske anti-imigrantske Slobodarske stranke (FPÖ) Heinza-Christiana Strachea – moglo imati na politiku prema Zapadnom Balkanu.\nNaravno, moramo sačekati ishod ali mislim da će u samom procesu koalicionih pregovora između Kurza i Strachea vanjska politika biti jedan od mogućih kamena spoticanja.\nNarodna stranka je i dalje, i pored nekolicine anti-evropskih sadržaja u samoj kampanji, stranka koja se neće odreći Evrope.\nStrache i njegova stranka su već tradicionalni anti-Evropejci, iako je i on sam u zadnjih nekoliko sedmica izborne kampanje preuzeo ulogu evropskog pragmatičara.\nBilo kako bilo, jedna stvar, a to je ta deklarativna podrška za Zapadni Balkan, će i u toj mogućoj novoj koaliciji, biti neki minimalni konsenzus između koalicionih partnera.\nTakva deklarativna podrška u momentu kada se politika proširenja nalazi parkirana u nekoj slijepoj ulici u Briselu, će se nastaviti, ali ona u suštini ne znači mnogo i ne donosi ništa konkretno.\nOno sto će značiti mnogo više, i što može opteretiti i moguću novu koaliciju, jesu dijametralno suprotni stavovi prema predsjedniku Republike Srpske Miloradu Dodiku i njegovoj politici, koju pripadnici Slobodarske stranke i sam Strache direktno podrzavaju, te stav FPÖ prema Kosovu, čiju nezavisnost Strache već odavno otvoreno kritikuje.\nAustrija je priznala Kosovo već 2008. godine, a i politika Kurza prema Dodiku je jasno usaglašena s drugim zemljama u EU, tako da su to definitivno teme o kojima će morati biti više govora unutar te moguće koalicije.\nMeni se čini da je ova otvorena podrška tvrdoj liniji prema Kosovu i podrška za Dodika od strane Slobodarske stranke više jednokratna i pragmatična politika namijenjena za birače u Austriji koji su srpskog porijekla i da jednostavno kao takva ne predstavlja veoma tvrdu ideološku poziciju Slobodarska stranke.\nDakle, ako Kurz bude insistirao na kontinuitetu prema Balkanu u vanjskoj politici, ne vjerujem da će FPÖ biti spremna da rizikuje veći konflikt unutar koalicije zbog jednog, iz austrijske perspektive, ipak poprilično marginalnog pitanja.\nNa kraju, puno veći izazov će biti kako bi u jednoj takvoj koaliciji trebala i morala da izgleda evropska politika, odnosno kako će se Kurz i Strache pozicionirati prema reformskim planovima u Evropi, na tragu Makronovih i Junckerovih ideja.\nTo je važno i zbog činjenice da će Austrija preuzeti predsjedavanje EU u drugoj polovini 2018. godine.\nAko se Austrija pomjeri malo više ka istoku i ideološki okrene prema nekim zemljama Višegradske grupe te ostane po strani ovih velikih reformskih ideja, reperkusije za Balkan, barem što se tiče austrijske vanjske politike, bi mogle biti negativne, bilo da bi na taj način neke autoritarne politike u našoj regiji dobile podrške, bilo da bi u Briselskoj debati zagovornici proširenja, kojih svakako nema mnogo, izgubili jednog do sada manje-višse pouzdanog partnera.


IZMENAMA ZAKONA USVOJENO DA STUDENTI I DALJE IMAJU ŠEST ROKOVA I 48 BODOVA USLOV ZA BUDŽET, KAO I OSNIVANJE AKADEMIJE ZA NACIONALNU BEZBEDNOST\nSkupština Srbije usvojila je izmene Zakona o visokom obrazovanju koji omogućava studentima da i ove godine imaju šest ispitnih rokova i da uslov za budžet bude 48 bodova, umesto 50.\nStudenti će tako i u školskoj 2013/2014. godini moći da budu finansirani iz budžeta, ako u prethodnoj školskoj godini ostvare najmanje 48 ESPB bodova i rangiraju se u okviru ukupnog broja studenata čije se studije finansiraju iz budžeta.\nTo rešenje, kako je navedeno u obrazloženju zakona, propisano je "radi zaštite interesa studenata, umanjenja efekata ekonomske krize, zbog izvesnog finansijskog opterećenja po osnovu plaćanja školarine i gubitka prava iz oblasti studentskog standarda za veliki broj studenata".\nTakođe, usvojenim izmenama se uspostavlja zakonski osnov za osnivanje visokoškolske ustanove za ostvarivanje studijskih programa za potrebe nacionalne bezbednosti - Akademije za nacionalnu bezbednost.\nPoslanici nakon glasanja nastavljaju prvu sednicu jesenjeg zasedanja na kojoj će debatovati o sedam zakona - o posredovanju u prometu i zakupu nepokretnosti, o izvozu i uvozu robe dvostruke namene, izmene i dopune Zakone o elektronskoj trgovini, o zaštiti konkurencije, kao i potvrđivanje sporazuma između Srbije i Maroka.\nPoslanici vladajuće koalicije smatraju da bi najpre trebalo utvrditi stanje u javnom sektoru pre nego što se krene u racionalizaciju, ali i upozoravaju da bi višak zaposlenih pre trebalo prerasporediti, a ne otpustiti..\n"Idemo u reformu državne uprave, treba da ustanovimo koliko ima zaposlenih, koliko ih je zaista potrebno i onda da stvorimo zakonske uslove da može da se obavi reforma", rekao je Dačić, a na pitanje da li to znači otpuštanja u javnom sektoru, odgovorio da će otpuštanja biti "svuda gde više ne može da se izdrži".\n“Na osnovu jasne baze podataka znaćemo u kojoj meri je potrebna profesionalizacija javnog sektora, da li i gde postoji višak zaposlenih ili negde ima i manjka”, objašnjava Zoran Babić.\nOn ukazuje da je u prethodnom periodu dolazilo do odliva sredstava iz budžeta, da su mnogi uzimali otpremnine na primer u lokalnim samoupravama, pa se zapošljavali u javna preduzeća ili ministarstva i da je to bilo moguće jer nije postojala jedinstvena baza podataka, ali da to u buduće neće biti moguće.\nSuština transformacije javnog sektora je, da se zna koji su sektori gde je potrebno više ljudi, dok sa druge strane postoji neefikasni delovi javnog sektora gde treba otpuštati kao što su najveći gubitaši i preduzeća koja subvencijama koje dobijaju najviše opterećuje budžet.


Zvezda želi pobedu pre okršaja sa Galatom u Evroligi! - Meridianbet Vesti\nEvropa Author:\tCentrala Bg - 17/10/2016\nPoslednja utakmica petog kola ABA lige igra se u Novom Mestu, gde Krka dočekuje šampiona Crvenu Zvezdu.\nKao i svaki put pred utakmicu sa šampionom, očekuje se puna dvorana Leon Štukelj u kojoj je Krka poslednji put pobedila Crvenu Zvezdu pre dve godine. Kao i Zvezda, Krka takođe učestvuje u dva takmičenja u isto vreme, a razlika je jedino u kvalitetu onog drugog pored ABA lige.\nNaime, ekipa iz Novog Mesta istovremeno nastupa u Ligi Slovenije, dok Beograđani igraju u Evroligi. Krka je pre nekolko dana u nacionalnom takmičenju savladala Podčetrtek, i ostvarila drugu pobedu u isto toliko mečeva.\nCrvena Zvezda u ovaj okršaj ulazi u nešto drugačijem raspoloženju posle poraza u praktično dobijenom duelu sa Darušafakom, ali i namerom da u ABA ligi ostvari petu uzastopnu pobedu i izjednači se sa vodećim Partizanom i Budućnošću.\nZvezdu već za par dana očekuje novo evroligaško iskušenje i to sa još jednom ekipom iz Turske, odnosno susret sa Galatasarajem u Istanbulu.\nPosle osam pobeda i samo jednog poraza u prethodnih devet okršaja sa slovenačkom ekipom i uz šampionski status, Zvezda je veliki favorit i u ovom susretu. Krka je oba meča u ABA ligi izgubila ubedljivo, a predlog za tip je H2 za prvo poluvreme.\nTags:ABA, Crvena Zvezda, Evroliga, iskušenje, Krka, Leon Štukelj\nKrka gubi dvocifreno, Kari sigurno u minusu


EU: Zajedno za Albaniju - Međunarodna donatorska konferencija\nEU: Zajedno za Albaniju – Međunarodna donatorska konferencija\nBy Albanian Newsroom / Објављено на: February 17, 2020\nEvropska unija će danas biti domaćin međunarodne konferencije donatora u Briselu kako bi podržala napore za obnovu u Albaniji nakon zemljotresa koji je pogodio zemlju krajem novembra prošle godine.\nNa konferenciji se očekuje učešće EU, država članice, partnera sa Zapadnog Balkana i predstavnika drugih zemalja, kao i međunarodnih organizacija i međunarodnih finansijskih institucija, uključujući UN i Svetsku banku.\nPredsednica Evropske komisije, Ursula von der Leien, će predsedavati konferencijom u prisustvu H.E. G. Edi Rame, premijera Albanije. Pre sednice biće održana prezentacija procene potreva nakon katastrofe (PDNA).\nAlbaniju je, 26. novembra 2019. godine, pogodio zemljotres magnitude 6,3 stepena, čije su posledice uništenje javne i privatne infrastrukture. Poginula je 51 osoba, oko 1 000 je povređeno, a oko 14.000 ljudi privremeno raseljeno. Hiljade zgrada su ozbiljno oštećene, uključujući škole i zdravstvene ustanove.\nMehanizam civilne zaštite Evropske unije aktiviran je na zahtev albanske Vlade nakon zemljotresa i kao rezultat toga, timovi za traženje i spašavanje odmah su raspoređeni u Albaniju. Države članice i partneri iz regiona putem mehanizma su mobilisali pomoć u naravi i strukturne inženjere. Tim civilne zaštite EU bio je u Albaniji od 27. novembra do 20. decembra i koordinirao je međunarodne akcije.\nKomisija je na svom prvom sastanku u decembru najavila početni grant u iznosu od 15 miliona evra za prioritetnu obnovu javnih zgrada.\nEvropska unija, Ujedinjene nacije, Svetska banka i Vlada Albanije izvršile su procenu potreba nakon katastrofe (PDNA). Izveštaj o proceni potreba je ključni vodič za donatorsku konferenciju i poslužiće kao osnova za dalje akcije na obnovi i sanaciji./ibna


Vesti online / Vesti / Svet / Amerika ponovo laže, ili...? Evo šta kaže Kremlj\nAmerički predsednik Donald Tramp nije u telefonskom ragovoru sa ruskim kolegom Vladimirom Putinom govorio o spremnosti SAD da pobede u trci u naoružanju, izjavio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\nAmerikanci tvrde da su predsednici razgovarali o trci u naoružanju: Vladimir Putin i Donald Tramp\nAmerička TV mreža NBC je u četvrtak izvestila, citirajući zvaničnike administracije američkog predsednika da je on, u telefonskom razgovoru sa Putinom, 20. marta navodno upozorio da je Vašington spreman da započne novu trku u naoružanju i da u njoj pobedi.\n* Rusija Americi: Još uvek nije kasno\n- Ako želite da imate trku u naoružanju, možemo to da uradimo, ali ja ću pobediti - citiran je deo Trampovog govora.\n- Ne, takva rečenica nikad nije izgovorena tokom razgovora i ti izveštaji nemaju nikakvu vezu sa realnošću - rekao je Peskov na konferenciji za štampu upitan za komentar na izveštaj televizije NBC, prenosi Tass.\nPeskov je naglasio da je kancelarija Kremlja za komunikaciju sa medijima objavila saopštenje posle razgovora, u kojem je navedeno da se razgovaralo o "svemu što smatramo neophodnim".\n- Ruska strana nikada nije objavila i iznela sadržaj poverljivih pregovora između šefova država - rekao je Peskov.\nKako je Kremlj saopštio 20. marta, tokom razgovora sa Putinom, Tramp mu je čestitao pobedu na predsedničkim izborima, govorili su o razvoju praktične interakcije u raznim oblastima, uključujući i sferu obezbeđenja strateške stabilnosti i borbe protiv međunarodnog terorizma.\n- Posebno, strane su izrazile važnost koordinacije u naporima da se ograniči trka u naoružanju - saopštio je tada Kremlj.


Socijalistička partija Srbije je tokom prošle godine imala najveći broj priloga građana koji su iznosili više od jedne prosečne plate, a koje su dužni da objave na svom sajtu prema Zakonu o finansiranju političkih aktivnosti.\nNa sajtu socijalista nalazi se lista od 161 donatora koji su uplaćivali i po više od 200.000 dinara.\nMeđu najvećim donatorima ove stranke prošle godine izdvojili su se Ljubiša Dašić i Slobodan Simonović sa prilozima od po 600.000 dinara, zatim Živan Obrenović, Slavko Šurbatović i Veselin Bojat sa po pola miliona. Na listi se nalaze i čak 24 donacije od po 400.000 dinara, a među donatorima stranke nema nijednog partijskog funkcionera. Što se tiče preduzeća, kako se navodi na njihovom sajtu, najviše je dala firma "One Time" - skoro 1,2 miliona dinara, a po više stotina hiljada izdvojile su i Privileg, Probeton, Probanat, Leon Sistem i Global solutions.\nVećina partija priloge i donatore objavljuje na svojim sajtovima, osim SNS, PUPS, Nove stranke, Dveri i SNP Nenada Popovića čije spiskove list Danas nije uspeo da pronađe na njihovim internet prezentacijama. U SNS juče nisu odgovarali na pitanje lista zašto to ne čine, ali se, sudeći prema njihovom finansijskom izveštaju za 2014. godinu, može pretpostaviti i da nemaju priloge koji su veći od prosečne plate. Naime, u izveštaju se navodi da je 2014. ova partija imala više od 3.100 donacija građana koja, slučajno ili ne, nisu prelazila 40.000 dinara i velika većina je upravo toliko i iznosila.\nSDS Borisa Tadića imala je samo jedan prilog od 280.000 dinara, dok je SDPS Rasima Ljajića imao prilog od 48.000 koji je dao Ivan Bauer. Najveći prilog Jedinstvenoj Srbiji iznosi 830.000, SVM 65.000, Pokretu socijalista 144.000, SPO 62.000, a DSS 260.000 koje je uplatio Aleksandar Popović. Na listi priloga radikalima najveći prilozi bili su u vrednosti od po 100.000, koliko je uplatilo pet osoba. Od pravnih lica navodi se samo Vladimir Jovičić - PR Portir koji je za rad SRS izdvojio tri miliona dinara.\nPrema Zakonu, maksimalna vrednost davanja na godišnjem nivou koje jedan građanin može dati političkim strankama za redovan rad iznosi najviše 20 prosečnih mesečnih zarada. "Davanje čija je vrednost na godišnjem nivou veća od jedne prosečne mesečne zarade javno se objavljuje. Stranka je dužna da ovakvo davanje objavi na svom veb-sajtu u roku od osam dana od dana kada je vrednost davanja premašila iznos jedne prosečne mesečne zarade", navodi se u Zakonu o finansiranju političkih aktivnosti.\n« Napad na Kuću ljudskih prava Nezavisni sindikat policije osuđuje napade pojedinih medija na pripadnike policije »


Poticaji za poljoprivredu veći za 18,3 miliona KM\nNa 210. sjednici Vlade Federacije BiH održanoj danas u Mostaru, usvojen je Program utroška s kriterijima raspodjele sredstava "Subvencije privatnim preduzećima i preduzetnicima - Poticaj za poljoprivredu" za 2020. godinu u iznosu od 87.000.000 KM. Mjere novčanih podrški koje su predviđene u Programu za 2020. godinu doprinose ispunjavanju ciljeva unapređenja poljoprivredne proizvodnje, s ciljem jačanja konkurentnosti na domaćem i inostranom tržištu, kao i povećanju ponude domaćih poljoprivrednih proizvoda, uz poboljšanje kvaliteta zdravstvene i higijenske ispravnosti proizvoda.\nSredstva odobrena Budžetom Federacije BiH za 2020. godinu veća su za 18,3 miliona u odnosu na prošlu godinu, što predstavlja povećanje od 26,6 posto. U okviru modela podrški proizvodnji, povećana su sredstva za biljnu proizvodnju sa prošlogodišnjih 10.779.629,66 KM na 12.000.000 KM za 2020. godinu. Za animalnu proizvodnju je predviđen iznos od 55.500.000 KM. Pored Modela podrške proizvodnji, od ukupnih sredstava Programa podrški za 2020. godinu, iznos od 17.250.000 KM je predviđen za Model ruralnog razvoja, koji za cilj ima sveobuhvatan ekonomski, socijalni i kulturni napredak stanovništva ruralnih područja Federacije BiH.\nU okviru ovog programa bit će pokrenuta i kreditna linija za poljoprivredu u saradnji s Razvojnom bankom Federacije, za što je predviđen iznos od 5.000.000 KM u vidu podrške investicijskim projektima u sektoru poljoprivrede i prehrambene industrije koje kreditira ova banka. Pored podrške konkurentnosti, novčane podrške za ruralni razvoj namijenjene su i zajedničkim projektima poljoprivrede i ruralnog razvoja. Ovdje se radi o zajedničkim projektima s federalnim, kantonalnim i općinskim organima za poljoprivredu i ruralnu infrastrukturu od važnosti za stanovništvo na selu.\nU okviru projekata od značaja za Federaciju BiH, ove godine su predviđena sredstva za izradu Srednjoročne strategije razvoja poljoprivrede i Program ruralnog razvoja, kao i izradu Operativnog programa zadrugarstva u Federaciji BiH i Programa uzgoja autohtonih salmonidnih vrsta riba. U okviru mjera „organiziranje poljoprivrednika“ planiran je povećani iznos podrške poljoprivrednim zadrugama za organiziranje otkupa i plasmana poljoprivrednih proizvoda od malih poljoprivrednih proizvođača. U okviru Modela ostalih vrsta podrški, bit će podržani različiti programi pokretanja proizvodnje, poticanja jesenske i proljetne sjetve, te mjere zemljišne politike, saopćeno je iz Federalnog ministarstva poljopivrede, vodoprivrede i šumarstva.


• Turska kompanija otvara pogon u Kruševcu\nKompanija U.A. Aribolt iz Istanbula otvoriće u narednih šest meseci pogon za proizvodnju ženskih čarapa u Kruševcu i za početak zaposliti oko 100 radnika, saopštio je danas vlasnik te kompanije Arif Kazdal.\nU naredna tri meseca, kompanija će u Kruševac premestiti oko 200 mašina vrednosti dva miliona evra, da bi u sledeća tri meseca pokrenula proizvodnju od oko četiri miliona čarapa mesečno.\n- Kruševac smo izabrali zbog toga što ima slobodnu zonu, kao i zbog velike stope nezaposlenosti - kazao je vlasnik kompanije, nakon razgovora sa gradonačelnikom Kruševca Bratislavom Gašićem.\nOn je rekao da je reč o ozbiljnoj kompaniji koja, osim u Turskoj gde se mesečno proizvodi oko pet miliona čarapa, ima pogone u Litvaniji sa proizvodnjom od 2,5 miliona proizvodnih jedinica na mesečnom nivou.\nProizvodnja u Kruševcu biće namenjena tržištima Rusije, Belorusije, Ukrajine i Rumunije, saopšteno je nakon sastanka u gradskoj upravi.\n- Danas smo razgovarali o potencijalnim lokacijama, videćemo da li će predstavnici turske kompanije izgraditi novi objekat ili će adaptirati postojeće napuštene objekte velikih sistema - kazao je gradonačelnik Gašić.\nOn je naglasio da Kruševac ima osposobljene kadrove za rad u konfekciji, s obzirom da je u tom gradu nekada postojala i dečja konfekcija "Jastra" i podsetio da je nedavno još jedna turska kompanija za proizvodnju PVC stolarije preselila svoje mašine u taj grad.


Peh ruskog političara: Usred prenosa uživo SPALE MU PANTALONE (VIDEO)\nRuski političar Vladimir Žirinovski imao je peh za vreme TV rasprave uoči parlamentarnih izbora u Rusiji.\nVladimiru Žirinovskom spale pantalone usred debate\nŽirinovski je vrlo emotivno govorio o budućnosti zemlje, o tome kako bi trebalo da se ponaša moderni poslanik, a potom se osvrnuo i na vlast.\n"Svi guverneri su komunisti", rekao je ljutito tokom rasprave uoči parlamentarnih izbora.\nU toku direktnog prenosa, slavni političar umalo je ostao bez pantalona. Razlog je nepoznat - ili se rešio viška kilograma, ili je loše zakačio kaiš, ali Žirinovski je uspeo na vreme da uhvati komad odeće i, kao da se ništa nije dogodilo, nastavio je da govori.\nLiberalno demokratska partija Rusije (LDPR) komentarisala je ovaj incident. Po njihovom mišljenju, zlobnici su odlučili iskoristiti ovaj kadar kao crni PR, ali smatraju da je autoritet Vladimira Žirinovskog prejak i da to ni na koji način neće zamračiti njegovu izbornu kampanju.\nBliže se izbori, a Putinu KORONA GORI POD NOGAMA: Delta soj hara Rusijom, ali vlasti se NE USUĐUJU da proglase karantin\nLavrov optužio Amerikance i stao u odbranu ruskog presednika: "Putin UČTIVO reagovao na Bajdenovu retoriku"


Kecman: Hoćemo trofej, ali biće neizvesno\nNajiskusniji košarkaš Partizana Dušan Kecman izjavio je da u finalu završnog turnira regionalne NLB lige protiv Olimpije u Ljubljani očekuje tešku i neizvesnu utakmicu, ali da se nada pobedi i petoj uzastopnoj tituli "crno-belih".\n„Mislim da su u finalu dve najbolje ekipe. Dobro se poznajemo i biće to sigurno sjajan meč. Oni su veoma dobar tim, imaće pomoć publike, ali i mi smo maksimalno spremni“, rekao je Kecman.\nOn je istakao „da nikako nije zadovoljan igrom u polufinalu protiv Budućnosti" i najavio puno bolje izdanje u finalu.\n„Svesni smo gde smo grešili, moramo da kontrolišemo meč, da igramo jaku odbranu i onda neće biti problema“, istakao je Kecman.\nTrener Partizana Vlada Jovanović takođe očekuje utakmicu "koja će se rešiti u poslednjem minutu“.\n„Ove sezone sa njima imamo skor 1:1, svako je dobio na svom terenu, ali obe utakmice bile su veoma kvalitetne i interesantne. Ljubljančani svakako imaju kvalitet, imaju iskustvo Ilijevskog i Ožbolta, koji je u sjajnoj formi“, rekao je Jovanović.\nTrener prvaka Srbije kao veliku prednost svog tima navodi iskustvo nekoliko igrača koji su navikli da osvajaju trofeje.\n„To iskustvo je dragoceno i pokušaćemo da ga iskoristimo.U neizvesnim završnicama ti igrači mogu da budu odlučujući faktor stabilnosti“, istakao je Jovanović.\nFinalna utakmica NLB lige između Olimpije i Partizana igra se sutra u dvorani „Stožice“ u Ljubljani od 20,45 sati.


Čakrabati: EBRD zainteresovan za Telekom\n04.09.2016. 09:39 > 14:45\nPrvi čovek Evropske banke za obnovu i razvoj Suma Čakrabarti rekao je EBRD zainteresovan za "Telekom Srbije" i investicije u mala i srednja preduzeća.\nOn za RTS nije precizirao o kakvoj zainteresovanosti je reč, ali je istakao EBRD ima iskustva u radu sa državnim organizacijama, kao i onima u privatnom sektoru, posredstvom procesa privatizacije.\nZa veći privredni rast Srbije presudan je nastavak ekonomskih reformi i regionalna stabilnos, a EBRD namerava da poveća ulaganja u Srbiji, inaveo je Čakrabarti.\n- Ceo region Zapadnog Balkana prioritet je za EBRD, a Srbija je najveća privreda u regionu. Zbog toga sam toliko vremena posvetio dolasku u Beograd, razgovoru sa premijerom i drugim ministrima, ali i sa predstavnicima privatnog sektora. Želimo da vidimo šta EBRD još može da uradi kako bi pomogao Srbiji na njenom putu evropskih integracija i kako bi u širem smislu razvila svoju privredu - rekao je Čakrabarti.\nEBRD je zainteresovana za ovaj region\nOn je precizirao da je posao EBRD da pomogne privatnom sektoru u Srbiji, na Zapadnom Balkanu, da budu još bolji kada se bude ulazilo u EU.\nUpitan da li je naš privatni sektor spreman za to, Čakrabarti je naveo da neki delovi privatnog sektora jesu spremni, ali da svakako predstoji dosta posla u drugim sektorima.\n- Mi snažno insistiramo na privatizaciji preduzeća koja su u javnom sektoru, jer ako se to ne desi, neće biti konkurentna kada uđu na tržište EU - rekao je Čakrabarti.\nŠto se tiče privatizacije, "Telekom" je jedan primer, ali ima i drugih kompanija u bankarskom sektoru za koje je EBRD zaintersovan.\nČakrabarti: Srbija ključna zemlja, region - top prioritet\n- Ono što je dobro videti jeste da su sadašnja i prethodna vlada počele da rade mnogo stvari koje su veoma korisne, a u pogledu Zakona o privatno-javnom partnerstvu, koncesija, poreskog sistema. Sve su to veoma važne stvari koje bi trebalo da budu u pravom obliku da bi došlo najpre do restrukturiranja, a zatim možda i do privatizacije. Mi smo zainteresovani za iste oblasti o kojima smo i ranije razgovarali - rekao je prvi čovek EBRD.\nOblast koja treba da se realizuje jesu strukturne reforme što će omogućiti napredak, dodao je.\nVučić i Čakrabarti sastali su se prvog septembra\nNa pitanje šta je bilo ključno da EBRD primeni prognozu privrednog rasta Srbije na više, Čakrabarti je naveo da je ključna stvar u budućnosti nastavak reformskog procesa, a naredna faza su strukturne reforme.\n- Pošto je formirana vlada u avgustu, mislim da sada postoji šansa da se ide napred i da se neke od tih reformi usvoje u parlamentu, ali i da se odredi pravac što je po meni mnogo više reformski značajno - rekao je.\nOve godine EBRD će uložiti oko 300 miliona evra što je manje u odnosu na prethodne tri godine.\nZbog izbora, 300 miliona manje ulaganja u Srbiju\n- To nije zbog toga što je Srbija loše radila, imate mnogo dobrih projekata već zbog toga što je bilo izbora, trebalo je vremena da se formira vlada pa su odluke odlagane. Svi to znaju. Ali sada, pošto je vlada formirana verujem da će EBRD ulagati 450 miliona evra godišnje - dodao je Čakrabarti.\nNaredne godine suma će, kaže, biti veća.\n- Ako pogledate sveukupne brojke i koliko smo uložili u Srbiji, to je 4,4 milijarde evra u preko 200 projekata. To je svakako značajan broj u velikom broju sektora, ali ima još toliko potencijala u Srbiji koji je još neistražen. Moramo da nastavimo da insisitramo i na tim malim i srednjim preduzećima. Svake godine EBRD pomogne oko 100 malih i srednjih preduzeća kroz savetodavne usluge - dodao je Čakrabarti.\nDa li znate šta je bankarstvo s vrednostima?\nPorodica koja je godinama bezuspešno pokušavala da uštedi, ipak je uspela da dođe do svog ŠTEKA


PLAĆENA KAUCIJA Mamić izašao iz zatvora\nIzvršni predsednik Fudbalskog kluba Dinamo iz Zagreba Zdravko Mamić izašao je oko 16.30 iz istražnog zatvora u kojem je završio zbog sumnje u višemilionske malverzacije.\nzdravko mamić 02_AP_foto AP\nMamić je pušten iz pritvora pošto je dostavio sudu 14 miliona kuna (oko 1, 8 miliona evra) vrednu kauciju i to u gotovini oko 900.000 evra i još toliko u nekretnini u vlasništvu prijatelja, koja je procenjena na oko milion evra.\nMamiću je omogućen izlazak na slobodu, pošto je vanraspravno veće zagrebačkog Županijskog suda odbacilo žalbu tužilaštva na odluku o izmenjenom predlogu kaucije.\nPre izlaska iz zatvora Mamić se pred istražnim sudijom obavezao da će se pridržavati mera opreza, koje uključuju zabranu kontaktiranja sa svedocima, među kojima je i trener Dinama, njegov brat Zoran Mamić.\nNajmoćnijem čoveku hrvatskog fudbala sud je ranije odredio kauciju od 14 miliona kuna (1, 8 miliona evra) u gotovini ili nekretninama, a on je preko advokata poručio da će ponuditi nekretnine svojih prijatelja. U prvom pokušaju, on je ponudio nekretnine kao kauciju, ali je sud to odbio, pa je u drugom pokušaju Mamić ponudio kuću jednog prijatelja i više od šest miliona kuna u gotovini.\nIz pritvora je juče izašao njegov sin, fudbalski menadžer Mario Mamić pošto je uplatio kauciju od pet miliona kuna. Kaucija je prihvaćena i osumnjičenom istarskom preduzetniku Sandru Stipančiću, a četvrti osumnjičeni u tom slučaju, preduzetnik Igor Krota nije ni ponudio kauciju za odbranu sa slobode. Istragom je obuhvaćen i izvršni predsednik Hrvatskog fudbalskog saveza Damir Vrbanović, ali njemu nije određen pritvor.\nPo prijavi Samostalnog sektora za otkrivanje poreskih prevara, USKOK je pokrenuo novu istragu protiv Mamića i ostalih zbog "zločinačkog udruženja i zloupotrebe poverenja u privrednom poslovanju u sastavu zločinačkog udruženja". Sumnja se da su Mamić i ostali preko of-šor firmi od 2004. iz Dinama izvukli više od deset miliona evra i pola miliona funti.


Skupština Brčko distrikta BiH razmatrala Prijedlog budžeta za 2018. godinu\nHome Novosti Gradske novosti Skupština Brčko distrikta BiH razmatrala Prijedlog budžeta za 2018. godinu\nPoslanici Skupštine Brčko distrikta BiH razmatrali su danas, na 7. vanrednoj sjednici Prijedlog budžeta Brčko distrikta BiH u iznosu od 215.731.166,00 KM. Prihodovnu stranu Budžeta čine porezni prihodi u iznosu od 197.930.000,00 KM, neporezni prihodi u iznosu od 11.415.251,00 KM, grantovi u iznosu od 985.915,00 KM i finansiranje iz primitaka od pozajmljivanja u iznosu od 5.400.000,00 KM.\nProjektovani prihodi raspoređeni su na bruto plate i doprinose u iznosu od 74.629.732,84 KM, naknade i troškove zaposlenih u iznosu od 1.999.598,00 KM, materijalne troškove i ugovorene usluge u iznosu od 33.372.202,95 KM, grantove i subvencije od 74.175.366,00 KM. Kapitalni budžet planiran je u iznosu od 18.650.810,00 KM i čini 8,65% ukupnog budžeta, a što je do sada najveći iznos kapitalnog budžeta koji je predložen. Za otplatu duga planirano je 10.056.233,00 KM, za sudske presude i rješenja 2.414.884,00 KM i sredstva rezerve u iznosu od 432.339,21 KM.\nPoslanici su usvojili i Odluku o održavanju javnih rasprava o prijedlogu budžeta s predstavnicima mjesnih zajednica, političkih partija, Privredne komore, Sindikata i udruženja građana. Javne rasprave će biti održane 6. februara od 17:00 časova, 8. februara od 17:00 časova i 10. februara od 12:00 časova u Domu kulture u Brčkom.\nPrethodni postSedmica borbe protiv raka grlića maternice\nSledeći postBrčko spremno da odgovori na vanredne situacije izazvane prirodnim nepogodama\nUrednik - April 10, 2020 0\nUvijek kada se dogode neke vanredne okolnosti, lokalnih ili globalnih razmjera, kao što su ratovi, prirodne nesreće i/ili katastrofe, dolazi do poremećaja uobičajenog načina...


TV premijera predstave „Žanka” Narodnog pozorišta Užice11. oktobra - Portal Pasaž\nTV premijera predstave „Žanka” Narodnog pozorišta Užice11. oktobra\nPosted: 1. oktobra 2015. u 12:35 / by Milunka Nikolić / comments (0)\nPredstava Narodnog pozorišta Užice, „Žanka” po tekstu Miodraga Ilića a u režiji Andree Ade Lazić , snimljenu za potrebe Dramske redakcije RTS , premijerno će se na programu ove televizije naći u nedelju 11. oktobra. U okviru serijala premijera TV Teatra na Drugom programu RTS od 21 čas biće prikazana televizijska adaptacija „Žanke” koju je i kao TV reditelj potpisala Andrea Ada Lazić.\nGlavnu ulogu u predstavi igra Divna Marić a Slobodan Ljubičić igra likove Branislava Nušića i Simeona Tošića , dok Vahidin Prelić tumači likove partizanskog majora Aleksandra Gavrilovića i Morisa Pijade. Tamara Bušković je radila kostime i scenografiju a Dragana Bošković, urednica TV Teatra , potpisala je i pozorišnu dramaturgiju ove predstave.\n„Žanka ” je premijerno izvedena na sceni Narodnog pozorišta Užice 19.juna 2014. i od tada aktivno igra u pozorištima širom Srbije ali Crne Gore i Bosne i Hercegovine.


Videnović, “Kraljevina Srbija”: Želimo da budemo saradnik vlasti | Bujanovačke\nPočetna NASLOVNA Videnović, “Kraljevina Srbija”: Želimo da budemo saradnik vlasti\nBujanovačke13. jul 2021.NASLOVNA, POLITIKA0\nBujanovac, 12. jul 2021. – Udruženje “Kraljevina Srbija” nije stranka, već nestranačko, nevladino i neprofitno udruženje, pod pokroviteljstvom prestolonaslednika Aleksandra II Karađorđevića, saopšteno je iz bujanovačkog odbora udruženja povodom dezinformacija koje su se, kako kažu, pojavile u javnosti.\n“Deo građana je pogrešno informisan o našem udruženju i u cilju njihovog potpunog i tačnog informisanja podsećamo da nismo stranka već udruženje čiji je primarni cilj obnova ustavne parlamentarne monarhije u Srbiji, sa naslednim monarhom iz Dinastije Karađorđević”, navodi se u saopštenju koje je potpisao Slađan Videnović, predsednik odbora u Bujanovcu.\nIz udruženja naglašavaju da su otvoreni za sve građane i pozivaju one kojima je monarhija u srcu, kako navode, da im pristupe, bez obzira kojoj političkoj opciji, veri ili naciji pripadaju.\n“Opštinski odbor Udruženja Kraljevina Srbija u Bujanovcu želi da doprinese razvoju naše zajednice i bude najiskreniji saradnik svakoj opštinskoj vlasti, svim institucijama, ustanovama, medijima, humanitarnim i drugim organizacijama i pre svega bude saradnik građana na teritoriji opštine Bujanovac, a po potrebi i šire”, poručuju oni.\nTAGKraljevina Srbija slađan videnović\nPrevious PostPakleno u Bujanovcu, izdržite do petka Next PostRadovi u grdeličkim tunelima do srede


EXPRES VESTI - Amerikanci imaju rešenje: Državnim udarom na dinastiju Kim?\nIzvor | Dojče vele\nStudija korporacije RAND, trusta mozgova koji finansira vlada SAD, predlože radikalno novo rešenje za naizgled nerešivi problem sve lošijih odnosa Severne Koreje sa međunarodnom zajednicom.\nPodsticaji, kao što je imunitet od krivičnog gonjenja zbog kršenja ljudskih prava, mogli bi da se iskoriste da ohrabre visoke zvaničnike režima da izvedu državni udar protiv Kima Džong Una.\nU izveštaju koji je nedavno objavljen kaže se da je severnokorejska propaganda indoktrinisala elitu režima tako da ona veruje da bi ujedinjenje sa Južnom Korejom za nju značilo katastrofu - gubitak moći, uticaja, bogatstva i prestiža. U ekstremnim slučajevima, kolaps režima u Pjongjangu bi izazvao i sukobe, što bi onda funkcionere moglo koštati i života.\nOni navode pet uslova koje treba ispuniti kako bi važni članovi sadašnjeg režima u Pjongjangu zaključili da bi ujedinjenje Korejskog poluostrva bilo korisno za njih. Osnovni uslov je da se osigura njihova individualna bezbednost, a zatim i pozicija, bogatstvo, sigurnost i privilegije za njihove porodice i šansa da urade "nešto značajno za svoju zemlju".\nDa bi se pomoglo da se ta poruka prenese potencijalnim pučistima, RAND poziva Južnu Koreju da "uspostavi prijateljskiju politiku ujedinjenja" kao i da uspostavi pravne osnove za proširenje amnestije za većinu elite Severne Koreje posle ujedinjenja, uz obećanje da će ostati na svojim funkcijama u novoj vladi u Pjongjangu.\n- Nema sumnje da je zbacivanje dinastije Kim stvaranjem pukotina u njenoj eliti strategija koja se razmatrala i čiji ishod bi bio popularan, ali ne možemo potceniti nadzor režima i represije koje su zadesile svakoga ko je bio nelojalan - kaže Danijel Pinkston, profesor međunarodnih odnosa na univerzitetu Troj u Seulu.\n- Čak i ako postoji neko u režimu ko bi bio spreman da rizikuje svoj život, ipak moramo imati na umu da je ugrožena i porodica svakoga ko izda režim - rekao je on za DW.\nOsim toga, dinastija Kim je decenijama lukavo nagrađivala one koji su lojalni, obasipajući ih poklonima o kojima obični građani Severne Koreje mogu samo da sanjaju kao što su nove limuzine i luksuzni stanovi, dodao je Pinkston. On smatra da se dilema potencijalnih pučista može rešiti ako se predoče prednosti pridruživanja ustanku uz obećanje da će kasnije imati više moći i bogatstva.\n- Bilo je najmanje tri pokušaja puča od 1992. godine i novi su naravno mogući ako se osećaj nepoverenja u Kima proširi u vojsci - rekao je Šigemura.\n- Ali, postalo je teže raditi na državnom udaru jer se svi telefoni funkcionera prisluškuju i njihovo kretanje je pod lupom. Organizovanje ustanka kojim bi mogao da se svrgne Kim je izuzetno težak zadatak - rekao je on.\nK2_MORE_IN_THIS_CATEGORY « Oslobođeni svi koji su uhapšeni zbog napada u Londonu\tPucnjava u Minhenu, među povređenima i policajac »