RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Krajem sedmice PKCG konferencija o ekonomiji\n28. 11. 2021. 14:41 >> 14:43 0\nKrajem sedmice PKCG konferencija o ekonomiji\nPrivredna komora (PKCG), u saradnji sa Centralnoevropskom inicijativom (CEI), organizovaće desetu jubilarnu međunarodnu konferenciju o ekonomiji Montenegro 2021, koja će se održati u četvrtak i petak u hotelu Splendid u Bečićima.\nIz PKCG je saopšteno da će jedan od najznačajnijih ekonomskih događaja koji se organizuju na prostoru Zapadnog Balkana, ove godine imati temu Resetovanje ekonomije nakon pandemije covid-19, o kojoj će svojim izlaganjima, kroz pet panela, govoriti predstavnici vlada, poslovne i akademske zajednice naše zemlje i regiona, te međunarodnih institucija od uticaja na ekonomski razvoj ovog područja.\nTokom održavanja konferencije biće organizovan i online CEI poslovni forum, sa bilateralnim susretima privrednika ove regije.\nU uvodnom dijelu obratiće se vršiteljka dužnosti predsjednice PKCG Nina Drakić, predsjednik Vlade Zdravko Krivokapić i generalni sekretar CEI, Roberto Antonione.\nIz PKCG su rekli da će tokom dva dana biti održano pet panel diskusija. Prvog dana skupa govoriće se o ekonomskim perspektivama regiona nakon covid-a koji je promijenio svijet.\n“Zasigurno jedna od najaktuelnijih tema vezanih za oporavak je zelena ekonomija, što je bio i povod za organizovanje panela sa nazivom: Zelena, cirkularna ekonomija – ekonomski oporavak i nova kultura življenja i poslovanja”, navodi se u saopštenju.\nKao i ranijih godina predviđen je panel privrednika, koji će sa nama podijeliti iskustva u vezi sa odgovorima poslovne zajednice na krizu.\n“Drugog dana, gosti će pokušati da daju odgovor na temu koliko smo (ne)spremni za digitalnu transformaciju”, rekli su iz Komore.\nBudući da se u isto vrijeme održava sastanak visokog nivoa CEI članica, gosti konferencije biće i njegovi učesnici, koji će prenijeti svoja viđenja o postpandemijskoj budućnosti Evrope.\nZa online praćenje konferencije učesnici mogu da se prijave putem linka, koji je dostupan na sajtu Privredne komore, nakon čega će u narednim danima dobiti pristup platformi sa opisom registracije i detaljnim instrukcijama.


BalkanMagazin :: Zbog prirodnih dobara Srbija na dnu evropske liste\npetak, 15. januar 2021 11:43\nSrbija spada u red evropskih zemalja sa najmanjim procentom zaštićenih prirodnih područja. Sa svega 7 odsto teritorije pod zaštitom, zauzima 33 mesto na listi od ukupno 35 zemalja, objavio je portal SaveOnEnergy, koristeći za analizu podatke Evropske agencije za zaštitu životne sredine. Istovremeno, Luksemburg ima tri četvrtine teritorije pod zaštitom, što je i razlog da je najbolje rangirana država po procentu kopnene teritorije koju su zauzimala zaštićena prirodna područja u prošloj godini. (ilustracija: Luksemburg, flickr)\nBroj i površina zaštićenih kopnenih područja u Evropi su u stalnom porastu tako da je danas 26 odsto teritorije Evropske unije zaštićeno nacionalnim zakonima. Da to nije pravac kojim se kreće i Srbija može da pokaže analiza stanja u 35 evropskih država, jer se tu sa svega 7 odsto teritorije pod zaštitom, našla na 33 mestu ili skoro na samom začelju liste.\nSaveOnEnergy koji je analizirao podatke Evropske agencije za zaštitu životne sredine, kako bi izveo ovu računicu, ipak navodi ukupnu površinu države koja uključuje Kosovo, iako je ova sporna teritorija na kraju rangirana odvojeno od Srbije. U tom smislu, ako bi se računao procenat teritorije bez Kosova, zaštićeno je nešto iznad 8 odsto teritorije zemlje.\nMeđutim, to ipak i dalje znači da je u pitanju devet puta manja stopa nego što je slučaj u Luksemburgu, koji je evropski lider po zaštiti prirodnih područja.\nLuksemburg jeste jedna od najmanjih evropskih zemalja, ali su tri četvrtine njene površine pod zaštitom države.\nPreciznije predstavljeno, površina Luksemburga ne prelazi 2.586 kvadratnih kilometara, ali su od toga 1.963 kvadratna kilometra zaštičena područja. Od 134 područja pod zaštitom, najveći je park prirode i geopark Melerdal, na istoku države, koji zauzima 256 kvadratnih kilometara.\nU samom vrhu liste su uglavnom manje ili patuljaste evropske države. Slovenija je na drugom mestu sa 72 odsto zaštićenih područja, a prate je Malta sa 65 odsto, Kipar sa 56 odsto, dok je Lihtenštajn sa 45 odsto peti na listi.\nOd većih država najbolje je rangirana Velika Britanija, koja je na sedmom mestu, sa 36 procenata teritorije pod zaštitom. Na devetom mestu je Poljska, sa trećinom teritorije pod zaštitom, a odmah iza nje je Nemačka, sa 31 odsto. Teritorijalno najveća država u Evropi, Francuska, našla se na dvanaestom mestu. U toj zemlji zaštitu uživa 24 odsto teritorije, ili 153,466 kvadratnih kilometara, što je takođe najveće prirodno područje pod zaštitom na kontinentu.\nStrogi rezervat prirode Kalenić (Foto: EPA-EFE - Kim Ludbrook)\nStatus Zapadnog Balkana\nOd Srbije su lošije rangirane samo Bosna i Hecegovina, koja je na samom dnu liste sa četiri odsto zaštićene teritorije, i Rumunija, sa šest odsto.\nU Severnoj Makedoniji je 9 procenata teritorije proglašeno prirodnim područjem od značaja, isto kao i u Mađarskoj i Portugaliji. Belgiji nije mesto među balkanskim zemljama, ali je ta država zaštitila 8 odsto teritorije, čime se našla na 32. mestu, odmah iznad Srbije.\nOd zemalja u okruženju, pored Slovenije, prednjači Grčka, u kojoj je zaštićena jedna petina teritorije. Slede Albanija i Bugarska, sa 17 odsto, odnosno 16 odsto prirodnih područja pod zaštitom, a prate ih Crna Gora, Hrvatska i Kosovo (koje je rangirano odvojeno od Srbije) sa po 13 odsto.\nIstraživanje je obuhvatilo oko 80.000 zakonski definisanih područja u kojima priroda i živi svet uživaju specijalnu zaštitu. Tu spadaju nacionalni parkovi, spomenici prirode, rezervati prirode i drugi zaštićeni lokaliteti od prirodnog i kulturnog značaja. Svake godine je broj ovakvih područja na evropskom kontinentu sve veći. U 2020. godini, pod specijalnom zaštitom je bilo oko 26 odsto teritorije Evropske unije. Prema Evropskoj strategiji bidiverziteta za 2030, koja je i deo Evropskog zelenog dogovora, cilj je da se ovaj procenat poveća na najmanje 30 odsto do kraja ove decenije.\nOsredak - močvarno stanište na teritoriji Kruševca (krusevacgrad.rs)\nRangiranje prema broju zaštićenih prirodnih područja\nNa vrhu liste evropskih zemalja po broju zaštićenih područja, nezavisno od teritorije, našla se Nemačka, sa čak 17.654 zona pod zaštitom, a posle nje je Švedska, koja ima 15.254 zaštićenih zona. Ako gledamo po udelu teritorije, u ovoj nordijskoj zemlji je pod zaštitom samo 11 odsto države, čime se našla na neslavnom 27. mestu.\nŠvajcarska je zaštitila 10.423 područja, čime je na trećem mestu ovde liste. To, međutim, ne govori mnogo o veličini teritorije pod zaštitom, jer se radi o tek 12 procenata ove alpske države.\nNa samom dnu i ove liste se našla BiH, koja ima 40 područja pod zaštitom države. Lihtenštajn i Kipar, koji su među prvih pet po udelu zaštićene teritorije, na ovoj listi su na začelju, jer imaju tek 44, odnosno 57 zaštićenih zona.\nU Sloveniji postoji 1,891 zaštićeno područje, što ovu zemlju stavlja na deveto mesto na ovoj listi. Srbija je daleko iza, sa 377 prirodnih područja pod zaštitom.\nMože se primetiti značajan disparitet u prosečnoj veličini zaštićenih zona među državama.\nNa primer, u Belgiji, koja je tri i po puta manja od Srbije, postoji čak 1,494 zaštićenih područja. Međutim, ona zauzimaju ukupnu teritoriju koja je više nego dva puta manja nego što je to slučaj u Srbiji.\nPrema najnovijim podacima Zavoda za zaštitu prirode Srbije, u zemlji postoji 471 zaštićeno prirodno dobro, što čini 7,66 odsto državne teritorije. Samo u prošloj godini, zaštićena su tri nova lokaliteta ukupne površine 400 hektara: Specijalni rezervat prirode „Osredak“, Strogi rezervat prirode „Кalenić“ i Spomenik prirode „Tunelska pećinska prerast u kanjonu Zamne“.\nInače, u svojoj analizi, a prema podacima Evropske agencije za zaštitu životne sredine, SaveOnEnergy je objavio listu 35 evropskih zemalja rangiranih po procentu kopnene teritorije koju su zauzimala zaštićena prirodna područja u 2020. godini. Analiza obuhvata sve zemlje Evropske unije, sem Finske, Irske i Estonije. Takođe, Veliku Britaniju, Norvešku, Švajcarsku i Island, kao i zemlje Zapadnog Balkana. Područja koja se prostiru na više država nisu uračunata.


Poručio je da svaki mladi čovjek u Mostaru, Banjoj Luci i Sarajevu mora imati iste šanse za život\nA. J. / Srna 01.12.2020\nLOKALNI IZBORI Dodik: Srpski narod u Mostaru je devastiran i izopšten, ovo je prilika za povratak\nDodik: Imamo dobre ljude na listama\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik pozvao je sve Srbe koji imaju pravo glasa na lokalnim mostarskim izborima da podrže listu "Ostajte ovdje-Zajedno za naš Mostar" i time, kako je naveo, pomognu srpskoj zajednici da se konačno izbori za ravnopravnost i bolji život u gradu na Neretvi.\n- Imamo dobre ljude na listama i vjerujemo da možemo postići rezultat. Njihova posvećenost i naša podrška mogu da postignu rezultat - rekao je Dodik novinarima.\nDodik je naglasio da je srpski narod u Mostaru devastiran i izopšten iz političkih tokova, te da je ovo šansa za povratak.\nPoručio je da svaki mladi čovjek u Mostaru, Banjoj Luci i Sarajevu mora imati iste šanse za život.\nNosilac liste "Ostajte ovdje–Zajedno za naš Mostar" Velibor Milivojević zahvalio je Dodiku za podršku, te istakao da je srpskom narodu u ovom gradu potrebno da postigne jedinstvo na predstojećim izborima.\n- Od izbora očekujemo da konačno u Gradskom vijeću imamo i odbornike koji će moći da progovore o problemima srpske zajednice, da ćemo moći da se izborimo za ravnopravnost Srba u Mostaru. Kada se izborimo za ravnopravnost naroda i jezika, onda možemo da se posvetimo svemu što Mostar zaslužuje, jer je ovo grad koji mnogo zaostaje nažalost svih naroda, a Srba ponajviše - rekao je Milivojević.\nMilorad Dodik se u Mostaru sastao sa Draganom Čovićem\n01.12.2020 u 11:24\nMilorad Dodik Mostar


Mnogo muke, ali zasluženo slavlje: Reprezentativci Srbije Foto: Vera Dimov\nReprezentacija Srbije do 18 godina zabeležila je treću pobedu na SVetskom prvenstvu u Beogradu, pošto je u meču četvrtog kola savladala Belgiju rezultatom 3:1 (0:0, 2:0, 1:1).\nSamo jedan korak ostao je da napravi omladinska selekcija Srbije kako bi došla do najvećeg uspeha našeg reprezentativnog hokeja još od osvajanja zlatne medalje srpskih seniora na Svetskom prvenstvu u Novom Sadu 2009. godine i plasmana u Diviziju I svetskog hokeja. Osam godina kasnije, "Orlići" su kolo pre kraja došli nadomak plasmana u viši rang, posle pobede nad Belgijom u četvrtoj rundi kojom su izabranici Jovice Rusa stigli na samo jedan trijumf, odnosno 60 minuta igre na šampionatu u Beogradu. Pred poslednje kolo naši hokejaši nalaze se na deobi prvog mesta sa čak tri selekcije - Španijom, Australijom i Holandijom. Sve četiri reprezentacije imaju isti broj bodova, pa će o rasporedu medalja odlučivati završno kolo koje se igra u nedelju.\nMnogo je mogućih kmbinacija u kojima bi srpski nacionalni tim mogao do najsjajnijeg odličja, a samo jedan sigurno ga ostavlja bez zlata - ako Španija savlada Holandiju u regularnom delu igre, u meču koji otvara poslednju rundu (13 časova). S druge strane, da bi se okitili zlatnom medaljom i plasirali se u viši rang "Orlićima" će svakako biti neophodan trijumf nad Australijom u utakmici koja zatvara Svetsko prvenstvo.\nMeč protiv Belgije nije bio najbolja slika našeg nacionalog tima, iako su mladi srpski "oklopnici" bili bolji tim tokom celog susreta i na kraju potpuno zasluženo slavili. Mnogo je muke trebalo "Orlićima" da probiju odličnog golmana Brenta Rajmnantsa (25 odbrana) u čemu su uspeli tek u 33. minutu kada je posle velike gužve u golmanskom prostoru Belgije i akcije Andrije Španjevića za Matiju Vukovića, glavni sudija meča, posle konsultacija sa gol sudijom, pokazao rukom na centar. Jasno je bilo da je samo taj jedan gol bio neophodan da bi se našim hokejašima konačno "odvezale ruke". Samo tri minuta kasnije kapiten Mirko Đumić nastavio je svoj golgeterski niz na ovom šampionatu i posle novog dodavanja odličnog Španjevića i Viktora Kastela prošetao se po desnom boku, a zatim "šmekerski" nadmudrio Rajmnantsa, poslavši mu pak u bliži ugao za dva gola prednosti.\nI posle drugog gola Srbija je bila bolji rival, iako je početkom poslednjeg perioda svesno prepustila blagu inicijativu rivalu, čuvajući snagu za završnicu i ozbiljno preteći iz kontranapada. Baš kada su se gosti spremali da sve karte bace u napad, Sergej Ćurčić je tri minuta pre kraja uposlio Vasilija Anđelkovića za potvrdu trećeg trijumfa na turniru, pa ni pogodak Ebea Damsa koji je dva i po minuta pre poslednje sirene stigao kao posledica blagog opuštanja u odbrani, ipak nije uspeo da promeni konačan ishod, već je samo osujetio Juga Mitića da zabeleži "šataut" (ukupno 20 odbrana).\nU prvom meču dana Španija je zabeležila prvi "šataut" na turniru, pošto je bila bolja od Islanda rezultatom 7:0, dok je u derbi meču ove runde Holandija nanela prvi poraz na turniru Australiji rezultatom 2:1, a upravo je taj rezultat dodatno zakomplikovao ionako veoma zanimljivu situaciju na vrhu tabele, pa prvi put posle dugog niza godina u poslednje kolo jednog takmičenja IIHF-a čak četiri selekcije ulaze sa istim brojem bodova i gotovo poravnatim šansama za titulu.\nU direktnom duelu za opstanak u grupi u drugom meču poslednjeg kola Island se sastaje sa Belgijom. Taj meč počinje u 16.30 časova.\nRezultati četvrtog kola - subota, 18. mart:\nIsland - Španija 0:7 (0:1, 0:4, 0:2)\nAustralija - Holandija 1:2 (0:0, 0:1, 1:1)\nBelgija - SRBIJA 1:3 (0:0, 0:2, 1:1)\n1. Španija 4 3 0 0 1 19:8 11 9\n1. Australija 4 3 0 0 1 15:6 9 9\n2. Holandija 4 3 0 0 1 14:7 7 9\n3. SRBIJA 4 3 0 0 1 13:9 4 9\n5. Belgija 4 0 0 0 4 5:20 -15 0\n6. Island 4 0 0 0 4 5:21 -16 0\nParovi poslednjeg kola - nedelja, 19. mart:\nHolandija - Španija (13 časova)\nIsland - Belgija (16.30)\nSRBIJA - Australija (20)\nMore in this category: « Završeno Svetsko prvenstvo U18: Umorni "Orlići" poraženi od šampiona Australije, Srbija ponovo bronzana\tSvetsko prvenstvo U18: "Orlići" u četvrtak nastavljaju borbu za medalju, Island za povratak na put pobeda »


Kon: Bilo bi korisno da školski raspust počne 20. decembra - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Kon: Bilo bi korisno da školski raspust počne 20. decembra\nDolazak naših ljudi iz Zapadne Evrope tokom katoličkog Božića, gde se beleži „eksplozija“ delta soja korona virusa, kao i očekivana pojava virusa gripa u drugoj polovini decembra u Srbiji dva su razloga zašto bi bilo korisno da školski raspust počne 20. decembra, rekao je danas epidemiolog Predrag Kon za RTS.\nKon je dodao da je medicinski deo Kriznog štaba to „jasno rekao“ na konsultacijama sa premijerkom, ali i da po svemu sudeći ove nedelje neće biti sednice tog tela, a da se ništa ne može u vezi raspusta odlučiti bez Ministarstva prosvete.\nObjasnio je da je raniji početak raspusta mera koja je važna zato što škole predstavljaju prostor gde ima dosta ljudi u zatvorenom prostoru, kao i da je sa članovima porodica učenika i zaposlenih gotovo pola Srbije povezano sa prosvetnim sistemom.\n„Tako se sprečava da dođe do ‘rasejanja’ virusa koji uđe u zemlju preko školske dece , i to je razlog, kao i da se spreči ili odloži da u isto vreme dođe do zaraze gripom“, naglasio je Kon.\nDodao je, međutim, da će virus gripa biti „potisnut“ dokle god dominira korona virus.\nNa pitanje da li će deca biti posebno ugrožena, odgovorio je da virus traži prostor, a da je najviše nevakcinisanih među mlađima i školskom decom.\n„Mlađi nisu posebno ugroženi, nije se bolest dramatično promenila nego je povećan broj zaraženih, pa tako dolazi i do težih slučajeva“, rekao je Kon.\nPored poziva na vakcinaciju, ponovio je da se medicinski deo Kriznog štaba zalaže za uvođenje kovid propusnica koje bi važile 24 časa.


Mastercard najavio upravljanje finansijama uz pomoć veštačke inteligencije\nNaime, istraživačka kompanija Gartner objavila je da će se onlajn kupovina u vrednosti od skoro 2 milijarde dolara obavljati isključivo putem digitalnih asistenata na mobilnim uređajima do kraja 2016. godine. Mastercard će takođe razviti botove za trgovce i banke koji će koristiti interfejs za četovanje, slanje poruka i prirodne jezike za komunikaciju sa potrošačima.\nKako bi zadovoljila potrebe ovog rastućeg segmenta potrošača, pomenuta kompanija najavila je planove da lansira platformu koja se zasniva na veštačkoj inteligenciji i koja omogućava potrošačima da obavljaju transakcije, upravljaju svojim finansijama i kupuju putem platforme sa porukama. Uz Mastercard botove, partneri će moći da ostvare pravi dijalog sa potrošačima, pruže personalizovanu uslugu, kvalitetno korisničko iskustvo i ponude i nagrade u odgovarajućem kontekstu.\nKupovina putem chatbotova nije daleko\nTakođe, na konferenciji Money 20/20, iz Mastercarda su svetskoj javnosti predstavili saradnju sa kompanijom Kasisto koja razvija brendirane virtualne asistente i pametne botove za finansijske usluge, a koja se trenutno nalazi u Mastercard Start Path Global programu za startap kompanije. Kako će u praksi izgledati kupovina putem Chatbot platforme, pogledajte na sledećem videu:


SAD zabranjuju ove elektronske cigarete – Biznis.ba\nNaslovnaPauzaSAD zabranjuju ove elektronske cigarete\nobjavljeno 21. jan 2020. u 16:18\nNajčešće koriste punjenja sa aromama, pokazali su posljednji rezultati Nacionalnog istraživanja o upotrebi duhana među mladima.\nPrema odluci FDA, proizvođači koji u roku od 30 dana ne prekinu proizvodnju i prodaju aromatiziranih e-cigareta izlažu se riziku od prinudnih postupaka. Nova odluka Američke agencije za hranu i lijekove (FDA) ne odnosi se, međutim, na ukuse pravog duhana ili mentola, a u objašnjenju su navedeni savezni podaci po kojima je ”sklonost mladih prema e-cigaretama sa ukusom mentola i duhana mnogo manja nego prema onima sa aromom voća“.\nOdluka je donešena nakon dugotrajnog procesa razmatranja, koji je inicirao američki predsednik Donald Trump 11. septembra prošle godine, i najavio da će SAD zabraniti hiljade ukusa koji se koriste u e-cigaretama, kao mjeru u borbi protiv korištenja e-cigareta među mladima.\n“Smatramo da ova odluka uspostavlja ravnotežu između hitnog rješavanja ove prijetnje po javno zdravlje koja se tiče upotrebe e-cigareta među mladima i potencijalne uloge koju e-cigarete mogu imati u pomaganju odraslim pušačima da se u potpunosti odreknu sagorivog duhana i pređu na potencijalno manje rizičan oblik konzumiranja nikotina“, izjavio je doktor Stiven Han, komesar FDA.\nSvi proizvođači e-cigareta, bile one sa aromatičnim ukusima ili ne, moraju podnijeti prijave za odobrenje komercijalizacije, bez obzira na to da li se već nalaze na tržištu (PMTA) na adresu FDA do 12. maja 2020. godine, a u protivnom rizikuju da njihovi proizvodi budu povučeni iz prodaje.\nDo sada je IQOS, uređaj kompanije Philip Morris, koji zagrijava a ne sagorijeva duhan, i samim tim ne spada u kategoriju e-cigareta, jedini alternativni uređaj koji je dobio ovaj vid saglasnosti.\n“Philip Morris vjeruje da najbolji način da se odgovori na pitanja koja su u vezi sa proizvodima bez duhanskog dima – od potencijala za smanjenje štetnosti do prevencije upotrebe među mladima – jeste da proizvođači podijele svoje dokaze sa regulatornim tijelima i da vlade donesu odluke na osnovu dokaza“, rekli su u ovoj kompaniji.


Su-35: Ruski avion kojeg se plaši američka avijacija - 24.07.2016, Sputnik Srbija\nRuski lovac Su-35 može biti zastrašujući protivnik avionima F-15, „Jurofajter“ i „Rafal“. Avion kompanije „Suhoj“ je zbog čitavog niza karakteristika značajno... 24.07.2016, Sputnik Srbija\naleksej novikov, vojska rusije, vojska sad, su-35, vojska i naoružanje\n21:24 24.07.2016 (Osveženo: 01:38 26.08.2021)\n© Flickr / Navneet YadavSu-35\nRuski lovac Su-35 može biti zastrašujući protivnik avionima F-15, „Jurofajter“ i „Rafal“. Avion kompanije „Suhoj“ je zbog čitavog niza karakteristika značajno ispred aviona pete generacije flote NATO-a, navodi se u članku stručnog časopisa „Nešenel interest“.\nRuski lovac Su-35 ima izuzetne manevarske moći, a vrhunska tehnologija omogućava ovom avionu da se kreće u jednom smeru, dok je njegov „nos“ usmeren na drugu stranu. Ovakav manevar može da ponovi samo još jedan avion iz „zapadne flote“, a to je lovac pete generacije F-22 „Raptor“, navodi „Nešenel interest“.\nRuska vojska dobija 50 novih lovaca Su-35 (video)\n11 Januar 2016, 10:44\nMaksimalna brzina koju postiže Su-35 iznosi 2.500 na velikim visinama. Ovaj avion je brži od lovaca pete generacije F-35. Jedna od glavnih prednosti lovca Su-35 nad prethodnim modelima jeste kompleks opreme za radioelektronsku borbu L175M „Hibin“ koji ometa radioeletronske talase protivnika i upućuje ih na lažni kurs. Autor članka smatra da se Su-35 može okarakterisati kao najbolji lovac u dosadašnjoj istoriji avijacije.\nAleksej Novikov, heroj Ruske Federacije i predsednik Međunarodnog fonda podrške avijaciji i kosmonautici, komentarišući za Sputnjik pisanja američkog časopisa kaže da ovaj avion zaista jeste ponos ruske flote i dodaje da, iako Rusija do pre određenog vremena jeste kaskala u smislu novina u naoružanju, sad se može reći da je taj problem prevaziđen.\n„Ali, kakve god da su karakteristike aviona i koliko god da su daleko dogurale nove tehnologije, i dalje su umeće pilota i zemaljskih službi veoma bitne. Važno je kako svi ovi segmenti zajedno funkcionišu“, zaključuje Novikov.\nRuski lovac čak možda i prevazilazi mogućnosti analognih zapadnih aviona četvrte generacije. Gotovo fantastična brzina, do dva i po puta veća od brzine zvuka, a koju Su-35 može da razvije, daje ovom lovcu mogućnost da praktično učestvuje u borbi izvan vidokruga.\nZašto Kina kupuje ruske Su-35?\n20 Novembar 2015, 08:18\nU američkom časopisu se navodi da „ako bi se ’nevidljivi‘ avion F-35 našao u vazdušnom duelu sa Su-35 na maloj udaljenosti, F-35 bi bio u velikom problemu imajući u vidu gotovo neverovatnu manevarsku sposobnost ruskog lovca“.\nAleksej Novikov dodaje i da će, prema obaveštenjima koja stižu iz resornih službi, do 2020. godine ruska vojska imati do 48 odsto savremenog oružja.\n„To znači da mi postepeno idemo ka ukupnoj modernizaciji. Nemamo nameru da se zaustavimo na ovom modelu, na Su-35 kakav je sad, već da se konstantno radi na sve savršenijim varijantama vojnih aviona koji će biti deo flote ruske vojske“, optimističan je Aleksej Novikov.\nVeć samo pojavljivanje ovih aviona govori o visokom naučno-tehničkom potencijalu Rusije. Postoje, naravno, određeni problemi, pre svega u pripremi kadrova, ali Novikov smatra da to se sve da rešiti, jer, dodaje, sada mnogo omladine želi da se bavi novim profesijama poput konstruisanja i izgradnje raketa i aviona.\nSi-En-En: Na paradi pokazano da je ruska vojska na vrhuncu moći\n11 Maj 2016, 21:34\n„Na primer, moj unuk želi da se bavi nekom od ovih tehničkih profesija. Želim da ponovim da Rusija ima potencijal, iako je mnogo izgubljeno tokom 90-ih godina 20. veka. Ali, bez žaljenja za prošlim, trebalo bi samo ići napred“, kaže Novikov.\nDo operacije u Siriji, tokom poslednjih 25 godina bio je prisutan stav da ruska vojna tehnika nije posebno kvalitetna i strani kupci su zazirali od potencijalnih nabavki. Sada, kada je tokom intervencije u Siriji postala očigledna efikasnost vojne flote, naglo je poraslo interesovanje za rusku vojnu tehniku uopšte.\nKonkretno, lovci-bombarderi Su-34 su od početka intervencije prisutni u Siriji i oni su najpre radili na uništavanju infrastrukture terorista i njihovih komandnih punktova. Avioni Su-35 su se u Siriji pojavili nešto kasnije, i njihov glavni zadatak je bio pokrivanje grupa bombardera.\nPodsetimo i da je Ministarstvo odbrane Rusije izjavilo da će ruski lovci-bombarderi Su-34, koji su uspešno obavili čitav niz operacija u Siriji, biti modernizovani i da će biti opremljeni novim naoružanjem.\nUŽIVO Mediji: Džonson spreman da podnese ostavku - obraćanje za pola sata, kraljica obaveštena12:47 UŽIVO Ruska vojska sprečila seriju terorističkih napada u Hersonu10:53


HAJDE ŠTO GLASA, NEGO I USLOVE POSTAVLJA: Dodik traži od Srbije državljansto za sve građane RS - BH-Magazin\nHome/Vijesti/HAJDE ŠTO GLASA, NEGO I USLOVE POSTAVLJA: Dodik traži od Srbije državljansto za sve građane RS\nHAJDE ŠTO GLASA, NEGO I USLOVE POSTAVLJA: Dodik traži od Srbije državljansto za sve građane RS\nČlan Predsjedništva BiH Milorad Dodik glasao je za izbore u Srbiji u Generalnom konzulatu u Banjaluci, te je poručio da je jaka Srbija garant postojanja i opstanka Republike Srpske.\nDodik je kazao da je u Generalni konzulat došao kao državljanin Srbije da izvrši građansku dužnost, te je ukazao da je u RS veliki interes za današnje glasanje u Srbiji.\n– To potvrđuje jednu stvar, naše zahtjeve i očekivanje da će Srbija prihvatiti i automatski dati državljanstvo svim državljanima Republike Srpske imajući u vidu značajan interes ljudi upravo za takav status – rekao je Dodik novinarima u Banja Luci.\nPrema njegovim riječima, postoje dosadašnje procedure za državljanstvo ali su one spore i duge tako da mnogima nije bilo u interesu da čekaju i to je razlog zašto nema većeg broja ljudi koji imaju državljanstvo Srbije.\nDodik je kazao da Srbija ima jasan pristup pitanju Kosova i da će biti rehabilitovana Rezolucija 1244 UN, jedina koja postoji za Kosovo.\nRekao je da ta rezolucija garantuje teritorijalni integritet Srbije i na Kosovu i da je još na snazi, kao što je na snazi izvorni Dejtonski sporazum i mnogi međunarodni akti.\n– Mislim da je ključno pitanje poštivanje međunarodnih akata. Proglašenje Kosova je bilo jednostrano, mimo međunarodnog prava, uz poticaj bivše američke administracije iz tog vremena. Pokazalo se da jedna moćna Amerika tog vremena nije uspjela da nametne rješenje mimo relevantnih rezolucija Savjeta bezbjednosti kakva je 1244 – rekao je Dodik novinarima u Banjaluci.\nDodik smatea da je Srbija promijenila svoj regionalni, politički i geostrateški položaj i da više nije mjesto gdje može da se “zaleti neki službenik američke administracije i uzme šta hoće”.\n– Više nije to vrijeme, više to niko ne može da uradi ni u Republici Srpskoj. Niko ne kaže da Amerika nije moćna i treba poštovati njenu snagu, ali isto će tako Amerika morati jednog dana da prizna greške prema srpskom narodu, njegovoj satanizaciji i da prizna štetu koju su nam nanijele bivše američke administracije – poručio je Dodik.\nPrema njegovim riječima, moraće da priznaju i greške o pitanju Kosova i Dejtonskog sporazuma koji je kreiran i napravljen u Americi, a srpski narod ga je jako teško prihvatio.\n– Međutim, kada je sporazum potpisan zalagali smo se za izvorni Dejton, ali je prevarom raznih administracija američkih i evropskih, te visokih predstavnika, taj sporazum promijenjen u smjeru onoga što je bio interes Bošnjaka muslimana na štetu Hrvata i Srba, a najviše na štetu državno-pravnog statusa Republike Srpske – napomenuo je Dodik.\nOn je dodao da je cilj Republike Srpske da taj status vrati u okvire izvornog Dejtona, te da se Republika Srpska ni za šta drugo ne zalaže nego za izvorni Dejton. Dodik je napomenuo da su američki zvaničnici objašnjavali da su mu uveli sankcije zato što se zalaže za izvorni Dejton, koji prema njihovim riječima ne obezbjeđuje funkcionalnost BiH.\n– Između funkcionalnosti BiH i međunarodnog sporazuma koji se zove Dejtonski sporazum, ja biran Dejtonski sporazum i to je moja politička platforma i politička opcija – naglasio je Dodik.\nDodik je rekao da se u BiH više ne mogu olako donositi rješenja na štetu hrvatskog i srpskog naroda, o čemu najbolje govori proces dogovaranja oko Mostara.\n– Bošnjaci za Mostar zagovaraju koncept da postoje reprezentativni nacionalni klubovi i da niko nikoga ne preglasava, dok za BiH zagovaraju koncept građanske zemlje putem principa jedan čovjek jedan glas, pri čemu su oni navodno neka većina, ali samo spekulativna većina jer je popis održan 2013. godine lažiran i nije relevantno odrađen – pomenuo je Dodik.\nGovoreći o uređenju granice sa Srbijom, Dodik je rekao da Bošnjaci imaju otvorene probleme sa Srbijom, dok ih Republika Srpska nema.\n– Mi ćemo doprinijeti da se ti problemi rješavaju zato što je to neophodno imajući u vidu karakter i proces pridruživanja EU ako on bude intenzivan i u narednim godinama – dodao je Dodik.\nDodik je istakao da ne vidi da su problem same granice, ali da bi bilo dobro da se to riješi sa stanovišta nekih budućih vremena.\n– Pitanje granice je bilo stavljeno na dnevni red, Republika Srpska i Srbija su to pitanje podržale, podržali su ga i Hrvati u BiH, a ona su to Bošnjaci odbili – podsjetio je Dodik.\n– Snažna i jaka Srbija je garant postojanja i opstanka Republike Srpske – kazao je Dodik.\nŠta je sa nelegalno deponovanim tekstilnim otpadom u Drvaru?


Još dva britanska filma večeras u DOB-u\nNa festivalu novog britanskog filma "Film and Chips", koji se održava od 16. do 18. januara u deset gradova u Srbiji, večeras su u Domu omladine Beograda na programu još dva dugometražna ostvarenja.\nNajveća srpska pozajmna biblioteka, Biblioteka grada Beograda nedavno je proslavila 84. rođendan a njen Fond umetnosti osnovan 1986. dobio je svoju prvu monografiju koju su napisale Ivanka Lazović, LJiljana Zečev i Mirjana Purić.\nNa 26. međunarodnom filmskom festivalu u Trstu, koji počinje danas, biće prikazano šest ostvarenja srpske kinematografije, objavljeno je na sajtu Filmskog centra Srbije.\nBiblioteka grada Beograda: Najbolji izdavač RTS\nNajveća javna biblioteka u Srbiji - Biblioteka grada Beograda svečano je obeležila 84. rođendan dodelom tradicionalnih nagrada. Za najboljeg izdavača proglašeno je RTS-izdavaštvo a za najčitaniju knjigu na teritoriji Beograda roman nobelovca Mo Jena "Žabe" u izdanju "Lagune".\nRediteljka Maja Miloš član žirija u Roterdamu\nMlada, višestruko nagrađivana rediteljka Maja Miloš, čiji je film "Klip" ostvario veliki uspeh na brojnim međunarodnim festivalima, izabrana je za člana žirija takmičarskog programa "Tiger Award" na predstojećem 44. izdanju Filmskog festivala u Roterdamu, saopštio je danas beogradski producent "Baš Čelik".\nGojko Đogo dobitnik Zmajeve nagrade za 2014.\nJovani Balašević nagrada "Predrag Peđa Tomanović"\nNagrada "Predrag Peđa Tomanović" za najbolje glumačko ostvarenje na sceni Srpskog narodnog pozorišta (SNP) u Novom Sadu, u toku minule godine, dodeljena je Jovani Balašević za ulogu Ane u predstavi "Ostavite poruku ili Begunci", po tekstu i u režiji Vide Ognjenović, saopšteno je danas u SNP-u.


Dan online - Srbija: Očuvana finansijska stabilnost zemlje - 2017-08-08\nSrbija PET GODINA RADA GUVERNERA JORGOVANKE TABAKOVIĆ\nOčuvana finansijska stabilnost zemlje Od početka 2017. godine inflacija se kreće unutar granica novog, nižeg cilja, a inflaciona očekivanja su usidrena, navela je NBS\nNarodna banka Srbije saopštila je juče da je u prethodnih pet godina s guvernerom Jorgovankom Tabaković na čelu postigla i očuvala cjenovnu i finansijsku stabilnost, čime je ispunila definisane ciljeve i doprinijela stabilnijem poslovnom okruženju.\n„NBS je u proteklih pet godina značajno doprinijela smanjenju unutrašnje i spoljne neravnoteže, nižim troškovima zaduživanja, većem raspoloživom dohotku, održivijem ubrzanju privrednog rasta, znatno nižoj premiji rizika zemlje, popravljanju kreditnog rejtinga zemlje, kao i popravljanju ranga na Doing Business listi konkurentnosti”, navodi se u saopštenju.\nInflacija je, kako se dodaje, spuštena s dvocifrenih nivoa na nivo uporediv s evropskim zemljama. Sa blizu 13 odsto u jesen 2012. inflacija je smanjena, u periodu manjem od godinu dana, na 2,2 odsto, poslije čega je održana na niskom nivou.\n„Od početka 2017. godine inflacija se kreće unutar granica novog, nižeg cilja, a inflaciona očekivanja su usidrena”, navela je NBS.\nNBS navodi da je očuvana i relativna stabilnost deviznog kursa, što je bitno doprinijelo ukupnoj stabilnosti.\n„Dinar je nominalno deprecirao prema euru za 1,5 odsto u proteklih pet godina, naspram deprecijacije od 33,2 odsto tokom pet godina koje su im prethodile”, piše u saopštenju.\nKamatne stope na dinarsko zaduživanje privrede, stanovništva i države, kako je ocijenjeno, znatno su snižene, što doprinosi većem raspoloživom dohotku, rastu kreditne i ekonomske aktivnosti i uspješnijoj fiskalnoj konsolidaciji.\n„Kamatne stope na nove dinarske kredite privredi smanjene su tokom protekle četiri godine za 11 procentnih poena, stanovništvu za 10 procentnih poena, dok su na kamatne stope na dinarske državne hartije niže za oko sedam procentih poena”, navodi NBS.\nNBS navodi da je očuvana je finansijska stabilnost, da je učešće problematičnih kredita (NPL) znatno smanjeno, dok je regulatorni okvir unaprijeđen.\n„Kao rezultat preduzetih mjera NBS, domaći bankarski sistem je stabilan i visoko otporan na različite makroekonomske šokove, a odlikuje ga visok nivo kapitalizacije i visoka likvidnost”, navodi NBS.\nTa institucija navodi da je radi sistemskog rješavanja pitanja NPL, u saradnji s Vladom tokom 2015. izradila, a u avgustu i usvojila Strategiju za rješavanje pitanja problematičnih kredita s pratećim akcionim planovima.\nNBS je, kako dodaju, u roku sprovela sve aktivnosti definisane akcionim planom, a kao rezultat, učešće NPL smanjeno je od usvajanja Strategije za oko sedam procentnih poena, na najniži nivo od aprila 2009. godine.\n„Svoje ciljeve Narodna banka nije ostvarila na teret drugih, već upravo obrnuto – u njihovu korist, što će nastaviti da čini i ubuduće”, piše u saopštenju.


BUGARSKI AMBASADOR POSJETIO PETNJICU\nAmbasador Bugarske u Crnoj Gori Mladen Červenjakov u petak je posjetio opštinu Petnjica gdje se sastao sa predsjednikom opštine Samirom Agovićem i predsjednikom skupštine Mehmedom Adrovićem.\nJedna od važnih tema na sastanku odnosila se na aktivnosti u opštini Petnjica kao i o komparativnim prednostima razvoja petnjičke opštine, o investicionim ulaganjima i o aktuelnostima u opštini Petnjica.\nAmbasador Bugarske je izrazio interesovanje za resurse kojim raspolaže Petnjica istakavši da je jako zadovoljan onim što je vidio u Petnjici.\n„Jako sam zadovoljan ovim što sam vidio u Petnjici. Ovo je prelijepo mjesto, netaknuta priroda i oduševljavaju me investiciono razvojni projekti koji se realizuju u Petnjici“, istakao je ambasador Mladen Červenjak.\n„Zajednički stav nam je da bi bilo od suštinske važnosti da se pronađe jedna opština u Bugarskoj kako bi se pobratimili i tako ostvarili saradnju u oblasti kulture, sporta, ekonomije ali i imali pretpostavku da koristimo sredstva iz EU fondova koja su dostupna a to bi bilo poželjno da naša opština, iz Crne Gore, bude pobratim sa nekom od opština iz EU jer se na taj način mnogo lakše mogu povući sredstva. Takođe smo zajednički konstatovali da je opština Petnjica opravdala svoje postojanje kao lokalna uprava i da je, iz godine u godinu, vidan napredak u ekonomskom i svakom drugom razvoju sredine. Ambasador je izrazio veliko interesovanje za mlade ljude u oblasti poljoprivrede i turizma i upoznat je od naše strane da se mnogo toga radi na razvoju poljoprivrede uz konstataciju da je Vlada Crne Gore i ministarstvo poljoprivrede jako dobar partner. To se može primijetiti i na realizaciji putnog pravca Berane – Petnjica, gdje će poljoprivredna domaćinstva na ovom putnom pravcu, prije svih i MZ Polica na beranskoj strani, imati dobar benefit“, kazao je predsjednik Samir Agović.\nAmbasador je obišao kulturno istorijski spomenik, petnjičku džamiju i istakao zadovoljstvo što je upoznao jednu malu ali jako simpatičnu opštinu kao i to što je ostvario dobru komunikaciju sa opštinom Petnjica, ne samo tokom današnje posjete već i u ranijim kontaktima.\n„Zajednički cilj je nastavak saradnje na relaciji ambasada Bugarske i opštine Petnjica u periodu koji je pred nama“, zaključio je predsjednik Samir Agović.


"Prijateljstvo Srbije i Rusije niko ne može da sruši, a odnosi dveju zemalja su stabilni i idu uzlaznom linijom", konstatovano je tokom telefonskog razgovora predsednika Srbije Aleksandra Vučića sa ruskim kolegom Vladimirom Putinom.\nVučić i Putin (Foto EPA)\nKako piše RTS, Vučić je zahvalio Putinu na nepokolebljivoj ličnoj podršci teritorijalnom integritetu i suverenitetu Srbije, kao i na aktivnoj podršci ruske države po pitanju Kosova.\n"Rusija razume naše napore da obezbedimo mir i stabilnost u regionu i spremnost Srbije za dijalog i kompromis kao jedini način za rešavanje otvorenih pitanja", rekao je predsednik Srbije.\nOn je zahvalio predsedniku Putinu za podršku u borbi protiv koronavirusa, a posebno za isporuku vakcine "sputnik V", jer je doprinela tome da Srbija prednjači u vakcinaciji stanovništva.\n"Predsednik je zamolio ruskog kolegu da pomogne da što pre dobijemo dodatne količine ruske vakcine, kako bi što više građana Srbije u najskorijem periodu primilo pouzdanu zaštitu od koronavirusa", navodi se u saopštenju kabineta predsednika.\nVučić je naglasio da će Srbija, uz pomoć stručnjaka iz Rusije, izgraditi postrojenja i samostalno proizvoditi vakcine.


Završen 44. Sofest\nFestival nacionalnog filma SOFEST, koji je ove godine bio posvećen filmskim profesijama, sa posebnim osvrtom na filmsku muziku, zavren je večeras koncertom gudačkog kvarteta, koji je izvodio numere Zorana Simjanovića u Sopotu, saopštili su organizatori.\nGlavna nagrada 44. SOFEST-a za najbolju originalnu muziku pripala je Biljani Krstić i Mikiju Stanojeviću za muziku za film „Branio sam Mladu Bosnu“. U obrazloženju nagrade navodi se da su kompozicije za ovo delo „primer kako se muzika kao veoma važan element i uspeli kontrapunkt uklapa u kompletan doživljaj filma“.\nNagrada za najbolji dizajn zvuka dodeljena je Aleksandru Prediću za film „Isceljenje“, koji je kako se navodi „film sa svedenim dijalogom i bogatom zvučnom slikom, majstorski dizajniranom od zvukova prirode“.\nZa najbolju fotografiju nagrađen je Damjan Radovanović za film „Ničije dete“, dok je nagrada za najbolju montažu pripala Andriji Zafranoviću za film „Enklava“.\nNagrada za najbolju scenografiju pripala je Zorani Petrov za film „Varvari“, jer, kako se navodi u saopšteju „izuzetno tačno slika svet jedne generacije u unutrašnjosti Srbije u potrazi za izlazom“, dok je za najbolji kostim nagrađena je Vesna Tedosić, za rad na filmu „Za kralja i otadžbinu“.\nNagrada Žirija publike pripala je produkciji filma „Branio sam Mladu Bosnu“ – Košutnjak filmu. Najboljim glumcem proglašen je Nikola Rakočević. On je nagrađen za uloge u filmovima „branio sam Mladu Bosnu“ i „Travelator“. Nagrada za najbolju glumicu pripala je Jeleni Rakočević Cekić za ulogu u filmu „Otvoreni Kavez“.\nŽiri je festivala u Sopotu od 7. do 11. jula činili su kompozitor Zoran Hristić, prošlogodišnji dobitnik nagrade za najbolji film, reditelj Miloš Pušić, montažer Đorđe Marković i kostimograf Jelena Đorđević.\nNa festivalu je prikazano 19 filmova.


Više informacija o organizaciji na: www.ipu.org\nStalna delegacija Narodne skupštine pri PS Mediterana učestvovala je na Osmoj plenarnoj sednici PS Mediterana, od 20. do 23. januara 2014. godine u Marseju. U delegaciji Narodne skupštine bili su Nevena Stojanović, član Upravnog odbora Panela o trgovini i investicijama u Mediteranu, Svetislava Bulajić, potpredsednik Ekonomskog odbora u PSM, Saša Maksimović, Gorica Mojović i zamenik člana stalne delegacije Aleksandar Senić.\nČlanovi stalne delegacije Narodne skupštine pri Parlamentarnoj skupštini Mediterana učestvovali su na Međuvladinoj konferenciji na visokom nivou, 30. i 31. maja 2013. godine u Ženevi. U delegaciji Narodne skupštine bile su članovi delegacije Svetislava Bulajić i Nevena Stojanović.\nČlan stalne delegacije Narodne skupštine u Parlamentarnoj skupštini Mediterana, narodna poslanica Nevena Stojanović učestvovala na sastanku Upravnog odbora PAM Komisije za trgovinu i investicije u Mediteranu, 3. maja 2013. godine u Rabatu, Maroko.\nČlanovi stalne delegacije Narodne skupštine pri Parlamentarnoj skupštini Mediterana učestvovali su na Sedmom plenarnom zasedanju ove organizacije, koje je održano 12. i 13. oktobra 2012. godine, u Sent Džulijansu, na Malti.\nŠef delegacije Narodne skupštine Momo Čolaković obezbedio je podršku parlamentaraca država članica PS Mediterana za održavanje zasedanja plenuma u Srbiji 2014. godine. Članica naše delegacije Svetislava Bulajić izabrana je za potpredsednika Ekonomskog odbora PS Mediterana, dok je Ana Sekulović, koja je promovisana u člana Ekonomskog panela i preuzela mesto u Upravnom odboru, inicirala projekat u oblasti regionalne spoljne trgovine, u saradnji sa specijalizovanim agencijama UN i vodećim univerzitetima u regionu.\nU delegaciji Narodne skupštine bili su šef delegacije Momo Čolaković i članovi delegacije Mićo Rogović, Gorica Mojović, Svetislava Bulajić i Ana Sekulović.\nVeljko Odalović, generalni sekretar Narodne skupštine Republike Srbije, učestvovao je na Drugom sastanku generalnih sekretara parlamenata zemalja članica Parlamentarne skupštine Mediterana, u Parizu, 28. februara 2011. godine.\nMaja Laušević, šef stalne delegacije Narodne skupštine Republike Srbije pri PS Mediterana, učestvovala je na Prvom radnom sastanku Panela za spoljnu trgovinu i investicije u Mediteranu PS Mediterana, u Napulju, od 12. do 13. novembra 2010.godine.\nBULAJIĆ mr SVETISLAVA\nčlan Delegacije LDP Beograd 1964.\nzamenik člana Delegacije JS Kruševac 1964.\nzamenik člana Delegacije LDP Užice 1965.\nčlan Delegacije DS Beograd 1952.\nzamenik člana Delegacije DS Rača 1978.\nčlan Delegacije JS Beograd, Mladenovac 1986.


Južnoafrički paraolimpijac Oskar Pistorijus najavio je da će nastaviti da trenira dok čeka suđenje za ubistvo svoje devojke, saopštili su vladini zvaničnici.\nPistorijusov trener nije želeo da komentariše planove, ali je rekao da je u trenutku kada je bio u pritvoru razmišljao da ga vrati na stazu u slučaju da bude odobrena kaucija i dodao da zna da mu je "srce slomljeno" i da ne želi odmah da trči.\nJužnoafrički paraolimpijac je pušten u petak da se brani sa slobode za ubistvo svoje devojke Rive Stenkamp, a nalazi se u kući svog strica Arnolda u bogatom predgrađu Pretorije.\nU slučaju da ga osude suočiće se sa doživotnom zatvorskom kaznom. Pistorijusu je određena kaucija od 113.000 dolara. Morao je da preda pasoš, vrati oružje koje poseduje i zabranjeno mu je da se vrati u kuću u kojoj se dogodilo ubistvo.


I Nemačka traži od Prištine ukidanje taksi na srpsku robu › Made-in-Germany.rs\nI Nemačka traži od Prištine ukidanje taksi na srpsku robu\nNemačka se juče priključila zahtevu Sjedinjenih Američkih Država u novom pritisku na Prištinu da ukine takse na proizvode iz centralne Srbije i Bosne i Hercegovine, smatrajući da bi njihovo ukidanje bio dobar signal za nastavak dijaloga između Beograda i Prištine.\nSamo dan nakon upozorenja izaslanika američkog predsednika Ričarda Grenela da će SAD obustaviti sve važne investicione projekte na Kosovu dok ne budu ukinute takse na proizvode iz centralne Srbije i BiH, zahtevu se pridružila i Nemačka.\n– Naš stav se nije promenio. Nemačka vlada bi pozdravila hitno ukidanje taksi – piše prištinski dnevnik Ekspres, pozivajući se na izjavu neimenovanog predstavnika nemačke vlade koja smatra da bi ukidanje carinskih taksi bio važan korak ka nastavku dijaloga Beograda i Prištine.\nU svom komentaru na Tviteru, Grenel je u utorak napisao da je “suštinski važno da takse budu ukinute kako bi investicije funkcionisale”.\nOd MiG na 13/02/2020 / AKTUELNO / Ostavite komentar\nOluja potopila nemačku luku, ali i proizvela daleko više struje\nJoš 27 vozila za srpsku policiju iz nemačke donacije


Tri godine od rušenja u Savamali: Kažnjen samo dežurni policajac, tužilaštvo četiri puta urgiralo da policija otkrije ko je rušio | Insajder\nGrađani i treću godinu od bespravnog rušenja u Hercegovačkoj ulici dočekuju bez odgovornih za rušenje, uprkos brojnim obećanjima najviših predstavnika države da će oni koji su tokom noći rušili objekte u Savamali biti sankcionisani. Iako je te noći urušena pravna država, jedini postupak, i to protiv NN lica, vodi Prvo osnovno tužilaštvo koje u odgovoru Insajderu tvrdi da “nije organ otkrivanja”, već da je to policija, kojoj je, inače, zahtev da otkrije lica koja su učestvovala u rušenju upućen još prošle godine. S druge strane, jedina sankcija zbog toga što se policija te noći nije odazvala na pozive građana je uslovna kazna dežurnom policajcu, dok odgovornost najviših funkcionera u MUP-u, sudeći po dostupnim podacima, do danas nije ispitana.\nObjekti na dve lokacije u Savamali, u Hercegovačkoj ulici i ispod mosta Gazela, srušeni su u noći između 24. i 25. aprila 2016. u noći nakon vanrednih parlamentarnih izbora na kojima je pobedila Srpska napredna stranka. Te noći, građanima koji su se našli na licu mesta još nepoznati počinioci ograničavali su kretanje, a policija na pozive ugroženih građana nije odgovarala.\nDanas protest “Za grad bez fantoma na vlasti”\nZa danas u 18 sati ispred zgrade Geozavoda u Hercegovačkoj ulici najavljen je protest “Za grad bez fantoma na vlasti” koji organizuje inicijativa “Ne da(vi)mo Beograd”, a na koji su građani pozvani na prethodnom protestu “Jedan od pet miliona”.\nInicijativa “Ne da(vi)mo Beograd” je tokom 2016. godine organizovala više protesta na kojima su zahtevane smene odgovornih za rušenje objekata.\nProtesti pod nazivom “Tragovima fantoma” su održani i u 2017. na godišnjicu rušenja, dok je 2018. u vreme druge godišnjice rušenja, Inicijativa podržala proteste koji su organizovani u Nišu zbog ustupanja aerodroma na upravljanje državi.\nIako su nadležni uveravali “da će se ustanoviti istina”, a građani odgovornost tražili na masovnim protestima, i dalje je nepoznato ko je rušio, ko naložio, kao i ko je policiji naredio da te noći ne radi svoj posao.\nU Prvom osnovnom tužilaštvu, u kom se trenutno jedino vodi postupak u slučaju dešavanja u Hercegovačkoj, tvrde da su još 2017. od policije tražili da prikupi potrebna obaveštenja, pa i da otkrije identitet lica koja su rušila i protivpravno zadržavala ljude.\nIstovremeno, kako dodaju, s obzirom na to da nisu dobijali informacije od policije, tužilaštvo je “uputilo četiri urgencije da se po zahtevu postupi”, ali da do danas nisu dobili odgovor.\nNa pitanja Insajdera zbog čega MUP nije odgovorio na zahtev Tužilaštva za sada nismo dobili odgovor, međutim, službenici Ministarstva nas uveravaju da ćemo ga dobiti u toku dana.\nNajblaža kazna za dežurnog policajca nakon sporazuma s Tužilaštvom\nJedina osoba koja je do danas sankcionisana u slučaju Hercegovačka je dežurni šef smene u policiji Goran Stamenković, a njegovo ime je prvo objavio portal KRIK.\nSlučajno ili ne, Sektor unutrašnje kontrole MUP-a uoči tačno dve godine od rušenja u Hercegovačkoj ulici, prosledio je Višem tužilaštvu krivičnu prijavu protiv Stamenkovića.\nNekoliko dana kasnije, Stamenković je sa Višim javnim tužilaštvom napravio nagodbu.\nTužiteljka Ana Borović je, iako je zaprećena kazna zatvora za krivično delo nesavestan rad u službi od šest meseci do pet godina, odlučila je da Stamenkoviću ponudi uslovnu kaznu od pet meseci na dve godine, što je on i prihvatio.\nSud je čak konstatovao i da “policija nije reagovala na pozive građana, da ništa nije zavedeno u knjige policijske uprave i da su građane upućivali na Komunalnu policiju, svesni da im ona ne može pomoći”.\nIpak, za sve ovo odgovoran je, sudeći po reakciji Sektora unutrašnje kontrole MUP-a, samo jedan policajac, i to šef smene, iako nigde nije objašnjeno koji je bio njegov motiv da policijskim službenicima kaže da te noći ne rade po zakonu.\nNakon ovoga, novinari redakcije Insajder pitali su ministra policije Nebojšu Stefanovića da li je dežurni šef smene u policiji mogao sam da odluči da se u noći rušenja u Hercegovačkoj policija ne odazove na pozive građana.\nStefanović je, odgovarajući na devet pitanja Insajdera o Hercegovačkoj, tada, između ostalog, rekao da u MUP-u radi 42.500 ljudi.\nOnaj koji je na dužnosti donosi odluku kada je u pitanju smenski rad, dodao je Stefanović, i na taj način praktično odgovornost za to što se policija nije odazivala na pozive građana u noći rušenja prebacio sa „vrha policije“ na dežurnog policajca te noći, ponavljajući da se ministar ne bavi istragom.\nIzveštaj unutrašnje kontrole policije nedostupan javnosti “da ne bi ugrozio rešavanje slučaja”\nOdgovore na pitanje ko je toliko moćan da policiji naredi da ne rade svoj posao mogao bi da da izveštaj Sektora unutrašnje kontrole koji MUP već mesecima odbija da dostavi novinarima redakcije Insajder.\nUprkos rešenju Poverenika, MUP odbija da objavi izveštaj tvrdeći da bi to „ugrozilo postupak u ovom slučaju“.\nIstovremeno, iako istraživanje svih okolnosti ovog slučaja i dalje stoji, a sud je potvrdio da policija u noći rušenja nije radila u interesu građana koji su je pozivali, ministar Stefanović je jednom prilikom čak insistiranje novinara Insajdera da dobiju izveštaj pokušao da diskredituje tvrdnjom da Insajder taj izveštaj traži zbog privlačenja publike, a ne u interesu javnosti.\nNepoznato da li je o Hercegovačkoj ispitan načelnik beogradske policije\nOvaj izveštaj bi, između ostalog, mogao da pruži i odgovor na pitanje da li je ispitana odgovornost beogradskog šefa policije u vreme rušenja u Hercegovačkoj Veselina Milića.\nŠta se tačno dogodilo 24. aprila, kao i zašto policija još nije otkrila ko su ljudi s fantomkama koji su rušili u Savamali nije moguće postaviti ni samom Miliću koji se praktično, nakon noćnog rušenja, povukao iz javnosti.\nMilića je o rušenju u Hercegovačkoj i odgovornosti policije pokušao da ispita tadašnji zaštitnik građana Saša Janković tokom pisanja prvog izveštaja o tom događaju.\nOsim ovoga, nije poznato ni da li je još neka institucija pitala Milića o njegovoj odgovornosti povodom slučaja Hercegovačka.\nNeispitane tvrdnje Marije Mali da zna čiji su bageri rušili\nSlučaj Hercegovačka nalazi se i dalje u predistažnoj fazi, iako postoje snimci rušenja, izveštaj Zaštitnika građana u kome je utvrđeno da je postojala naredba policiji da se te noći u tom reonu ne odaziva na pozive građana, ali i tvrdnje pojedinaca u medijima da znaju ko stoji iza rušenja.\nU potencijalne krivce prvi je uperio prstom tadašnji premijer, a sadašnji predsednik Srbije Aleksadar Vučić.\nPrvo je tvrdio da ne zna o čemu se radi, zatim da su oni koji su rušili “kompletni idioti” jer je “prljave udžerice” trebalo da ruše u sred dana, da bi 8. juna, na vanrednoj konferenciji za novinare, saopštio da iza rušenja u Hercegovačkoj stoji vrh gradske vlasti.\nImena odgovornih do danas nije saopštio, a tadašnji gradonačelnik Siniša Mali u intervjuu za Insajder bez ograničenja o projektu Beograd na vodi izjavio je da ne zna na koga je mislio premijer kada je rekao da iza rušenja stoji vrh gradske vlasti.\nGodinu i po dana kasnije, predsednik Srbije Aleksandar Vučić u intervjuu za Insajder rekao je da je on samo pretpostavljao ko je odgovoran za rušenje u Hercegovačkoj.\nNa pitanje da li ga je pozvalo tužilaštvo da objasni svoju izjavu da je za rušenje odgovorna gradska vlast, Vučić je rekao da nije dao nikakvu izjavu tužilaštvu i da je on izjavio samo ono što smatra, a ne nešto što zna.\nTvrdnje koje tužilaštvo takođe nije ispitalo, bar ne do oktobra 2017, su i one koje je iznela bivša supruga gradonačelnika Beograda Siniše Malog, Marija Mali u toku borbe za starateljstvo nad decom.\nDa je Prvo osnovno tužilaštvo nije pozvalo da da izjavu kasnije je potvrđeno u odgovoru koji je Insajder dobio na osnovu Zakona o pristupu informacijama od javnog značaja sredinom oktobra 2017.


Tesla prvi put nadmašila Mercedes po prodaji u SAD-u – BiGportal.ba\nTesla prvi put nadmašila Mercedes po prodaji u SAD-u\nKompanija Tesla prvi put je nadmašila Mercedes-Benz po prodaji u SAD-u. U trećem kvartalu ove godine kompanija Tesla prodala je 69.925 automobila, dok je Mercedes-Benz prodao 66. 542 automobila.\nBilo je potrebno osam godina da startup Elona Muska pretekne kompaniju koja je izmislila automobil prije 132 godine, piše Business Insider.\nPrema nekim istraživanjima Tesla prijeti da pretekne i drugog njemačkog giganta. Naime, kompanije BMW prodala je 1.754 automobila više za ovo tržište što i nije neka cifra te se očekuje da u posljednjem kvartalu ove godine Tesla pretekne BMW.\nRanije ovog mjeseca iz kompanije Tesla je saopšteno da su isporučili 83.500 vozila širom svijeta što je 80 posto više u odnosu na cijelu proteklu godinu. Teslin Model 3 prednjači sa 55.840 primjeraka što je najveći broj jednog tipa koji je ova kompanija proizvela.\nOvakav uspjeh Tesle vjerovatno najviše odgovara Musku, jer se bliži rasprava u vezi s njegovom ostavkom na mjesto predsjednika UO Tesle.\nElon Musk je početkom maja najavio najbolji kvartal u istoriji ove kompanije. Prethodno je obećao da će kompanija postati profitabilna do kraja 2019. godine, a ako je suditi prema berzama, šanse su velike.


22 godine od otmice 16 Bošnjaka iz Sjeverina: Svi zločinci nisu procesuirani (VIDEO)\nNaslovnica Bosna i Hercegovina 22 godine od otmice 16 Bošnjaka iz Sjeverina: Svi zločinci nisu procesuirani...\nSandžak, BiH ̶ Danas se navršavaju 22 godine od otmice i ubistva 16 građana bošnjačke nacionalnosti iz Sjeverina a svi zločinci još nisu privedene pravdi.\nOni su 22. oktobra 1992. iz Sjeverina krenuli svakodnevnim poslom u Priboj, autobusom preko teritorije Bosne i Hercegovine, kada su pripadnici srpske paravojne formacije “Osvetnici”, kojom je komandovao Milan Lukić, zaustavili autobus, u mestu Mioče na teritoriji RS, i nakon legitimisanja izveli 15 mukaraca i jednu ženu.\nKamionom su ih odvezli u Višegrad u motel “Vilina vlas” gde su ih, kako je kasnije utvrđeno, brutalno psihički i fizički zlostavljali, a potom ubili na obali reke Drine.\nUbijeni su: Mehmed Šebo, Zafer Hadžić, Medo Hadžić, Medredin Hodžić, Ramiz Begović, Derviš Softić, Modhad Softić, Mujo Alihodžić, Alija Mandal, Sead Pecikoza, Mustafa Bajramović, Hajrudin Sajtarević, Esad Džahić, Ramahudin Đatović, Ediz Gibović i jedina žena među njima Mevlida Koldžić, svi iz sela Sjeverin.\nZa taj zločin Okružni sud u Beogradu je u julu 2005. osudio na po 20 godina zatvora Milana Lukića, Olivera Krsmanovića (obojicu u odsustvu) i Dragutina Dragićevića, a Đorđa Ševića na 15 godina zatvora.\nLukić je početkom avgusta 2005. uhapšen u Argentini i izručen Haškom tribunalu, gde je 2009. osuđen na doživotnu kaznu zatvora za zločine u Višegradu.\nKrsmanović je uhapšen u maju 2011. na području Višegrada.\nObrazlažući presudu predsedavajuća sudskog veća Vinka Beraha-Nikićević istakla je da je nesumnjivo dokazano da su na čelu sa svojim zapovednikom Lukićem, Krsmanović, Dragutinović i Šević i još petorica nepoznatih pripadnika “Osvetnika”, ubili 16 Sjeverinaca automatskim oružjem i noževima, i potom ih bacili u Drinu.


Saradnja Volvo Trucks i DFDS za vođenje transporta u lancu snabdevanja električnom energijom | Volvo Trucks\nDFDS će biti jedan od prvih koji će koristiti Volvo FM Electric u komercijalnom saobraćaju. Kamion će isporučiti zalihe Volvovoj fabrici kamiona u Geteborgu.\n„Veoma sam srećan i ponosan što sarađujem sa DFDS-om na ovom putu ka održivijem transportu. Volvo Grupa je postavila cilj da izgradi lanac snabdevanja bez fosila i ovo je važna prekretnica na tom putu“, kaže Rodžer Alm, predsednik kompanije Volvo Trucks.\nVolvo Trucks je nedavno najavio početak prodaje tri nova teška, potpuno električna kamiona. Jedan od njih je Volvo FM Electric, sa kojim će DFDS biti jedan od prvih koji će raditi u komercijalnom saobraćaju. Počevši od leta, kamion će isporučivati zalihe Volvovoj fabrici kamiona u Geteborgu, u Švedskoj. U početku će raditi na ukupnoj udaljenosti od 120 kilometara dnevno.\n„Ovaj električni projekat punog obima pokazuje, na opipljiv način, koliko je DFDS ozbiljan u pogledu toga da bude deo prelaska na električnu mobilnost i održiviji transportni posao“, kaže Niklas Andersson, izvršni potpredsednik i šef odeljenja za logistiku DFDS-a.\nVolvo Grupa je jedan od najvećih proizvođača kamiona i drugih vozila na svetu – a samim tim i sam veliki kupac u transportu. Cilj je da se izgradi lanac snabdevanja bez fosila.\n„Naš zajednički cilj je da učimo jedni od drugih i steknemo dublje, korisne uvide koji pokrivaju ključne teme kao što su kapacitet baterije, planiranje rute, punjenje, iskustva vozača i još mnogo toga. Prelazak na električnu energiju je mnogo više od običnog kamiona – to je potpuno rešenje“, kaže Rodžer Alm.\nSnažna stanica za punjenje\nDa bi obezbedio svoju investiciju u budućnosti, DFDS je odlučio da izgradi najmoćniju stanicu za punjenje na tržištu u svom kućnom depou u Geteborgu, sa kapacitetom od 350 kV.\n„Na početku smo našeg puta e-mobilnosti i shvatamo da je kapacitet punjenja važan. Iskustvo učenja sa Volvo-om će biti dragoceno prilikom povećanja, omogućavajući nam da procenimo kapacitet akumulatora vozila na osnovu ruta i pojedinačnih zadataka“, nastavlja Niklas Andersson.\nNajkompletnija linija u industriji\nSa početkom prodaje tri nova modela teških električnih kamiona – Volvo FH, FM i FMX – Volvo Trucks sada ima impresivnu liniju od šest srednjih i teških električnih kamiona. Ovo je trenutno najkompletniji asortiman komercijalnih električnih kamiona u industriji.\n„Sa uvođenjem ovih potpuno novih električnih vozila, sa većom nosivošću i snažnijim pogonom, verujemo da je pravo vreme za brzi uspon u elektrifikaciji teškog drumskog transporta“, zaključuje Rodžer Alm.\nČinjenice o električnom dometu Volvo Trucks\nProizvodnja novih električnih modela Volvo FH, FM i FMX za Evropu počeće u drugoj polovini 2022. Oni se pridružuju Volvo FL Electric i Volvo FE Electric za gradski transport koji su u serijskoj proizvodnji od 2019. za isto tržište. U Severnoj Americi, prodaja Volvo VNR Electric počela je u decembru 2020.\nLINK do povezanog saopštenja za javnost: „Volvo kamioni spremni da elektrifikuju veliki deo transporta robe“\nLINK do filma o novim električnim teškim kamionima


”Porodične firme – stub razvoja ekonomije Srbije”, Vladimir Jovanović: Pandemija ubrzala digitalizaciju ekonomije - LUČANI INFO | Najnovije vesti\n”Porodične firme – stub razvoja ekonomije Srbije”, Vladimir Jovanović: Pandemija ubrzala digitalizaciju ekonomije\nKonferencija “Porodične firme – stub razvoja ekonomije” održana je 16. decembra u organizaciji Color Media Communications i Centra za edukaciju “Pro Educa”, ovoga puta u virtuelnom formatu zbog epidemiološke situacije u zemlji. Konferenciju je podržala kompanija Erste banka.\nSa predstavnicima uspešnih porodičnih firmi, velikih, malih i srednjih preduzeća u Srbiji razgovaralo se o tome kako u trenutnom stanju u zemlji donositi odluke, kako održati poslovanje, kreirati marketinške i komunikacijske aktivnosti i kako je biti žena u porodičnoj firmi.\nJedan od učesnika panela pod nazivom “Značaj porodičnih firmi i MSP za privredu Srbije” govorio je i ekspert za socijalno bankarstvo u Erste banci Vladimir Jovanović, koji je ovom prilikom bio naš sagovornik.\nPo vašem mišljenju koji su bili najveći izazovi za mala i srednja preduzeća u ovoj godini koju je obeležile pandemija korona virusom?\n– Pre svega, ključni izazov predstavlja očuvanje poslovanja i zaposlenih. To podrazumeva vođenje računa o likvidnosti, izmirivanju obaveza, suočavanje sa potencijalnim poteškoćama u naplati potraživanja, sa padom tražnje i prihoda, reorganizaciju rada u aktuelnoj situaciji.\nSve to je bilo posebno izazovno za firme u sektorima koji su u najvećoj meri pogođeni pandemijom, kao što su turizam i ugostiteljstvo, trgovina na veliko i malo, uslužne delatnosti, transport.\nS druge strane, paket ekonomskih mera Vlade targetirao je upravo ove probleme, a sprovedene mere, od moratorijuma, preko odlaganja izmirivanja poreskih obaveza do kredita za likvidnost potpomognutih garantnom šemom, pokazale su se kao izuzetno značajne.\nTakođe, skrenuo bih pažnju i na jednu dobru stvar u aktuelnoj situaciji – činjenicu da je pandemija ubrzala digitalizaciju ekonomije. Brojne kompanije, koje su bile u prilici, pokazale su veliku agilnost i prilagodile model svog poslovanja u tom pravcu. Među našim klijentima tako imamo firme koje su uz manja ulaganja ostvarile i veće prihode, zahvaljujući prelasku na onlajn trgovinu i poslovanje.\nPredstavite nam kampanju „Verujem u pravu podršku“ koju je realizovala Erste banka?\n– Neposredno nakon proglašenja pandemije, razmišljali smo na koje sve načine možemo da podržimo domaće firme, koje su se suočile sa izazovima koje sam gore pomenuo. Naime, pandemija je uticala na to da uspore posao, da se snalaze na razne načine i prilagođavaju ako su u mogućnosti. Podrška je posebno bila potrebna onim najmanjim, kao i onim koje su tek načinile veće korake u poslovanju.\nHteli smo da našim klijentima, mikro, malim i socijalnim preduzećima, porodičnim firmama, pomognemo da budu još više prepoznatljivi, da što više ljudi širom Srbije sazna za njih, ono što stvaraju, za njihove proizvode i priče. Pre svega nam je cilj bio da im pomognemo da očuvaju svoje poslovanje i svoje zaposlene, kao i da se osete bolje i sigurnije u neizvesnoj situaciji.\nUmesto da u tom trenutku oglašavamo proizvode i usluge Banke, odlučili smo da sredstva predviđena za to usmerimo na podršku klijentima. Odabrali smo nekoliko firmi čija hrabrost, posvećenost i entuzijazam su nas zaista inspirisali.\nPripremili smo i realizovali TV i onlajn reklamnu kampanju „Verujemo u pravu podršku“, koja je tokom gotovo mesec i po dana pomogla firmama da najšira javnost sazna za njih i ono što kreiraju. Ideja nam je bila i da na taj način skrenemo pažnju na značaj podrške privredi, da insipirišemo druge da se uključe ako su u prilici i da pokrenemo vrli krug solidarnosti sa privrednicima.\nMnogi od njih su tada po prvi put stali pred kamere i ispričali svoje priče. Ustupili smo im i svoje PR kanale, društvene mreže, animirali medije da se uključe i podrže ih. Kao rezultat kampanje, njihovi proizvodi i brendovi su zaista postali vidljiviji širom naše zemlje, prodaja im je poboljšana, ostvarene su saradnje sa novim partnerima, a poslovanje je unapređeno, prošireno i, što je najvažnije – očuvano.\nKriza i vanredno stanje uzrokovali su nove standarde i zahteve u svim sektorima, na koji način se vaša kompanija suočila sa ovom situacijom?\n– Baš kao što su privrednici prilagođavali poslovanje, i Banka je prilagođavala podršku koju im pruža. Od proglašenja pandemije, prioritet u radu sa privredom je da im pomognemo da se suoče sa ključnim izazovom – da očuvaju poslovanje i zaposlene.\nS jedne strane smo bili u stalnom, svakodnevnom kontaktu sa klijentima kako bismo znali sve o tome na koji način situacija iz dana u dan utiče na njihovo poslovanje, kakva tačno podrška im je u određenom trenutku potrebna. Paralelno s tim, aktivno smo u saradnji sa državnim instituacijama radili na osmišljavanju, a potom i sprovođenju paketa ekonomskih mera podrške.\nU našoj organizaciji poslovanja, osnažili smo naš servisni centar, kako bi klijenti imali na raspolaganju pravovremenu podršku i adekvatne savete, kao i da bismo na najbolji način i efikasno u komunikaciji s klijentima dogovorili sve aspekte sprovođenja mera podrške. Brojne svakodnevne aktivnosti smo reorganizovali, kako klijenti ne bi morali da dolaze u filijalu. S druge strane, pored svih preventivnih mera, naše kolege u filijalama bile su na raspolaganju svim našim klijentima.\nPromovisali smo intenzivno prednosti elektronskog i mobilnog bankarstva, omogućili klijentima da aktiviraju ili ugovore ove usluge iz svog doma. Na našem sajtu i društvenim mrežama smo intenzivno komunicirali sve ključne teme u vezi sa aktuelnom situacijom, kako bi klijenti blagovremeno dobili važne informacije.\nKakvu pomoć konkretno nudite mikro, malim i srednjim preduzećima za jačanje biznisa, kakve kredite imate u ponudi?\nProgram socijalnog bankarstva „Korak po korak“ je tokom čitavog ovog perioda pružao kako finansijsku, tako i edukativnu i mentorsku podršku onim koji najčešće nemaju pristup bankarskim proizvodima – startapima, socijalnim preduzećima i organizacijama civilnog društva.\nInvesticionim i kreditima za trajna obrtna sredstva klijentima smo pomagali da pokrenu i razviju posao, povećaju zapošljivost, pozitivno utiču na razvoj lokalne zajednice.\nI u kriznom periodu klijenti su tu vrstu podrške, kao i nefinansijsku, iskoristili i u velikoj meri uspeli da očuvaju svoje poslovanje i delovanje. Ponosan sam što je više od 95 procenata njih ostalo aktivno u ovoj situaciji. Nastavili su da razvijaju posao i da rastu, a pojedini su uspeli da izađu i na druga tržišta.\nNaša podrška uključuje i konsultovanje o promeni modela poslovanja, pomoć u umrežavanju i povezivanju sa drugim preduzećima, promociju naših klijenata i onog što stvaraju.\nOsim kredita za likvidnost u okviru garantne šeme, koji su naši klijenti iskoristili u značajnoj meri, pomenuo bih i dve važne saradnje koje smo u proteklim mesecim pokrenuli sa našun dugogodišnjim partnerima, međunarodnim finansijskim institucijama.\nU junu smo sa Evropskom bankom za obnovu i razvoj potpisali ugovore o novim kreditnim linijama u dinarima i evrima za finansiranje malih i srednjih preduzeća, i to u iznosima od 40 miliona evra i 2,2 milijarde dinara. Kompanijama su na raspolaganju dugoročni i kratkoročni krediti, a njihova namena je široka, od finansiranja investicija i obrtnih sredstava, preko likvidnosti, do revolving kredita.\nOsim toga, sa Evropskom investicionom bankom ugovorili smo kreditnu liniju od 30 miliona evra za oporavak malih, srednjih i srednje kapitalizovanih preduzeća. Ova saradnja nam omogućava da ponudimo kredite onim firmama koje su pretrpele teške posledice pandemije i pomognemo im da očuvaju radna mesta, likvidnost i poslovanje. Dostupni su komanijama iz različitih sektora pogođenih pandemijom, među kojim su i trgovina na veliko i malo, hotelijerstvo, transport, hrana i piće i uslužne delatnosti. Zaista smo ponosni što je Erste Banka prva u Srbiji sa kojom je EIB započela ovaj značajan program podrške.\nKakva su vaša predviđanja za narednu godinu, sa kojim problemima će se suočavati vlasnici porodičnih firmi, kako održati poslovanje i kreirati markentiške i komunikacijske aktivnosti?\nSvakako je da će se brojni ključni izazovi privrednika iz ove godine preneti i u sledeću. Međutim, precizna predviđanja nije zahvalno davati u aktuelnoj neizvesnoj situaciji. Stanje u privredi uzročno-posledično je povezano sa opštom zdravstvenom situacijom i zavisiće od njenog daljeg razvoja.\nMi ćemo nastaviti sa aktivnim učešćem u sprovođenju Vladinih ekonomskih mera podrške privredi, kao i sa stalnim unapređivanjem i prilagođavanjem naših proizvoda i usluga, i što je veoma važno – naše savetodavne i edukativne podrške klijentima.\nBrnabić najavila dalja ulaganja u turističku infrastrukturu\nSa analize stigli rezultati 362 uzorka iz Moravičkog okruga, 30 odsto pozitivnih


Bik mašta o porodičnoj kući, a Lav o uspehu: o čemu mašta vaš horoskopski znaci | Astrologija\nBik mašta o porodičnoj kući, a Lav o uspehu: o čemu mašta vaš horoskopski znaci 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nSkromna Devica razmišlja o vikend odmoru, dok Ribe maštaju o rajskim ostrvima...\nOsim što mašta o tome da uvek ima puno para, Bik sanja i o velikoj porodičnoj kući sa prostranom baštom i travnjakom po kojem trčkaju deca. Žena rođena u ovom znaku mašta o vikendu ili odmoru negde na selu ili u prirodi, okružena članovima porodice sa kojima će uživati u domaćim specijalitetima, pretresti sve porodične teme i ugostiti komšije. Najveći hedonista od svih znakova, Bik sanja o mogućnosti da može svima da pokaže kako treba i uživati u onome što čovek ima ili je stekao, a to obično kod Bika nikada nije malo.\nCilj svih njegovih maštanja svodi se na jedno - da bude uspešan, ali ne samo u profesionalnom smislu, već da može da uskladi svoj posao sa porodičnim obavezama. Jer, kao što mu je stalo do karijere, Lav voli takođe da vodi računa o svojoj porodici, emotivnom partneru, deci i kućnim ljubimcima (posebno mačkama).\nAstrologija Zodijak O čemu maštaju horoskopski znaci


Zvornički maturanti u dvodnevnoj akciji darivanja krvi - infoBirač\nU organizaciji Srednjoškolskog centra „Petar Kočić“ i GO Crvenog krsta, danas je u Zavodu za transfuzijsku medicinu Republike Srpske, pri zvorničkoj bolnici, počela dvodnevna akcija darivanja krvi u kojoj učestvuju učenici i profesori ove škole. Prvog dana ove humane akcije prijavilo se 86 maturanata. Valentina Stojanović je jedna od njih, a prvi put je darivala dragocjenu tečnost.\n– Ovo je jedan human čin i mislim da svako od nas može da da krv. Niko od nas ne zna kada će se naći u životnoj opasnosti i kada će mu biti potrebna krv – rekla je Stojanovićeva, koja je ranije godinu dana bila u srednjoj školi u Americi i za portal infobirac.net dodala da se u tamošnjim srednjim školama ovakve akcije organizuju mnogo češće, a učenici imaju različite benefite.\nTradicionalno, u akciju darivanja krvi, kao vid podrške učenicima i profesorima, je uključena i direktorica škole Biljana Pisić.\n– Ovo mi je 12 put da darujem krv sa našim učenicima i profesorima jer je velika stvar da darujemo tečnost koja nekome može da spasi život. Ovo je inače nedjelja u kojoj naši učenici imaju više humanih akcija. Naredna je već u četvrtak kada organzujemo u dva termina, od 17 i od 19 časova, u zvorničkom Domu omladine, tradicionalni humanitarni koncert. Novac od prodatih ulaznica je namijenjen Centru za podršku djeci sa smetanjama u razvoju i njihovim roditeljima – istakla je Pisić.\nVladimir Dražić, šef zvorničke Službe ze transfuzijsku medicinu istakao je da su nakon proljećnih akcija zalihe krvi na zavidnom nivou. On je dodao da su uradili akciju u Vlasenici, slijedi akcija u Milićima te u Tehničkom školskom centru „Zvornik“.


Zvornik: Alumina primila u radni odnos 54 nova radnika\nNaslovnica NAJNOVIJE Zvornik: Alumina primila u radni odnos 54 nova radnika\nZvornik – Kompanija “Alumina” iz Zvornika primila je danas u radni odnos 54 nova radnika raznih profila od nekvalificiranih do kadrova sa visokom stručnom spremom, saopćeno je iz Službe ove kompanije za odnose s javnošću.\nSa novoprimljenim radnicima potpisani su ugovori o radu, a prije početka obavljanja radnih dužnosti upriličen je susret sa menadžmentom kompanije.\nPredsjednik Upravnog odbora “Alumine” Milorad Motika rekao je da će svi koji u narednom periodu radom i zalaganjem pokažu rezultate i odgovore svojim radnim zadacima nastaviti da rade u “Alumini”.\n“Kompanija ima tri nova ugovora sa inozemnim partnerima, ali i nove proizvodne programe i projekte, tako da se ukazuje potreba za prijemom nove radne snage”, rekao je Motika i naveo da će u fabrici u toku ove i narednih godina, zbog odlaska u penziju jednog broja zaposlenih, biti mjesta za 150 do 200 novih radnika.\nMotika je podsjetio da je gradska vlast u Zvorniku svojim projektom zapošljavanja podržala prijem 50 radnika i pripravnika u “Aluminu” i najavio da će vrlo brzo, kroz projekat Vlade Republike Srpske, u ovoj fabrici biti zaposleno još dvadesetak radnika.


Evropa: Danska produžila suspenziju upotrebe AstraZeneke; Situacija u Austriji sve teža, najviši broj slučajeva u Poljskoj od početka pandemije – Srbija NASA Zemlja\nEvropa: Danska produžila suspenziju upotrebe AstraZeneke; Situacija u Austriji sve teža, najviši broj slučajeva u Poljskoj od početka pandemije\nby srbijanasazemlja March 25, 2021, 5:01 pm 1k Views\nRojters prenosi da su Beč, Donja Austrija i Burgenland na granici sa Mađarskom, usaglasili juče ove najstrože epidemiološke mere sa Ministarstvom zdravlja, a da je saopšteno da u ostatku države neće biti novih zatvaranja.\nStrogo zaključavanje jedini način da se izbegne kriza\nStrogo zaključavanje u Francuskoj moglo bi da bude jedini način da se izbegne velika kriza bolničkog sistema, izjavio je danas profesor Filip Žuvin iz pariske bolnice “Žorž Pompidu”.\nOn je za BFM televiziju rekao da bolnice rizikuju da budu prepune i dovedene do tačke gde neće moći da se leče ni pacijenti oboleli od korona virusa, niti drugi pacijenti, prenosi Rojters.\n“Situacija je veoma kritična”, rekao je Žuvin.\nAnšober je najavio da će zaključavanje trajati od 1. do 6. aprila i da će neprioritetne prodavnice biti zatvorene tokom tog perioda, a maske koje su već obavezne u javnom prevozu i u zatvorenim prostorima biće neophodne i na otvorenom gde je veća cirkulacija ljudi, navodi agencija.\nPoljska je danas prijavila rekordnih 34.151 novih dnevnih slučajeva korona virusa, pokazali su podaci ministarstva zdravlja, najviše od početka pandemije, dok se zemlja suočava sa pogoršanjem trećeg talasa.\nPoljski ministar zdravlja Adam Nidžilski izjavio je danas da će od subote u Poljskoj biti zatvorena obdaništa, velike prodavnice nameštaja i frizerske salone, kao i da će biti smanjen broj ljudi koji mogu da se okupljaju u crkvama i sportskim centrima.\nDramatična prognoza: za dve nedelje 630 pacijenata na intenzivnoj nezi\nEpidemiološka situacija u Austriji sve je teža, a to dovodi do dostizanja kritičnih kapaciteta u bolnicama širom zemlje, posebno na istoku.\nEksperti Ministarstva zdravlja računaju da će u naredne dve nedelje jedinice intenzivne nege na istoku Austrije biti pred “pucanjem”.\nNaime, prognoza je da će širom Austrije biti 630 kovid pacijenata na intenzivnoj nezi, a danas ih je još oko 450.\nNajveći rast se prognozira za Beč sa aktuelnih 170 na 260, a u najgorem slučaju čak i do 320, čime bi bio prekoračen ukupan kapacitet od 310 kreveta na intenzivnim jedinicama.\nTime je Beč dostigao kritičnu granicu popunjenosti intenzivnih kreveta od 33 odsto.\nTakođe, eksperti prognoziraju da će i na “normalnim” odeljenjima kovid pacijenti popuniti krevete, odnosno da će do 7.aprila biti dodatnih 600 obolelih u bolnicama.\nU pojedinim pokrajinama popunjenost kapaciteta kreveta u bolnicama iznosi već 55,8 odsto.\nTrenutno 3,72 odsto svih inficiranih mora biti hospitalizovano, a 1,45 dospeva na intenzivnu negu, većine nedelju dana nakon pozitivnog testa.\nUzrok za dramatičan rast kovid pacijenata u bolnicama je novi soj korona virusa, britanski koji je posebno na istoku postao jasno dominantan.ž\nKako bi u narednom periodu što više ljudi vakcinisali austrijske vlasti su preporučile da se produži interval između dve doze vakcina Biontek-Fajzer i Moderna.\nUmesto da lice dobije drugu dozu već nakon tri do četiri nedelje, ubuduće će biti data posle šeste nedelje.\nTime, kako ističe Ministarstvo u saopštenju, sledi se preporuka Nacionalne komisije za vakcinaciju.\nMinistar zdravlja Rudolf Anšober kaže da se time dobija na vremenu, odnosno dve do tri nedelje.\nTime bi moglo biti zaštićeno mnogo više ljudi od teškog oblika oboljenja, jer nakon tri nedelje od dobijanja prve doze, prema Nacionalnoj komisiji za vakcinaciju, može se očekivati određena zaštita.\nKurc insistira na razgovorima o raspodeli vakcina\nU borbi protiv pandemije, kaže, moto mora biti nebitno koliko košta.\nUveren sam da su Evropi potrebni snažni transatlantski odnosi.\nFrancuski predsednik Emanuel Makron smatra da evropski lideri nisu uspeli da prepoznaju da će vakcine protiv KOVID-19 biti razvijene u tako kratkom roku i u tome vidi razlog zašto EU sada zaostaje u imunizaciji za nekim drugim zemljama.\n“Svi stručnjaci su govorili da nikada u istoriji čovečanstva vakcina nije razvijena za manje od godinu dana”, rekao je Makron danas za grčki televizijski kanal ERT, prenosi Rojters.\nLideri Evropske unije se sada trude da ubrzaju vakcinaciju, ali zaostaju za zemljama poput Britanije i SAD jer su suočeni sa problemom kašnjenja u snabdevanju, pa je juče doneta odluka da se u Uniji dodatno pooštri kontrola izvoza vakcina protiv koronavirusa i da se primeni sistem reciprociteta, prenosi Rojters.\nFinska: Vlada predložila prvi lokdaun\nFinska vlada predložila je zatvaranje u pet gradova, među kojima je i prestonica Helsinki, kako bi sprečila širenje korona virusa.\nPrema tom predlogu, građanima bi bilo dozvoljeno da napuštaju domove samo iz ograničenog broja razloga, kao što je nabavka hrane, a kršenje mera bi se kažnjavalo.\nO lokdaunu, koji bi bio prvi u Finskoj od početka pandemije, glasaće se u parlamentu, a treba da ga oceni i Odbor za ustavno pravo, prenosi Rojters.\nRanije ovog meseca, vlada je zatvorila restorane i srednje škole širom zemlje.\nFinska, koja ima 5,5 milona stanovnika, do sada je zabeležila 73.516 slučajeva korona virusa, a preminulo je 811 osoba.\nDanska produžila suspenziju upotrebe AstraZeneke\nDanska je produžila suspenziju upotrebe vakcine protiv korona virusa AstraZeneka za još tri nedelje.\nDanska je među prvim zemljama u Evropi pre dve nedelje privremeno obustavila vakcinaciju cepivom AstraZeneke posle nekoliko slučajeva pojave ugrušaka u krvnim sudovima registrovanih u toj zemlji i drugde, prenosi Rojters.\nVlada je obavestila danski parlament o produžetku suspenzije jutros, objavila je televizija TV2 pozivajući se na neimenovane izvore.\nRumuniji stiže 162.000 doza “Moderna” vakcine\nNova serija od 162.000 doza vakcine “Moderna” stići će sutra kopnom u Rumuniju, objavio je danas rumunski Nacionalni odbor za koordinaciju vakcinacije (CNCAV).\nZaključno sa današnjim danom, u Rumuniju je stiglo 264.000 doza “Moderne”, a od 4. februara je 120.160 ljudi vakcinisano ovim serumom, prenosi rumunska agencija “Ađerpres”.\nEvropa: Sutra ukidanje mera ograničenja za 40 miliona Italijana\nby srbijanasazemlja June 13, 2021, 11:10 am\nby srbijanasazemlja June 13, 2021, 5:09 am


Huesca - Las Palmas, Fudbal - Predlog tip - 02/07 2020\nČetvrtak, 02/07 - Fudbal, Španija, Segunda\n02/07Huesca vs Las Palmas1X2tip: 1\nU četvrtak se nastavljaju mečevi 37. kola španske Segunde, a za vas smo ovog puta pripremili duel između Ueske i Las Palmasa. Meč između ove dve ekipe je zakazan za 19 časova i 30 minuta.\nNema nikakve sumnje da svi navijači Ueske mogu da budu i više nego zadovoljni sa načinom na koji njihovi fudbaleri igraju ove sezone. Naime, ova simpatična ekipa se trenutno nalazi na trećem mestu na tabeli Segunde, koje na kraju regularnog dela šampionata donosi plasman u plej-of, ali i prednost domaćeg terena. Ipak, ne treba zaboraviti da Ueska ima samo tri boda manje od drugoplasire Saragose, koju su upravo u prošlom kolu savladali i to golom u poslednjoj sekundi meča, što je donelo ogrromno slavlje domaćih fudbalera.\nLas Palmas generalno ima dosta problema ove sezone, ali je utisak da u poslednje vreme pružaju zaista fantastične partije. Naime, ova ekipa već dugo ne zna za poraz, a na poslednjih pet mečeva su ostvarili dva trijumfa i tri remija, i u tom periodu primili samo jedan gol, što je zaista podatak za svaku pohvalu. Taj jedan gol su fudbaleri Las Palmasa primili u prošlom kolu kada su na svom terenu remizirali protiv Elčea, a taj meč je završen rezultatom 1:1. Inače, kada su u pitanju gostovanja, ova ekipa je do sada ostvarila pet trijumfa, sedam remija i šest poraza van svog terena.\nEkipa Ueske u izuzetno lepom raspoloženju dočekuju ovaj meč pošto bi eventualnim trijumfom još više mogli da se približe drugom mestu i direktnom plasmanu u La Ligu, što i jeste primarni cilj. Las Palmas igra nešto lošije na gostovanjima što bi Ueska i te kako mogla da iskoristi, pa vam zbog svega toga toplo preporučujemo da odigrate 1 koji kladionica Bet365 plaća sa fantastičnom kvotom 2.10.


Elvira Kovač potpredsednica Komiteta za jednakost PS SE\nČlanovi Komiteta za jednakost i nediskriminaciju Parlamentarne skupštini Saveta Evrope (PS SE) izabrali su člana delegacije Skupštine Srbije Elviru Kovač, za potpredsednicu tog tela, saopštio je danas srpski parlament.\nKovač je istakla da će uticaj u Komitetu iskoristiti za promociju vrednosti i važnih pitanja kojima se bavi, kako u Savetu Evrope, tako i u Srbiji, za predstavljanje interesa nacionalnih manjina, kao i Srbije i njenih gradjana pred Komitetom.\nKako je dodala, u narednom periodu, Komitet će nadgledati primenu preporuka iz izveštaja o situaciji i pravima tradicionalnih manjina u Evropi, što smatra veoma važnim.\n- Pored obaveze predsedavanja sastancima Komiteta za jednakost i nediskriminaciju, koje ću povremeno imati, izbor na ovu funkciju doživljavam i kao priznanje za dugogodišnji rad u Komitetu - rekla je Kovač.\nU saopštenju Skupštine Srbije dodaje se da Komitet promoviše jednake mogućnosti širom kontinenta i radi na borbi protiv svih vrsta diskriminacije.\nU delokrugu njegovog rada je pitanje prava nacionalnih manjina, položaja žena, borbe protiv rasizma i netolerancije, govora mržnje, prava LGBT osoba...\nKomitet čine 84 poslanika iz svih članica Saveta Evrope i pet političkih grupa.\nDelegacija Skupštine Srbije nastavlja rad na Prvom redovnom zasedanju PS SE, na kojem poslanici, izmedju ostalog, biraju sudiju Evropskog suda za ljudska prava iz Srbije i Bugarske, raspravljaju o mandatima ruske delegacije, dok će Politički komitet razmatrati položaj manjina na Kosovu i Metohiji.\nKomitet za ravnopravnost\nSkupštinski odbori za bezbednost Srbije i BiH o saradnji\nStefanović: Nema zahteva za istragu protiv Šešelja zbog zastave, ne znam da li se to dogodilo


Jeftini letovi iz Barselone za Njujork (NY) - Avio karte Barselona Njujork (NY) - eSky.rs\nAvio karte iz Barselone za Njujork (NY)\nPretražite letove iz Barselone za Njujork (NY)\nProverite najbolje prilike za letove iz Barselone za Njujork (NY)\nZa rutu iz Barselone za Njujork (NY) nema direktne veze\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Barselone za Njujork (NY) na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Barselone za Njujork (NY)?\n✔ Ako rezervišem let iz Barselone za Njujork (NY), mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Barselone za Njujork (NY)?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Barselone za Njujork (NY) uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nBarselona Njujork (NY)\nPopularne avio kompanije na ruti Barselona - Njujork (NY)\nJeftini letovi do Španije Jeftini letovi iz Španije Jeftini letovi za Saragosu Jeftini letovi iz Saragose Jeftini letovi za Freer (TX) Jeftini letovi iz Freer (TX)\nJeftini letovi do Letonije Jeftini letovi iz Letonije Jeftini letovi do Mian Yang Nanjiao Jeftini letovi od Mian Yang Nanjiao


Zamjenik ministra vanjskih poslova BiH mr.sc. Josip Brkić sastao se s ambasadorom Republike Argentine za BiH Maximilianom Gregoriom Cernadasom\nZamjenik ministra vanjskih poslova Bosne i Hercegovine mr.sc. Josip Brkić primio je 19. decembra 2019. godine u posjetu ambasadora Republike Argentine za Bosnu i Hercegovinu sa sjedištem u Budimpešti Maximiliana Gregoria Cernadasa.\nZamjenik ministra Brkić ocijenio je političke odnose između dvije zemlje dobrim i prijateljskim, bez otvorenih pitanja. Ukazao je na potrebu intenziviranja privredne saradnje koja je trenutno na nedovoljnom nivou, kao i potrebu održavanja dinamike bilateralnih susreta. Također je informirao ambasadora o unutrašnjo - političkoj situaciji u BiH i aktivnostima na pristupanju evropskim i evroatlantskim integracijama.\nAmbasador Cernadas izvijestio je zamjenika ministra o argentinskim predsjedničkim izborima održanim u oktobru ove godine. Izrazio je nadu da će uslijediti poboljšanje odnosa između Argentine i evropskih zemlja, osobito nakon potpisivanja trgovinskog sporazuma Evropske unije i Mercosura, koji čine Argentina, Brazil, Paragvaj i Urugvaj.\nSagovornici su se usaglasili da bilateralna saradnja između dvije zemlje kako na političkom, tako i na polju ekonomije, posebno turizma može i treba biti unaprijeđena u predstojećem periodu. Tomu bi svakako doprinijelo i otvaranje diplomatsko-konzularnog predstavništva BiH u Južnoj Americi.\nZamjenica predsjedavajućeg Vijeća ministara i ministrica vanjskih poslova Bosne i Hercegovine dr. Bisera Turković sastala se ministrom vanjskih i evropskih poslova Republike Hrvatske Gordanom Grlićem Radmanom\nMinistar vanjskih poslova Bosne i Hercegovine dr Bisera Turković preuzela dužnost\nMinistar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak učestvuje u radu "Doha Foruma 2019" u glavnom gradu Katara\nUčešćem na Godišnjem forumu Međunarodne demokratske unije (IDU) u Vašingtonu završena posjeta ministra vanjskih poslova BiH Igora Crnatka Sjedinjenim Američkim Državama


Korona virus: Pad broja novih slučajeva u Srbiji, u regionu epidemija bukti, u nekim evropskim zemljama karantini - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Korona virus: Pad broja novih slučajeva u Srbiji, u regionu epidemija bukti, u nekim evropskim zemljama karantini\n0Piše: BBC News na srpskom 20. oktobra 2020. 11.43\nDok stručnjaci u Srbiji tvrde da je za očekivati pogoršanje situacije u narednim hladnim mesecima, predstanivci vlasti kažu da za sada neće biti uvođenja vanrednog stanja i karantina, a mnoge zemlje Evrope uvode nove strožije mere usled povećanja broja zaraženih.\nU mnogim evropskim zemljama stanje je pogoršano, ali i u regionu bivše Jugoslavije.\nPrema najnovijim zvaničnim podacima, u Hrvatskoj je u poslednja 24 sata zabeleženo 890 novozaraženih i osam umrlih.\nU Severnoj Makedoniji je bilo 161 novozaraženih u poslednja 24 časa i čak 12 preminulih, a u Crnoj Gori 145 novozaraženih i četvoiro preminulih.\nItalijanski region Lombardija zatražio je od vlade Italije da od četvrtka uvede karantin, jer je procenjeno da će zbog porasta broja novozaraženih bolnice biti pod pritiskom.\nU Francuskoj je prijavljeno više od 2.000 pacijenata na intenzivnoj nezi što je najveći broj još od maja.\nIrska je, poput Velsa, uvela stroge mere, nalik onima sa proleća, a irski premijer Majkl Martin je u televizijskom obražanju rekao: „U nastojanju da suzbijemo virus, uveli smo ono što je verovatno najstroži evropski režim“.\nLjudima je preporučeno da ostanu kod kuće i rade iz domova, uvedena su i ograničenja u druženjima, zatvaraju se sve prodavnice i radnje koje ne snabdevaju životnim namirnicama, mogu da rade samo kafići i restorani koji nude dostavu ili hranu za poneti.


Za veću slobodu medija deset predloga - CdM\nZa veću slobodu medija deset predloga\nUvođenje institucije evropskog komesara za slobodu, nezavisnost i raznolikost informacija jedan je od predloga međunarodne organizacije Reporteri bez granica, prenosi B92.\nNaime, ukupno 10 predloga i oni su namijenjeni budućem sazivu Evropskog parlamenta, sa ciljem da sloboda medija, koja je, kako ističu, u padu širom Evropske unije, bude prioritet u narednom petogodišnjem mandatu Parlamenta.\nVrijeme je da se usvoji politika koja se fokusira na pravo građana na pouzdane informacije i vijesti, kao i da se novinari zaštite, kažu u RSF.\nU saopštenju organizacije se ukazuje da su napadi na novinare učestaliji u Poljskoj i Mađarskoj, novinari ubijeni u Malti i Slovačkoj, vlade i korporacije prijete uređivačkoj nezavisnosti, dok se širenje lažnih vijesti naširoko koristi za ometanje izbora.\nPredstojeći evropski izbori predstavljaju priliku da se sloboda štampe, nezavisnost i raznolikost vijesti i informacija načini kamenom temeljcem Evropske unije, smatraju u RSF.\nZato, pored ostalog, predlažu uvođenje evropskog komesara za slobodu, nezavisnost i raznolikost vijesti i informacija, koji bi imao pravnu moć da štiti osnovna prava novinara, reguliše digitalno tržište i internet platforme, kao i da pruža zaštitu od manipulacije vijestima i informacijama tokom izbornih kampanja.\nPredlaže se i sistem ranog upozoravanja za kršenje slobode štampe, koji bi bio dostupan nevladinim organizacijama. RSF objašnjava da bi trebalo uspostaviti tzv. “hitnu tačku kontakta” za nevladine organizacije koje primijete kršenje osnovnih prava na prostoru EU, a da bi komesar bio zadužen za rješavanja slučajeva uz sadejstvo vlasti zemalja u kojima se prekršaj desio. Ovakav sistem odnosio bi se i na situacije kada je ugrožena bezbjednost novinara ili njegove porodice, navodi se u saopštenju.\nNa taj način, ocjenjuje organizacija, postojao bi mehanizam zaštite slobode izvještavanja.\nRSF navodi da bi trebalo uvesti sankcije protiv “predatora” na slobodu štampe, a kao primjer navodi Zakon Magnitskog, koji je na snazi u SAD od 2012. godine i predviđa ukidanje vize ili zamrzavanje računa pojedincima ili kolektivima optuženim za kršenje ljudskih prava.\nOrganizacija traži od EU da usvoji sličan zakon koji bi omogućio kažnjavanje svih koji krše ljudska prava, bilo gdje u svijetu.\nKao četvrti prijedlog, RSF ističe da bi trebalo uvesti snažnu politiku konkurencije, koja bi regulisala Internet platforme koje imaju monopol, a koji predstavlja opasnost po integritet vijesti i informacija. Komesar bi bio odgovoran da politiku konkurencije iskoristi kao alatku za zaštitu osnovnih elemenata slobode štampe.\nOrganizacija traži i nove garante u globalnoj sferi komunikacija i informacija, a ističe da je javna sfera pod rizikom od tzv. “trolova” koji korištenjem algoritama ubrzavaju širenje lažnih vijesti putem Interneta.\nZbog toga je, navodi RSF, došlo do brojnih pravnih i političkih pitanja, te je organizacija 2018. godine predložila inicijativu pod imenom Informacija i demokratija. Inicijativu je podržalo 12 zemalja, a RSF poziva na formiranje\nPartnerstva za informacije i demokratiju i dodaje da bi EU trebalo da učestvuje u tom procesu. Kao način borbe protiv lažnih vijesti RSF predlaže “jačajne pouzdanosti informacija u najširem smislu”.\nInsistiraju da EU iskoristi Inicijativu za povjerenje u novinarstvu, koja je dizajnirana da promoviše novinarstvo kroz stvaranje opširnih standarda koji bi napravili razliku u odnosu na masovne vijesti i informacije.\nRSF ističe da bi evropske zakone trebalo izmijeniti kako bi pružili bolju zaštitu slobode mišljenja i izražavanja, stoga predlažu prihvatanje novih principa. Uzimajući u obzir, kako navodi RSF, mnoge slučajeve u kojima su pravne procedure korištene za zastrašivanje novinara, organizacija poziva budući Evropski parlament i Evropsku komisiju da spriječe zloupotrebu pravnih sredstava protiv novinara.\nPo uzoru na godišnje obraćanje predsjednika SAD Kongresu – Govor o stanju nacije – RSF predlaže periodična izlaganja o slobodi štampe unutar država članica EU pred Parlamentom.\nOrganizacija predlaže da bi izlaganje moglo da se predstavi u formi izvještaja, na kome bi radili nezavisni stručnjaci, kako bi se izbjegao uticaj političkih grupa u EP. Cilj bi bio da se istaknu prijedlozi pojedinačnim državama, a da bi najteži prekršaji, uključujući i ubistva novinara, bila podložna javnim saslušanjima na kojima bi se pojavili šefovi država u pitanju ili predsjednici vlada.\nTakve prekršaje, navodi RSF, trebalo bi kazniti, a u najtežim prekršajima trebalo bi ukinuti donacije EU državama članicama.\nRSF smatra da sloboda štampe nije dovoljno zaštićena u okviru dva primarna dogovora o EU (Dogovor o Evropskoj uniji iz 2007. i Dogovor o funkcionisanju Evropske unije, takođe iz 2007. godine). Organizacija ističe da bi o tome trebalo da se razgovara na nivou čitave Evrope.\nPored toga, RSF traži jaču ulogu Evropskog suda pravde, kao i evropskog ombudsmana.\nTagsbezbjednost donacije Evropska unija EU informacije institucija Internet kazne Reporteri bez granica RSF sloboda štampe Vijesti


Početak/Obrazovanje/U NTP održana promocija istraživačko- razvojnog instituta za veštačku inteligenciju\nNiš tehnički već ima institute za veštačku inteligenciju\nInstitut već postoji u Nišu, a sada očekujemo da ga uspostavimo i formalno, rekao je Dubravko Ćulibrk, direktor Instituta za veštačku inteligenciju Srbije.\nInstitut je otvoren pre nekoliko meseci i trenutno je aktuelan poziv i konkurs za prijem saradnika.\nInstitut za veštačku inteligenciju Srbije prvi je institut u našoj zemlji posvećen istraživanju veštačke inteligencije i njenoj primeni u različitim oblastima, kao na primer, u automobilskoj industriji, medicinskoj dijagnostici, finansijskim tehnologijama, povećanju efikasnosti poslovanja, čak i otkriću novih lekova i materijala, istaknuto je na promociji Istraživačko-razvojnog instituta za veštačku inteligenciju Srbije koja je održana u Naučno tehnološkom parku u Nišu.\n„Tehnički Niš već ima Institut ovde. Naš Institut je osnovan na nivou cele Srbije i imamo prostora ovde. Sada smo u procesu zapošljavanja ljudi i zato smo tu, da promovišemo ono što je misija Instituta i dalje planove. Da probamo da zainteresujemo naše mlade ljude da nam se pridruže“, rekao je Dubravko Ćulibrk, direktor Instituta za veštačku inteligenciju Srbije i dodao da Niš tahnički već ima institute kao i da će do kraja godine biti novih zaposlenih u Nišu u ovoj oblasti.\n„Institut ima jako jasan plan i razvoj, a to je da podignemo nivo istraživačkog kapaciteta u domenu veštačke inteligencije u Srbiji, pa možda i šire u regionu. Mislimo da ćemo već do kraja godine imati prve zaposlene ljude u Nišu kao što je to slučaj u Novom Sadu i Beogradu“, kazao je Ćulibrk.\nOn je objasnio da nemaju neko veliko ograničenje što se tiče kadra, ali da se nadaju da će do kraja godine imati bar tridesetak istraživača, širom Srbije.\n„Može se prijaviti bilo ko ko želi da sarađuje sa nama, ali trenutno je konkurs u toku za mlađe istraživače. To su studenti doktorskih studija koji rade nešto u domenu veštačke inteligencije ili su u nekim srodnim disciplinama i želeli bi da se usavršavaju, dodao je Ćulibrk.\nMilan Ranđelović, direktor Naučno-tehnološkog parka Niš, rekao je, na drugoj strani, da Niš nažalost trenutno nema nijedan institut.\n„Imamo Naučno-tehnološki park koji je u povoju i počinje da radi, a institute nažalost nemamo. U Srbiji ih ima pedesetak i sama činjenica da će Nacionalni institut za veštačku inteligenciju Republike Srbije otvoriti svoju Kancelariju i u Nišu i stvoriti uslove za razvoj nauke u oblasti veštačke inteligencije, ali i za podršku i razvoj kompanija u ovim oblastima mislim da znači puno“, izjavio je Ranđelović.\nDodao je da Grad Niš razvoj ekonomije zasnovo na znanju i to je postavljeno kao cilj još pre nekoliko godina i otvaranje i operacionalizacija Naučno-tehnološkog parka i Kancelarije Instituta predstavljaju značajne korake u realizaciji tog cilja.\n“Nadam se da će studenti Elektronskog fakulteta, PMF-a, Mašinskog fakulteta i drugi studenti koji imaju kapaciteta za ovu oblast, moći da nađu svoje zaposlenje i rade na globalno konkurentnim istraživačkim projektima kroz aktivnosti Instituta. Bilo da se radi o aktivnostima koje će se raditi u okviru instituta ili koje će Institut raditi za potrebe privrede u našem regionu”, kazao je Ranđelović.\nOn je objasnio da je Institut otvoren pre nekoliko meseci, a da je trenutno aktuelan poziv i konkurs za prijem saradnika.\n„Kada će Kancelarija fizički početi da radi u Nišu zavisi od toga koliko će brzo i koji broj ljudi uspeti da nađu, kao i projekata, ali što se nas tiče, Institut od danas funkcioniše i u ovom delu Srbije“, dodao je Ranđelović.\nntp vestacka intelogencija


Ko je zapravo Hase iz pesme "Zabranjenog pušenja"? | Luftika\nPesma “Nedelja kad je otiš’o Hase” jedan je od najvećih hitova benda “Zabranjeno pušenje”. Pesma je u startu izazvala kontraverze daleke 1985. godine kada je objavljena, a mnogi se i danas pitaju ko je zapravo Hase iz pesme “Zabranjenog pušenja”? Da li je zaista reč o poslednjoj utakmici u karijeri legendarnog fudbalera Sarajeva Asima Ferhatoviću Hasea ili je to samo metafora za smrt maršala Josipa Broza Tita?\nOvih dana se na zvaničnom Jutjub kanalu “Belgrade Beer Festa” pojavila nova verzija pesme “Nedjelja kad je otišo Hse” u izvedbi Doktora Neleta Karajlića, koja najavljuje njegov nastup na tom beogradskom festivalu u avgustu.\nStari hit Pušenja počinje Ljudi su išli u kolonama” što asocira na nepreglednu povorku na sahrani, ali i gužvu ispred stadiona. Pa dalje ide “te majske nedelje”, Tito je umro u nedelju 4.maja 1980, a Hase je poslednji meč odigrao 16. oktobra i to mnogo pre toga – 1966. godine…\nPa onda kaže “Hase je tukao Engleze, Švabe, Ruse i ovo mu je poslednji meč”, što može da se odnosi na Hasetovu fudbalsku bravuru, a i na Titovu borbenu i diplomatsku volšebiju.\nU refrenu posle naslova ide stih “I BBC na mome radiju, “Oslobođenje” u mojim rukama” – teško da je BBC prenosio o penzionisanju sarajevskog fudbalera. Da bi se pesma na kraju završila skandiranjem “Jugoslavija, Jugoslavija” – a pošto je Hase za A selekciju odigrao svega jedan meč, logičnije je dovesti u vezu sa doživotnim predsednikom te zemlje.\nAsim Ferhatović Hase, svoj poslednji meč u bordo dresu sa brojem 9, nije odigrao u maju, nego 16. oktobra 1966. godine. I nisu igrali protiv Osijeka, nego protiv Rijeke i to ne na Koševu, nego na Kantridi. Namestio je prvi gol, a već u petnaestom minutu bio je fauliran, što je ispostaviće se bio kraj sjajne karijere ovog asa. Pokušavao je posle da se vrati na teren, ali povreda je bila toliko jaka da nije mogao da odigra ni planiranu oproštajnu utakmicu koju su hteli da mu organizuju na kraju te prvenstvene sezone na domaćem igralištu “Koševu”.\nNaime, otac u spotu lista novine i na zadnjoj sportskoj strani pišu o fudbalskoj utakmici koja je završila rezultatom 1:1, baš kao što su odigrali opevani Sarajevo i Osijek na oproštajnoj utakmici Asa, a na naslovnici je slika Druga Tita uz veliki naslov “Večna ti slava i hvala”.\n“Oni koji misle da je riječ o Asimu Ferhatoviću su u pravu, a oni koji misle da je riječ o Josipu Brozu takođe su u pravu”, ostavši misteriozan u želji da kaže da svako može da pesmu doživi kako želi.\nKoja god interpretacija bila, pesma je dobila novo ruho, sa savremnim animiranim spotom i rep izvedbom većeg dela novog teksta. Moderno spakovan stari hit odlična je najava za dugo očekivani nastup Dr Neleta Karajlića na beogradskom “Beer Festu”.\nStadion Koševo, dom fudbalera Sarajeva danas nosi ime “Asim Ferhatović Hase” po čuvenom fudbaleru, a glavna ulica bosansko-hercegovačke prestonice zove se ulica “Maršala Tita”.\noznakedr nele karajlić ex yu hitovi ex yu pesme josip broz tito ko je hase iz pesme zabranjenog pušenja nedelja kada je otišao hase nele karajlić pesme po istinitim dogadjajima zabranjeno pušenje


Oslobađajuća presuda Sejdiću dokaz da Tužilaštvo ima političke ciljeve\n07.02.2020 / 17:14 BiH - Reakcija SDA\nAhmet Sjedić / Vijesti.ba\nPravosnažna presuda, kojom je Apelaciono vijeće suda BiH oslobodilo komandanta ARBiH i heroja odbrane Goražda Ahmeta Sjedića, još jedan je dokaz tendencioznog odnosa dijelova Tužilaštva BiH protiv oficira Armije RBiH.\nČasni komandant Sejdić predstavlja pravo i jedino lice Armije Republike BiH, te je svakome ko zna istinu o odbrani Goražda o agresije ovo jedini normalan i očekivan ishod. Od podizanja optužnice 2016. pa sve do danas bilo je vrlo jasno da je optužnica protiv Sejdića neutemeljena i da nije zasnovana na bilo kakvim dokazima.\nJedini cilj ove optužnice, kao i niza drugih (Orić, Dudaković, Dreković, Mahmuljin), jeste razvlačiti oficire Armije RBiH po sudovima i narušiti im zdravlje i ugled, a s konačnim političkim ciljem revizije istine o ratu u BiH, što je nedavno priznao i predsjednik VSTV Milan Tegeltija.\nU Tužilaštvu BiH i Sudu BiH moraju biti svjesni da će pokretanjem ovakvih optužnica, kojima se pokušava izmijeniti istina o ratu utvrđena pred međunarodnim sudovima, samo dodatno narušiti ionako poljuljani ugled pravosuđa BiH.\nUmjesto da konstruira političke optužnice, pozivamo Tužilaštvo BiH da konačno procesuira odgovorne za ubistvo više od 2000 civila, od čega 148 djece tokom opsade «zaštićene zone UN-a» Goražda, za što nikada niko nije procesuiran.