Prеdsеdnik Vučić sa ambasadorom Ditmanom | Predsednik Republike Srbije\nPrеdsеdnik Vučić sa ambasadorom Ditmanom\nPrеdsеdnik Rеpublikе Srbijе Alеksandar Vučić sastao sе danas sa ambasadorom Savеznе Rеpublikе Nеmačkе Aksеlom Ditmanom sa kojim jе razgovarao o unutrašnjеm dijalogu o Kosovu, nastavku razgovora sa Prištinom, vladavini prava, uspostavljanju institucija i njihovom boljеm radu i еvropskom putu Srbijе.\nPrеdsеdnik Vučić istakao jе važnost unutrašnjеg dijaloga o Kosovu, kao i nastavku dijaloga sa Prištinom u cilju uspostavljanja dugoročnog mira u rеgionu. „Ukoliko uspеmo da uspostavimo boljе srpsko-albanskе odnosе, ovaj rеgion imеćе bolju budućnost“, zaključio jе prеdsеdnik Vučić.\nPoziv na unutrašnji dijalog jе ozbiljan i odgovoran potеz, istakao jе ambasador Ditman.\nTеma razgovora bila jе i еkonomska situacija u Srbiji, koja jе bеz obzira na problеmе izazvanе vrеmеnskim nеpogodama, zadovoljavajuća. Fiskalna konsolidacija jе uspеšno sprovеdеna, a suficit na današnji dan iznosi 670 miliona еvra.\nDvojica sagovornika pozdravila su svе vеćе prisustvo nеmačkih kompanija u Srbiji, a ambasador Ditman jе prеdložio otvaranjе katеdrе za gеrmanistiku na Filozofskom fakultеtu u Nišu jеr ćе to pomoći obrazovanju novih kadrova za potrеbе nеmačkih kompanija.


Dvorac Versaj planira da otvori luksuzni hotel\nHome // Hrana i Piće // Vesti // Dvorac Versaj planira da otvori luksuzni hotel\nJedno od najposećenijih mesta u Francuskoj, dvorac Versaj planira da otvori luksuzni hotel kako bi poboljšao svoje finansije.\nUprava dvorca raspisala je tender za izgradnju hotela u tri zgrade (Gran Kontrol, Peti Kontrol i Paviljon) iz 1680-ih smeštene izvan kapija parka Versaj, sa pogledom na neke od njegovih najpoznatijih zgrada, piše list Journal du Dimanš, javljaju agencije.\nProcenjuje se da će biti potrebno izmedu četiri i sedam miliona evra za renoviranje zgrada i izgradnju hotelskog boravišta u njima.\nPrethodni plan da se u Versaju izgradi hotel propao je pre nekoliko godina.\nVersaj je kralj Luj XIV preuredio u 17. veku i pretvorio ga od lovačkog doma u raskošni dvorac sa palatama i vrtovima.


Kraj makedonske ratne pečalbe | Novosti.rs\nKraj makedonske ratne pečalbe\n23. 08. 2010. u 20:47\nMakedonija: Dekret avganistanskog predsednika Hamida Karzaija zabranjuje dalji rad privatnim bezbednosnim kompanijama\nDEKRET avganistanskog predsednika Hamida Karzaija kojim zabranjuje dalji rad privatnim bezbednosnim kompanijama pogodiće i veliki broj makedonskih porodica, čiji su članovi u pečalbi u ovoj ratom zahvaćenoj azijskoj zemlji.\nIako u Makedoniji nema preciznih i pouzdanih podataka koliko je građana ove zemlje angažovano u Avganistanu, zna se da je tamo, na rizičnim poslovima privatnog obezbeđenja, angažovano oko 300 bivših makedonskih vojnika, s iskustvom u misijama NATO u Iraku i Avganistanu. Oni rade i na visokorizičnim zadacima obezbeđenja konvoja u Avganistanu. Njihova mesečna zarada se kreće u rasponu od 2.700 do čak 8.000 evra mesečno.\nNa osnovu nezvaničnih informacija iz agencija za posredovanje u Kumanovu, odakle je i najviše civilnih pečalbara u Avganistanu, u Kabulu i okolini ima više od 3.000 ljudi iz Makedonije koji rade kao kuvari, vozači, higijeničari, kelneri...\nPrve plaćenike iz Makedonije, najpre u Irak, a kasnije i u Avganistan, odveli su agenti američke kompanije “Braun i Rut”, vezane za logističke poslove Pentagona. Osim nekoliko kompanija iz Skoplja i Kumanova, na istim poslovima radi i firma “Ekolog” iz Tetova, koja mahom angažuje Albance.\nOko 50, mahom zapadnih kompanija, upošljava u Avganistanu više od 40.000 ljudi. Sada su mnogi pred otkazom. Prema odredbama iz Karzaijevog dekreta, rok za transformaciju privatnih kompanija koje angažuju plaćenike na poslovima obezbeđenja ističe za četiri meseca.\n28. 06. 2022. u 07:26 >> 21:31\nISPRED SUDA OSTAVIO ODSEČENU LJUDSKU GLAVU: Šokirani očevici zvali policiju, horor slučaj u Nemačkoj\n28. 06. 2022. u 21:28


U Andrićgradu završena konferencija o mladima | 058.ba\nSRNA - Jovana Borovčanin - 01. априла 2015.\t058.ba\nANDRIĆGRAD – U Andrićevom institutu u Andrićgradu danas je završena treća konferencija omladinskog rada, koja je okupila oko 40 učesnika iz Republike Srpske, Srbije i Crne Gore.\nPomoćnik ministra za porodicu, omladinu i sport Republike Srpske Branka Malešević rekla je da je Treća konferencija omladinskog rada rezultirala velikim brojem zaključaka koji se tiču omladinskog rada, omladinskih centara, te regionalne saradnje mladih u ovoj oblasti.\n„Potrudićemo se da veći dio zaključaka bude obuhvaćen u nacrtu dokumenta omladinska politika Republike Srpske za period od 2016. do 2020. godine“, dodala je Maleševićeva.\nOna je kao jednu od trenutno najvećih aktivnosti navela izradu omladinske politike, koja će kreirati smjernice za dalji razvoj svih oblasti koje su od prioritetnog značaja za mlade.\nMaleševićeva kaže da predstavnici lokalnih vlasti treba da shvate da mladima nije dovoljno da im se obezbijedi samo stipendija, već da im je neophodno omogućiti i da na kvalitetan način provode slobodno vrijeme u okviru lokalne zajednice, što se ostvaruje putem rada omladinskih centara.\n„Omladinski centri su edukativni centri za mlade gdje se raznim vidovima neformalnog obrazovanja omogućava da steknu znanje i vještine, da se stvaraju od njih sposobni građani koji se lakše uključuju u rad lokalne zajednice“, zaključila je Maleševićeva.\nKoordinator Treće konferencije Danka Božić rekla je da je cilj konferencije jačanje omladinskog sektora u Republici Srpskoj.\n„Ovdje su pristigle produktivne preporuke, a na nama je da izađemo na teren i da poradimo na tim preporukama, kao i da osnažimo omladinski sektor i rad sa mladima“, istakla je Božićeva.\nKonferenciju je organizovalo resorno ministarstvo u saradnji sa Institutom za razvoj mladih i zajednice „Perpetuum mobile“ i Mrežom omladinskih centara za razvoj i trening Republike Srpske.


Zvezda i Partizan na koš od pobede\nIzvor: B92, 28.Nov.2013, 23:55\nKošarkaši Crvene zvezde Telekom i Partizana NIS ostali su na koš od pobeda u okviru sedmog kola Evrolige.\nCrveno-beli su u 'Pioniru' uspeli da nadoknade 18 poena minusa protiv Makabija iz Tel Aviva, ali se DeMarkus Nelson okliznuo u odlučujućem napadu za pobedu (76:78).\nPartizan je svoj meč igrao u Parizu protiv Nantera, a i crno-beli su u poslednjem sekundama promašili pobedu. Dragan Mirosavljević >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << je nekako došao u poziciju da šutne za tri poena, ali je bio neprecizan (62:61).\nTrener Zvezde Dejan Radonjić rekao je da je njegov tim "bio na koš od ponosa", dok je Nelson rekao da je poslednji napad bio građen sa Blejka Šilba.\nNjegov kolega sa gostujuće klupe Dejvid Blat priznao je posle meča da je loše pripremio poslednju deonicu, a Sofioklis Skorcijanitis osvrnuo se na uvrede sa trbina, rekavši da se ne ljuti i da je sve to normalno.\nTrener Partizana Duško Vujošević žali za propuštenom šansu, ali ističe da evorpska sezona nije gotova za njegov tim. Njegov kolega iz Nantera Paskal Donadiju je naglasio pritisak u odbrani kao ključni faktor pobede.\nCrveno-beli u sledećem kolu gostuju ekipi Panatinaikosa u Atini, dok crno-beli dočekuju Budiveljnik u Areni.\nNanter - Partizan 62:61 (17:19, 18:10, 12:18, 15:14)\n18.00 Budiveljnik – CSKA Moskva\n21.00 Barselona – Fenerbahče\n1. Fenerbahče 6/0\n2. Barselona 4/2\n3. CSKA Moskva 4/2\n4. Nanter 3/4\n5. Partizan 1/6\n6. Budiveljnik 1/6\nBamberg - Real Madrid 69:89 (20:20, 18:23, 11:17, 20:29)\n18.30 Žalgiris – Emporio Armani\n19.15 Anadolu Efes – Strazbur\n1. Real Madrid 7/0\n2. Armani 4/2\n3. Anadolu Efes 3/3\n4. Žalgiris 2/4\n5. Bamberg 2/5\n6. Strazbur 1/5\nZjelona Gora - Unikaha 67:84 (18:26, 19:13, 12:20, 18:25)\nOlimpijakos - Galatasaraj 72:54 (18:10, 17:14, 24:11, 13:19)\n20.15 Montepaski – Bajern Minhen\n1. Olimpijakos 7/0\n2. Galatasaraj 4/3\n3. Bajern Minhen 3/3\n4. Unikaha 3/4\n5. Zjelona Gora 2/5\n6. Montepaski 1/5\nCrvena zvezda Telekom - Makabi 76:78 (22:18, 11:17, 13:27, 30:16)\nLijetuvos Ritas - Lokomotiva 53:84 (24:16, 7:23, 9:22, 13:23)\n20.30 Laboral Kuča - Panatinaikos\n1. Lokomotiva Kubanj 7/1\n2. Makabi 6/2\n3. Panatinaikos 3/3\n4. Laboral Kuča 3/3\n5. Crvena zvezda 2/5\n6. Lijetuvos Ritas 1/6\nPogledaj vesti o: Večiti derbi, Zvezda - Partizan, Pariz\nOkRadio.rs: Zvezda i Partizan na koš od pobede\nKošarkaši Crvene zvezde Telekom i Partizana stali su na koš od pobeda u okiviru sedmog kola Evrolige...Crveno-beli su u 'Pioniru' uspeli da nadoknade 18 poena minusa protiv Makabija iz Tel Aviva, ali se DeMarkus Nelson okliznuo u odlučujućem napadu...Partizan je svoj meč igrao u Parizu protiv Nantera,...


Tači: Bajden je nada Kosova i njegov snažan glas - Sputnjik Srbija\n17:46 15.08.2016 (osveženo 17:50 15.08.2016) Preuzmite kraći link\n„Više od 26 godina, potpredsednik Bajden je posvećen miru i stabilnosti u našem regionu. Kosovski narod je ponosan na prijatelja, koji je od početka devedesetih (godina prošlog veka) predstavljao nadu i snažan glas za slobodu i nezavisnost Kosova u Vašingtonu“, naveo je Tači u svom profilu na Fejsbuku.\nNaglasio je i da je „prijateljstvo“ između Prištine i Vašingtona „večno“.\nBajden će se tokom posete Prištini sastati sa Tačijem i kosovskim premijerom Isom Mustafom.\nOčekuje se da će u susretu Bajdena sa tamošnjim liderima biti reči o saradnji Kosova i SAD, ispunjavanju odrednica Briselskog sporazuma i daljoj saradnji sa Beogradom na regulisanju „međudržavnih odnosa“, budući da SAD srpsku pokrajinu smatraju posebnom državom i podržavaju put Prištine ka evropskim i međunarodnim institucijama — članstvu u EU i NATO.\nBajden i njegova supruga Džil će posetiti mesto u blizini baze „Bondstil“, gde će učestvovati u ceremoniji posvećenoj imenovanju ulice u čast njihovog pokojnog sina Boa Bajdena, gde bi trebalo i da se obrati okupljenima.\nBo Bajden, Džozef Bajden, Hašim Tači, Priština, Kosovo


Zlatiborski eko agrar - podsticaji za razvoj seoskog turizma\nProdavnica odeće Građevinski materijal Zlatara Atelje Lekovito bilje Gvožđara Cvećara Rasadnik bilja Tradicionalni prehrambeni proizvodi Mesara Prodavnica široke potrošnje Tradicionalni proizvodi\n» Zlatiborski eko agrar - podsticaji za razvoj seoskog turizma\nZlatiborski eko agrar je u okviru podrške poljoprivredi i ruralnom razvoju na području opštine Čajetina i ove godine predvideo subvencije za seoski turizam. Ukupan budžet za ovu meru iznosi dva miliona dinara, a maksimalan iznos povraćaja po korisniku je 400.000 dinara.\n„Pored investicija u osnovna sredstva seoskih turističkih domaćinstava, kao što su nabavka opreme, mera podržava i određene marketinške aktivnosti, ukoliko se domaćinstva reklamiraju na određenim sajtovima. Tu su izrada promotivnog materijala (brošura i kataloga) seoskih turističkih domaćinstava. Naravno, tu su izgradnja i adaptacija određenog prostora. Međutim, ako korisnik podnese račun za izgradnju ili adaptaciju, mora da priloži i ostala prateća dokumenta kao što su: upotrebna građevinska dozvola, rešenje o odobrenju izvođenja radova i slično“, kaže Miljko Radišić, stručni saradnik za seoski turizam.\nDodaje da ove godine dodatnih 10% podsticaja ostvaruju domaćinstva koja su u prošloj godini poslovala rentabilno, odnosno da su imala popunjenost kapaciteta preko 60%, a kao dokaz za to moraju priložiti na uvid popunjenu knjigu gostiju.\nPrvi konkursni rok traje od 1. do 30. aprila, a prijave se podnose u prostorijama Zlatiborskog eko agrara.\nEdukativna tribina o uticaju alergenog polena na razvoj turizma\nBiodiverzitet i usluge ekosistema za lokalni održivi razvoj


Tag / Petar Petrović Njegoš / Vesti online\nĐe ne osta, ne bi dosta\nVladiku Njegoša je 1852. na crnogorskom prestolu zamenio bratanac Danilo Petrović, koji se vratio sa školovanja u Beču. Čim je ustoličen, krenuo je u obilazak Crne Gore, a sa njim je pošao i...\nObeleženo 170 godina od objavljivanja "Gorskog vijenca": Njegoš nikad aktuelniji\nOve godine navršava se 170 godina od izdavanja kapitalnog dela srpske književnosti "Gorski vijenac" Petra Petrovića Njegoša. Ovaj veliki jubilej obeležilo je nedavno srpsko prosvetno i kulturno...\nPožari na Lovćenu, vatra sve bliže Njegoševom mauzoleju\nNa Lovćenu već nekoliko dana besne požari, a jutros je situacija postala kritična jer se vatra približila mauzoleju Petra Petrovića Njegoša.\nI to je (bio) Balkan: Najskuplja Njegoševa noć\nTek više od pola veka posle Njegoševe smrti prepis ljubavnih stihova koje je vladika spalio, pronašao je u Petrogradu istoričar književnosti Pavle Popović. Objavio ju je u "Bosanskoj vili"...\nNe haju za Njegošev amanet\nProplakao nad pepelom pesme\nI to je (bio) BalkanLepotica iz Perasta\nCrnogorskom vladiki Njegošu sigurno su bacale zaljubljene poglede ne samo strankinje, koje je susretao na proputovanjima, nego i Crnogorke.\nKazne zbog Njegoša i Kadirova\nZbog toga što je u više navrata vređao Njegoša, nazivajući ga "genocidnim pesnikom i najvećim krvnikom islama", što je izazvalo buru negodovanja u Crnoj Gori i tvrdnji da su Crnogorci mala...


Integralni tekst sporazuma o saradnji SRJ i UNMIK-a\nPredsednik Koordinacionog centra za Kosovo i Metohiju i potpredsednik Vlade Srbije Nebojsa Covic, kao Specijalni predstavnik Predsednika Savezne Republike Jugoslavije, Vlade Savezne Republike Jugoslavije i Vlade Republike Srbije i Specijalni predstavnik Generalnog sekretara Ujedinjenih nacija za Kosovo Hans Hakerup potpisali su u ponedeljak 5. novembra 2001. godine u Palati federacije sporazum o saradnji SRJ i Unmika.\nIntegralni tekst sporazuma glasi:\nZajednicki dokument UNMIK i Savezne Republike Jugoslavije\nBeograd, novembar 2001. godine\nPredsednik Koordinacionog centra za Kosovo i Metohiju Nebojsa Covic, kao Specijalni predstavnik Predsednika Savezne Republike Jugoslavije, Vlade Savezne Republike Jugoslavije i Vlade Republike Srbije i Specijalni predstavnik Generalnog sekretara Ujedinjenih nacija za Kosovo Hans Hekerup usvojili su danas Zajednicki dokument UNMIK i Savezne Republike Jugoslavije, kojim se\n1. Potvrduju osnovni principi Rezolucije Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija 1244 i obostrano uverenje da se Rezolucija može uspesno primeniti jedino zajednickim delovanjem svih zainteresovanih strana. U interesu je svih strana da ucine sve u promovisanju ciljeva Rezolucije 1244 i razmotre osnovane primedbe drugih strana, nastojeci da ih rese medusobnom saradnjom.\n2. Ponovo potvrduju obaveze predvidene Rezolucijom 1244 vezane za bezbednost i ljudska prava, povratak svih raseljenih lica i izbeglica, kao i neosporni autoritet UNMIK da sprovede Rezoluciju 1244, i potvrduje da ce sve zajednice na Kosovu i Metohiji imati ista prava i da ce UNMIK ta prava podržati.\n3. Afirmise nasa resenost da se aktivno posvetimo otklanjanju opravdane zabrinutosti Srba i drugih zajednica na Kosovu i Metohiji i cvrstu obavezu da nastavimo da se njome bavimo, tako da se sve zajednice mogu u potpunosti osloniti na preduslove i principe koji podržavaju medunarodne napore na Kosovu i Metohiji. Postupanje bez diskriminacije prema svim gradanima predstavlja osnovu za multietnicko, multikonfesionalno i multikulturno Kosovo.\n4. Promovise zastita prava i interesa Srba i drugih zajednica na Kosovu i Metohiji, na osnovu principa navedenih u Rezoluciji 1244, ukljucujuci suverenitet i teritorijalni integritet Savezne Republike Jugoslavije, kao i u Ustavnom okviru za privremenu samoupravu.\n5. Ponovo potvrduje stav o buducem statusu Kosova i Metohije utvrden Rezolucijom 1244, kao i da on ne moze biti promenjen bilo kojom akcijom koju preduzimaju privremene institucije samouprave.\n6. Pozdravlja nedavno uspostavljena saradnja izmedju UNMIK s jedne strane i Savezne Republike Jugoslavije, posredstvom Koordiancionog centra za Kosovo i Metohiju, s druge. Afirmise osnivanje Visoke radne grupe kojom rukovodi Specijalni predstavnik Generalnog sekretara Ujedinjenih nacija, a koja ce ukljuciti predstavnike savezne republike Jugoslavije (predsednika i clanove Koordinacionog centra za Kosovo i Metohiju) s jedne strane i UNMIK i, po njihovom uspostavljanju, privremenih institucija samouprave s druge strane. Ova grupa ce obezbediti trajan i održiv kooperativan pristup prema oblastima od obostranog interesa i zajednicke brige da bi osigurala pravovremene i redovne konsultacije i saradnju. Visoka radna grupa moze osnivati radna tela u okviru posebnih oblasti od obostranog interesa.\n7. Potvrduje obavezu resavanja pitanja nestalih lica i ukazuje da ova otvorena rana svih zajednica može zaceliti jedino putem saradnje i razmene informacija.\n8. Postuje nesporno pravo raseljenih lica i izbeglica da se vrate u svoje domove i uverava da je ireverzibilni proces zapoceo.\n9. Toplo pozdravlja siroko i masovno ucesce svih zajednica u procesu registracije i podržava nastojanje da nikom ne budu uskracene dobrobiti demokratije.\n10. Naglasava da je sledeca faza procesa promovisanje razvoja demokratije, bezbednosti i prosperiteta i da izbori predstavljaju priliku za novi demokratski pocetak, uz uspostavljanje sustinske samouprave, kao i osnovu za otvoreni dijalog o zajednickoj regionalnoj i evropskoj buducnosti, koja zahteva saradnju izmedju svih zajednica na Kosovu i Metohiji i izmedu demokratski izabranih lidera na Kosovu i Metohiji, u Republici Srbiji i Saveznoj Republici Jugoslaviji.\n11. Upucuje snažna preporuka Srbima sa Kosova da uzmu aktivnog ucesca u buducnosti multietnickog Kosova i Metohije tako sto ce ucestvovati u izborima 17. novembra i u institucijama privremene samouprave.\nPOSEBNE OBLASTI OD ZAJEDNICKOG INTERESA I ANGAŽOVANJA\nBEZBEDNOST, ZASTITA I SLOBODA KRETANJA\nOstvarivanje bezbednosti za sve zajednice jeste kljucni uslov za multietnicko Kosovo.\nNeophodno je podici nivo opste bezbednosti i zastite ugroženih gradana, naselja, komunikacija i mesta spomenika kulture i imovine na Kosovu i Metohiji, kao i punu slobodu kretanja na Kosovu i Metohiji.\nPriznaje potreba za poboljsanom saradnjom izmedju UNMIK, Savezne Republika Jugoslavije i Republike Srbije u obezbedivanju vece slobode kretanja na prelazima na administrativnoj liniji izmedu Kosova i Metohije i oblasti u okviru Savezne Republike Jugoslavije i daje saglasnost za jacu operativnu saradnju i bezbednost na tim lokacijama.\nPriznaje obaveza UNMIK da poveca slobodu kretanja putem izdavanja besplatnih registarskih tablica Srbima sa Kosova, kao i planiranim uspostavljanjem železnicke službe i saobracaja od Kosova i Metohije sirom SRJ.\nPonavlja obaveza resavanja sudbine oko 4 000 nestalih lica iz svih zajednica i, u tom cilju, UNMIK je saglasan da, do 31. decembra 2002. godine, istraži sve neispitane grobnice na Kosovu i Metohiji i preduzme ekshumacije svih posmrtnih ostataka, i da obradi, putem DNK analiza i post-mortem podataka, 1 250 neidentifikovanih posmrtnih ostataka sirom Kosova i Metohije, u cilju njihove identifikacije i vracanja tela clanovima porodica.\nPriznaje da je program ekshumacije i identifikacije samo deo aktivnosti vezanih za nestala lica, cime se UNMIK i vlasti Savezne Republike Jugoslaviije obavezuju da ce ostvariti potpuno transparentnu saradnju i razmenjivati sve relevantne podatke i informacije.\nOva saradnja ce, takode, ukljuciti i rad na lokacijama na kojima su pronadene grobnice.\nPOVRATAK IZBEGLICA I RASELJENIH LICA\nPostujuci neopsorno pravo raseljenih lica i izbeglica da se vrate u svoje domove, UNMIK ce, kao prioritet, otvoriti Kancelariju za povratak, pod direktnim nadzorom Specijalnog predstavnika Generalnog serketara Ujedinjenih nacija, koja ce delovati kao operativno i koordinativno telo za unapredenje ovog procesa, ukljucujuci i predlaganje novog plana za povratak tokom 2002. i 2003. godine. U ovom procesu ce biti predstavljeni svi relevantni akteri, ukljucujuci, na odgovarajuci nacin, predstavnike privremenih institucija samouprave, zajednica interno raseljenih lica i izbeglica i vlasti oblasti domacina, a u cilju stvaranja adekvatnih uslova za olaksanje procesa. Ovaj krhki proces mora biti održiv i preduzece se znacajne mere da se obezbedi sigurnost povratnika. Ovom kljucnom pitanju bice dat prioritet, a od privremenih institucija samourpave ocekuje se da mu daju aktivnu podrsku.\nPonovo potvrduje pravo izbeglica i interno raseljenih lica da povrate svoju imovinu i posede i priznaje da je povracaj imovine ili nadoknada od kljucnog znacaja za proces povratka. Podrska donatora, putem utvrdenih mehanizama, iz medunarodne zajednice i SRJ, jeste kljuc za proces povratka.\nU potpuno priznaje neotudivo pravo na privatnu svojinu kao jedan od kamena temeljaca demokratskog drustva i ponavlja cvrstu resenost da se imovina vrati zakonskim vlasnicima u slucajevima u kojima to nije ucinjeno. Podsecajuci na dosadasnji proces podnosenja zahteva, UNMIK preuzima obavezu da poboljsa njihovu obradu. UNMIK ce iznaci prakticna resenja za sprovodenje odluka koje je donela Komisija za stambene i imovinske zahteve i obavezuje se da otvori kancelarije u Srbiji ove godine i u Crnoj Gori pocetkom sledece, kako bi interno raseljenim licima omogucio lakse podnosenje zahteva. Rok za podnosenje zahteva bice produžen do 1. decembra 2002. godine.\nZASTITA KULTURNIH SPOMENIKA I DOBARA\nPotvrdue volju za primenom relevantnih odredbi Haske konvencije (1954) vezanih za zastitu spomenika kulture i kulturnih dobara na Kosovu i Metohiji.\nPriznaje da, u cilju nepristranog resavanja pitanja vezanih za meduetnicke kriminalne aktivnosti, postoji potreba za povecanjem broja medunarodnih sudija i tužilaca unutar kosovskog sudstva. UNMIK ce udvostruciti broj medunarodnih sudija i tužilaca tokom narednih sest meseci, razmotriti njihovo angažovanje u teskim meduetnickim krivicnim slucajevima i promovisati aktivnu saradnju izmedu kosovskog sudstva, bilo lokalnog bilo medunarodnog, i srpskog i jugoslovenskog sudstva.\nPotvrduje obavezu UNMIK-a da izgradi multietnicko sudstvo na Kosovu i Metohiji, koje ce uživati poverenje svih zajednica i, u tom cilju, slaže sa da se odmah razmotri naimenovanje sudija i tužilaca iz redova Srba sa Kosova u kosovskom sudstvu i da im se osigura odgovarajuca bezbednost, kako bi mogli valjano da obavljaju svoje dužnosti.\nPotvrduje obavezu UNMIK-a da srpskom stanovnistvu obezbedi pristup kosovskim sudovima i, u tom cilju, UNMIK je saglasan da odmah oformi i obezbedi ljudstvo za novu jedinicu u ovkiru UNMIK-ovog Odeljenja za pravosude, koja ce biti zadužena za unapredivanje aktivnost u ovoj oblasti, koncentrisanjem sredstava i osoblja na pitanja dostupnosti sudova i zaposljavanja Srba i ostalih nealbanaca u sudskom sistemu Kosova i Metohije.\nUNMIK ce nastojati da poboljsa sistem sudova, a sudije i tužioci iz redova Srba sa Kosova trebalo bi da prevashodno rade u opstinskim sudskim oblastima gde Srbi cine vecinu i u mesovitim zajednicama, na taj nacin obezbedujuci da u kosovskom pravosudnom sistemu nema etnicke pristrasnosti.\nPotvrduje da postoji potreba da se poveca broj Srba s Kosova zaposlenih u kazneno-popravnim ustanovama na Kosovu i Metohiji i u tom cilju UNMIK je saglasan da odmah razmotri zaposljavanje Srba s Kosova koji su podneli zahtev za zaposlenje u kazneno-popravnoj službi Kosova i Metohije.\nSlaže se da zajednicka radna grupa, koja ukljucuje predsetavnike UNMIK-a i Savezne Republike Jugoslavije, preispita slucajeve teskih krivicnih dela, koja su, navodno, pocinili Srbi, a u kojima medunarodne sudije i tužioci nisu ucestvovali, da bi se ublažila zabrinutost zbog etnicke pristrasnosti.\nPotvrduje se da bi kosovske Albance, pritvorene u zatvorima i pritvorskim jedinicama Republike Srbije zbog prekrsaja koje su navodno pocinili na Kosovu, trebalo, posle revizije slucajeva u skladu s medunarodnim standardima prebaciti na Kosovo i staviti pod nadležnost zatvorskog sistema UNMIK-a sto je pre moguce.\nPriznaje da je borba protiv kriminala i kriminalnih organizacija oblast od zajednickog interesa, narocito u oblastima tragovine drogom i belim robljem, pranja novca i svercovanja oružja, i da se ova pitanja moraju resavati boljom koordinacijom i saradnjom, sto ukljucuje razmenu informacija koje se odnose na pocinioce krivicnih dela i kriminalne organizacije i redovne mesecne sastanke zajdnickog komiteta koga cine predstavnici UNMIK-a, Savezne Republike Jugoslavije i Republike Srbije.\nDELOVANJE PROTIV TERORIZMA\nPreuzima obavezu, u okviru policijske saradnje, borbe protiv terorizma, koji destabilizuje regionalnu bezbednost i napore za izgradnju poverenja.\nRAZVOJ KOSOVSKE POLICIJSKE SLUŽBE\nOdlucno ponavlja opredeljenost da nastavi razvoj i jacanje Kosovske policijske službe, tako da sve zajednice mogu imati poverenja u profesionalne i multietnicke policijske snage, ciji je osnovni cilj da služe svim ljudima na Kosovu i Metohiji i stite njihova prava, i dalje se obavezuje da prioritet da regrutovanju vise Srba sa Kosova i Metohije, narocito iz severnog dela Kosova i Metohije.\nOficiri Kosovske policijske službe iz redova Srba sa Kosova i Metohije ce prevashodno raditi u oblastima u kojima Srbi cine vecinu i u mesovitim zajednicama. UNMIK ce nastojati da obezbedi da etnicki sastav Kosovske policijske službe odražava etnicki sastav oblasti u kojima rade.\nObavezuje se da nastavi da razvija multietnicku i visejezicnu administraciju na Kosovu i Metohiji, u kojoj ce biti angažovani clanovi svih zajednica kako bi se odrazio multietnicki karakter Kosova, koji ce se osigurati sprovodenjem nediskriminatorne kadrovske politike u svim oblastima i na svim nivioma. Administracija ce ispunjavati visoke standarde dostupnosti, jednakog tretmana i profesionalizma, a UNMIK potvrduje da ce zastupljenost Srba sa Kosova i Metohije u privremenim institucijama samouprave biti približno proporcionalna njihovoj zastupljenosti u opstinskim skupstinama, u cilju ukljucivanja svih zainteresovanih.\nObezbeduje da ce srpska zajednica na Kosovu i Metohiji imati mogucnost obrazovanja na sopstvenom jeziku, od osnovne skole do univerziteta. Nastavni programi ce obezbediti odgovarajucu kompatibilnost obrazovnih struktura Srba s Kosova sa obrazovnim sistemom Republike Srbije i potrebama tržista rada.\nINFORMACIJE I MEDIJI\nPreuzima obavezu da dalje razvija sirenje informacija, ukljucujuci i iz SRJ, i medija usmerenih na srpsku zajednicu na Kosovu i Metohiji. Ovo može obuhvatiti i osnivanje novih nezavisnih televizijskih i radio stanica.\nDr. Nebojsa Covic Gospodin Hans Hakerup Specijalni predstavnik Specijalni predstavnik Predsednika Savezne Generalnog sekretara Republike Jugoslavije, Ujedinjenih nacija za Vlade Savezne Republike Kosovo Jugoslavije i Vlade Republike Srbije


13. jun 2017. Predsednik Odbora za spoljne poslove i PGP sa Kinom u razgovoru sa delegacijom kineskih profesora\nPredsednik Odbora za spoljne poslove i PGP sa Kinom razgovarao sa delegacijom kineskih profesora\nPredsednik Odbora za spoljne poslove i Poslaničke grupe prijateljstva sa Kinom prof. dr Žarko Obradović, sastao se danas u Narodnoj skupštini sa delegacijom kineskih profesora sa Univerziteta za društvene nauke iz Šangaja.\nProf. dr Žarko Obradović, govoreći o spoljnopolitičkim prioritetima Republike Srbije, istakao je, pored članstva u Evropskoj uniji i saradnje sa državama regiona, i održavanje tradicionalno prijateljskih odnosa sa Ruskom Federacijom i Narodnom Republikom Kinom. Prostor Balkana i Srbije bio je uvek predmet interesovanja velikih sila, koje nije nestalo ni danas, istakao je Obradović, i dodao da je Srbija proglasila vojnu neutralnost i da želi saradnju sa državama regiona, zbog čega predstavlja ključnu državu i centar stabilnosti Zapadnog Balkana.\nOdnos Srbije i Kine sagovornici su ocenili kao odnos sveobuhvatnog strateškog partnerstva, o čemu svedoči razmena političkih poseta na najvišem nivou, kao i značajna privredna saradnja i investiranje kineskih kompanija u Srbiji. Zajednički je ocenjeno da je dodatno unapređenje saradnje moguće u oblastima energetike, infrastrukture, poljoprivrede, a naročito u oblasti prosvete i obrazovanja. Tokom razgovora je posebno istaknuta mogućnost intenziviranja saradnje i istraživanja u oblasti društvenih nauka.\nSastanku sa kineskom delegacijom je prisustvovao i zamenik člana Odbora za spoljne poslove i član PGP sa Kinom prof. dr Zoran Dragišić i profesor Fakulteta za bezbednost Darko Trifunović.


APR: Za tri meseca izbrisano više PREDUZETNIKA nego u celoj 2019. - Bizlife.rs\nAgencija za privredne registre saopštila je da i tokom vanrednog stanja nastavlja da obavlja redovne aktivnosti i da je u Registru trenutno registrovano 402.083 privredna subjekta, od čega je 131.164 privredna društva i 270.919 preduzetnika.\nU prva tri meseca, kako navode, osnovano je 2.608 privrednih društava i 6.367 preduzetnika, a u istom periodu 2019. godine osnovano je 2.226 privrednih društava i 8.051 preduzetnik, precizirano je u saopštenju.\nPrema njihovim podacima, iz registra je za tri meseca izbrisano 1.247 privrednih društava i 6.691 preduzetnik, a u istom periodu 2019. godine je obrisano 744 društava i 5.510 preduzetnika.\nPrema mesecima, u januaru ove godine je osnovano 728 društava i 2.151 preduzetnik, u februaru 934 društava i 2.398 preduzetnika, a u martu 946 društava i 1.818 preduzetnika. Januara je obrisano 574 društva i 2.216 preduzetnika, u februaru 198 društava i 2.199 preduzetnika, a u martu 475 društava i 2.276 preduzetnika.\n„I u toku vanrednog stanja, obavljamo redovno sve poslove iz naše nadležnosti, a u martu je primljeno 39.570 prijava i zahteva adresiranih na gotovo sve registre koje vodimo”, istakao je direktor APR Milan Lučić.\nOn je dodao i da je zbog zatvaranja šaltera unutrašnja organizacija, pre svega, usmerena na prijem dokumentacije putem pošte i na pružanje svih administrativnih servisa privredi bez zastoja.\nDo 8. aprila primljeno je 26.806 zahteva za izdavanje građevinskih dozvola\nOsim osnivanja, brisanja i promena podataka u Registru privrednih subjekata, u toku su postupci uskladjivanja ponudjača sa novim zakonom, izvršavaju se upisi založnog prava i ugovora o finansijskom lizingu, sprovode se postupci upisa i promena podataka kod udruženja, sportskih društava, zadužbina i fondacija, izdaju se potvrde i izvodi.\nSvi elektronski servisi rade normalno, uz dostupnost bez prekida, a preko sistema objedinjene procedure od 1. januara do 8. aprila primljeno je 26.806 zahteva za izdavanje gradjevinskih dozvola, što predstavlja povećanje od 15 odsto u odnosu na isti period prošle godine, kada je primljeno 23.212 zahteva.\npreduzetnici biznis apr 2020


Bundesligaška kolumna – „Milioni i slava na ispitu“ – Balkan-Handball.com\nHome / Analize / Bundesligaška kolumna – „Milioni i slava na ispitu“\nBundesligaška kolumna – „Milioni i slava na ispitu“\nPoslednja izmena: 20/05/2013\nKil je opravdao ulogu favorita u završnici sezone i tri kola pre kraja došao do 18. titule prvaka Nemačke odbranivši duplu krunu. Sada je prvi cilj „Zebrama“ odbrana trofeja u Ligi šampiona ali se bavimo onima koji sledeće takmičarske godine žele da igraju u društvu najboljih sa Starog kontinenta i timovima koji se bore za opstanak.\nLiga šampiona – borba do poslednjeg kola\nU ovom momentu za pozicije koje vode u EHF ligu šampiona sledeće sezone, konkuriše čak pet timova, jer i trenutno 6. na tabeli Hanover ima računicu po kojoj može barem do 4. mesta i kvalifikacija za LŠ. Tri prvoplasirane ekipe u Bundesligi plasiraće se direktno u grupnu fazu, dok će pomenuti 4. tim nemačkog prvenstva igrati na najtežem kvalifikacionom turniru Lige šampiona.\nRajn Nekar Leven je u najboljoj poziciji iz dva razloga – trenutno su drugoplasirani na tabeli i imaju više bodova od svih ostalih, a u preostala dva meča igraju protiv itekako savladivih rivala (Nojhauzen u gostima i Balingen kod kuće). Ako Lavovi zabeleže očekivane rezultate, biće sigurno među tri najbolje ekipe u Bundesligi. Osvojen trofej u EHF Kupu i plasman u Ligu šampiona učiniće ovu sezonu izuzetno uspešnom za tim iz Manhajma.\nFlensburg je aktuelni vicešampion Nemačke i ukoliko do kraja takmičenja ostvari tri pobede u tri susreta, ponovo će odbraniti zvanje druge ekipe u najkvalitetnijoj ligi na svetu. Uzevši u obzir sve rivale u preostala tri kola i znatno bolji zdravstveni bilten nego ranije tokom sezone, realno je da izabranici Ljubomira Vranješa budu barem treći na tabeli 8. juna oko 18 časova i 15 minuta kada će se završiti sve utakmice 34. kola Bundeslige.\nRaspored: Minden (D), Gepingen (G) i Libeke (D)\nBerlin i Hamburg su najzaslužniji za uzbudljivu završnicu i neizvesnu borbu za plasman u LŠ. Lisice iz prestonice ponovo su opravdale trenutni rejting i za nijansu premašili očekivanja jer imaju priliku da Hamburg (klub sa drugim najvećim budžetom u ligi – 8.1 miliona evra, veći budžet ima samo Kil sa otprilike 9.5 miliona evra po sezoni) „oslobode“ igranja sa najboljim evropskim ekipama u sezoni 2013/2014. Upravo će međusobni duel u 32. kolu odlučiti mnogo toga – ako Hamburg ne savlada Berlin pred svojim navijačima izgubiće realne izglede da izbori barem 4. mesto na tabeli, dok Berlin i usled poraza u tom derbiju može da ostane bolje plasiran od Hamburga, uz naravno dve pobede u poslednja dva kola. Igrači koje trenira Martin Švalb sada najviše žale za iznenađujućim porazom od Libekea u svojoj O2 Areni u 29. kolu.\nRaspored: Berlin – Hamburg (G), Gumerzbah (D) i Hanover (G)\nHamburg – Berlin (D), Lemgo (D) i Melsungen (G)\nHanover je premašio verovatno sva očekivanja i predstavlja najprijatnije iznenađenje Bundeslige ove sezone. Klub čiji je aktuelni budžet nešto više od tri miliona evra već je obezbedio 6. poziciju i plasman u EHF Kup naredne sezone ali uz određeni razvoj događaja (izuzetno nerealan) može do mesta koje garantuje kvalifikacije za EHF ligu šampiona. To podrazumeva pobedu Hamburga u derbiju protiv Berlina, a zatim sve neuspehe Lisica i Hamburga do kraja uz sve pobede Hanovera.\nRaspored: Gepingen (D), TUSEM Esen (G) i Berlin (D)\n„Trofejna“ borba za opstanak\nVeć je poznat jedan tim koji naredne sezone neće igrati Bundesligu – TUSEM Esen. Trostruki šampion Nemačke je poslednji na tabeli sa samo osam osvojenih bodova, a u preostala tri kola saznaćemo koja su još dva tima čije ćemo nastupe pratiti (ili nećemo) u 2. Bundesligi od jeseni. Četiri ekipe su u opasnosti da ispadnu iz lige, a to su klubovi koji su zajedno bili 20 puta prvaci Nemačke i sedam puta prvaci Evrope.\nMinden je trenutno na 14. mestu na tabeli sa 17 bodova, sledeći je Gumerzbah – prvi iznad crte sa 16 bodova, dok Nojhauzen ima 13 osvojenih poena. U najtežoj situaciji je Grosvalštat sa 11 bodova ali utakmicom manje u odnosu na sve konkurente.\nMinden je jedina ekipa u ligi koja nije zabeležila pobedu u gostima ove sezone i tim koji predvodi Sead Hasanefendić odigraće upravo dva od tri meča u gostima. Bivši dvostruki prvaci Nemačke (1971. i 1977.) gostuju Flensburgu, dočekuju Magdeburg i na kraju gostuju Veclaru.\nGumerzbah je najuspešniji nemački klub uz Kil ali drugu sezonu zaredom slavni tim strahuje za opstanak i pitanje je da li će naredne sezone u novoizgrađenoj Švalbe Areni biti igrani mečevi prve ili druge rukometne Bundeslige. Potencijalno, duel koji će odlučivati o sudbini dva tima u borbi za opstanak biće odigran u 34. kolu kada Gumerzbah dočekuje Nojhauzen. Pre toga petostruki prvak Evrope gostuje Magdeburgu i Berlinu.\nNojhauzen je klub sa najmanje slavnom tradicijom u društvu posrnulih velikana ali sa namerom da ostane iznad opasne zone na kraju takmičenja. TV 1893 Nojhauzen (kako je pun naziv ovog kluba) u narednom kolu gostuje Lemgu, zatim je domaćin Rajn Nekar Levenu i u poslednjem kolu igraće protiv Gumerzbaha u gostima.\nNajteži posao koji se tiče i domena teorije očekuje Grosvalštat. Ekipa koja je u svojoj istoriji šest puta osvajala titulu u Nemačkoj i dva puta bila prvak Evrope ima utakmicu manje od svih rivala ali najmanje osvojenih bodova. I to nije jedini problem jer Grosvalštat nije ispunio uslove za dobijanje lincence od strane čelnika lige i postoji šansa da bez obzira na učinak do kraja šampionata ovaj tim postane drugoligaš.\nRaspored: Balingen (D), Gepingen (G), Libeke (G) i Kil (D)\nU slučaju istog broja bodova nekih od ekipa, presudni faktor je ukupna gol razlika, a zanimljivo je da u tom slučaju najbolje stoji Grosvalštat koji ima najmanje osvojenih bodova Što se tiče timova koji se bore za vrh tabele, najubedljiviju gol razliku ima Flensburg. Poznato je da su Bergišer i Emsdeten novi prvoligaši i da će 5. i 6. na tabeli Bundeslige učestvovati u EHF Kupu. Sa nestrpljenjem se očekuje predveče 8. juna kada će sve nedoumice biti poznate i bundesligaši otići na zasluženi odmor.\nbundesligaška kolumnaSreten Rašković\n← Prethodni članak VIDEO: Peti rukometni kamp Lasla Nađa u Vespremu ovog leta\nNaredni članak → Krešimir Kozina u austrijskom Hardu


Novac za izbore "legao" na račun CIK-a - Kameleon M&M\nNovac namijenjen za izbore, u iznosu od 12,5 miliona KM postao je operativan, potvrdili su izvori bliski Ministarstvu finansija BiH.\n“Novac je na račun Centralne izborne komisije uplaćen jučer,” rekli su izvori.\nTime je konačno završena saga o finansiranju izbora koja je počela još u januaru ove godine. Naime, kako početkom godine nije usvojen budžet institucija BiH za 2022., CIK je počeo upozoravati kako je potrebno donijeti posebnu odluku o osiguravanju novca, da samo održavanje izbora ne bi bilo dovedeno u pitanje.\nCIK BiH je prošle godine dostavio zahtjev za odobravanje 9,7 miliona KM za organizaciju izbora, kao i aneks zahtjeva u iznosu od dva miliona KM za planirano povećanje naknada članovima biračkih odbora. Osim toga, zbog poskupljenja materijala i usluga potrebnih za pripremu izbora, CIK je početkom ove godine dostavio i zahtjev za dodatnih 800.000 maraka, tako da je ukupan iznos potreban za organizaciju narastao na 12,5 miliona KM. Zakonski rok za donošenje odluke o finansiranju istekao je 15 dana nakon raspisivanja izbora, odnosno 19. maja.\nMeđutim, svaki pokušaj donošenja odluke kojom bi se iz akumuliranog viška prihoda osigurao potreban iznos je propao, jer su ministar finansija BiH Vjekoslav Bevanda, ali i ostali ministri iz reda HDZ-a bili protiv donošenja ovakve odluke. S druge strane, nacrt budžeta za ovu godinu tek je krajem maja ove godine krenuo u proceduru usvajanja, kada je predložen i usvojen na sjednici Vijeća ministara BiH.\nU ponedjeljak, 6. juna, Vijeće ministara je konačno donijelo odluku o finansiranju izbora, ali je njome odobren iznos od 9,7 miliona KM. Zbog toga je visoki predstavnik Christian Schmidt dva dana kasnije nametnuo odluku kojom se CIK-u odobrava potrebnih 12,5 miliona KM.\nbudžet christian schmidt cik Vjekoslav Bevanda zahtjev Zakonski rok


LEGALIZACIJA: Beograđaninu uručeno prvo rešenje o ozakonjenju objekta - Grocka Info\nNaslovna Vesti Gradske vesti LEGALIZACIJA: Beograđaninu uručeno prvo rešenje o ozakonjenju objekta\nLEGALIZACIJA: Beograđaninu uručeno prvo rešenje o ozakonjenju objekta\nMarko Škrbić, vlasnik porodične stambene kuće na Zvezdari, prvi je dobio rešenje o legalizaciji objekta, a danas će ovaj dokument dobiti još 19 sugrađana. Na taj način ovaj žitelj prestonice stavio je tačku na kompletnu proceduru rešavanja nelegalno izgrađenog objekta.\nGradski sekretar za poslove legalizacije objekata Nemanja Stajić, koji mu je danas pred kamerama TV Pink zvanično uručio rešenje, naglasio je da će sada Sekretarijat za poslove legalizacije objekata po službenoj dužnosti njegovo rešenje proslediti Katastru nepokretnosti i Poreskoj upravi radi evidencije novog poreskog obveznika i ne postoji nikakva dodatna procedura koja je potrebna da bi Marko Škrbić uknjižio svoj objekat.\n– Nadam se da ćemo u nekom narednom periodu znatno povećati broj objekata koji su legalni u Beogradu. Želeo bih da pozovem sve ostale koji čekaju neku informaciju ili su nesigurni u vezi sa Zakonom o ozakonjenju da dođu u nadležni sekretarijat, gde će dobiti sva potrebna obaveštenja. Pokrenuli smo jednu akciju gde svaki dan šaljemo obaveštenja na adrese 1.500 podnosilaca zahteva u kojima ih obaveštavamo o potrebnoj dokumentaciji kako bi ozakonili svoje objekte – istakao je Stajić.\nPrema njegovim rečima, Grad Beograd je prihvatio preporuku ministarstva da postoje predmeti koji odmah mogu da se rade i nije prošlo ni mesec dana od usvajanja Zakona o ozakonjenju objekata, a već počinju da se izdaju rešenja. Grad Beograd je dobar primer koji ministarstvo pozdravlja.\nNemanja Stajić je naglasio da je na sednici Gradskog veća usvojen Predlog odluke o spratnosti za objekte koji se nalaze u postupku ozakonjenja i biće na dnevnom redu sednice Skupštine Beograda 28. decembra.\n– Na osnovu te odluke Grad Beograd će moći u potpunosti da sprovede Zakon o ozakonjenju objekata. Ovo rešenje koje smo danas uručili je za objekat za koji je nesporno utvrđeno da ispunjava sve urbanističke parametre, a za sve ostale koji se nalaze u postupku ozakonjenja mi donosimo tu odluku o spratnosti kako bismo mogli da je sprovedemo za ceo grad. Popis nelegalnih objekata na terenu je u toku, počeli smo već da dobijamo prva rešenja o rušenju – rekao je Stajić i još jednom pozvao sve zainteresovane da se obrate sekretarijatu za potrebne informacije.\nIzvor i foto:beograd.rs\nPrethodni tekstBudžet Beograda u 2016. oko 80 milijardi\nSledeći tekstГРОЦКА: Од петка крећу радови на реконструкцији улице од центра до цркве


Blog ☞Federalistički notes Archives - Open Montenegro & EU platform\nCategory: Blog ☞Federalistički notes\nBlog ☞Federalistički notes / Evropa\nby Open Montenegro · Published January 25, 2013 · Last modified May 23, 2014\nNeutemeljena kritika Evrope\nPrije dva dana obilježen je jedan od najvažnijih događaja novije evropske istorije – pola vijeka od potpisivanja Jelisejskog ugovora. Vjekovi suparništva i borbi za teritoriju, vječiti revanšizam i ratovi između dvije velike evropske kulture stavljeni su u stranu. Pedesetak godina...\nAfrika / Blog ☞Federalistički notes / Kultura i obrazovanje\nby Open Montenegro · Published January 19, 2012\nNaučne institucije i sporovi: Primjer južnoafričke akademije nauka i umjetnosti\nSkoro 100 godina na teritoriji Južnoafričke republike funkcionisale su dvije akademija nauka. Kraljevska akademija (Royal academy) sa sjedištem u Londonu i Južnoafrička akademija nauka i umjetnosti (Suid–Afrikaanse Akademie van Wetenskap en Kuns). SAAWEK je imala fokus na afrikanski jezik (južnoafrička...


JKP Doljevac na novoj adresi – Radio Koprijan\nhome Društvo, Vesti JKP Doljevac na novoj adresi\nJavno komunalno preduzeće “Doljevac”, od danas, je na novoj adresi. Radnici i mehanizacija ovog preduzeća preseljeni su u prostorije bivšeg “Rapida” kod raskrsnice u Kočanu.\nNa ovaj korak odlučili su se, kako kaže direktor ovog preduzeća Dalibor Stemenković, zbog skučenog prostora koji su imali na prethodnoj adresi.\nPreseljenjem JKP Doljevac je dobio magacinske prostorije, garaže za vozila i mehanizaciju kao i portirnicu.\nPovršina objekata je oko 530 kvadrata, ugovor je potpisan još početkom januara ove godine, ali zbog raznih procedura, opremanja prostorija ali i vremenskih uslova preseljenje je moralo malo da pričeka. Ono što je bitno, mehanizacija i radne mašine biće garažirane i samim tim zaštićene od vremenskih uslova, što nije bio slučaj na prethodnoj lokaciji- istakao je direktor JKP Doljevac.\nPlanovi su, kako kaže Stamenković, da u narednom periodu obezbede sredstva za kupovinu dodatne mehanizacije, pre svega nabavku mašina za izgradnju kanalizacione mreže. U toku godine obezbediće novac za kupovinu „čekićara“, mašine za probijanje i sečenje asflata.\nStamenković je podsetio građane da redovno izmiruju svoje obaveze za iznošenje smeća, jer u narednih desetak dana dužnicima biće poslate, na kućnu adresu, opomene pred tužbu.\nZamolio bih korisnike naših usluga da izmire svoja dugovanja kako bi preduzeće poslovalo bez problema. Zbog planova oko nabavke mašina, biće nam potrebna dodatna sredstva, a redovno izmirivanje potraživanja nama olakšava funkcionisanje firme i unapređenje usluga- istako je Stamenković.\nMiki Cvetković, šef tehničke službe JKP Doljevac, kaže da će preseljenjem ovo preduzeće poboljšati rad i unaprediti usluge koje pruža građanima.\nPored kancelarijskoj prostora i garaža u krugu se nalazi i hala gde se smeštena radionica sa kanalom za popravku vozila. Trenutno je na novoj adresi oko 40 radnika ovog preduzeća, a planovi su da u narednom periodu bude preseljena i uprava.


InnovFin Program – ProCredit Bank Bosna i Hercegovina\nHome / InnovFin Program\nInnovFin je program finansiranja inovativnih projekata. ProCredit Bank kao potpisnik InnovFin programa ProCredit banka omogućava svojim klijentima pristup sredstvima sa garancijom EIFa.\nŠta je InnovFin?\nEuropski investicioni fond (EIF) i ProCredit grupacija potpisali su sporazum kojim će povećati kreditiranje inovativnih malih i srednjih preduzeća (MSP), kao i malih preduzeća sa srednjom tržišnom kapitalizacijom kroz InnovFin – EU finansijski fond za inovatore, u sklopu inicijative koju podržava Europska komisija. Program se realizira uz podršku InnovFin garantnog fonda za mala i srednja preduzeća uz financijsku garanciju Europske unije pod okriljem Horizont 2020 finansijskih instrumenata.\nNovi sporazum omogućava ProCredit grupaciji da finansira inovativna preduzeća iz ukupnog budžeta od 820 miliona eura, preko ProCredit banaka u Albaniji, Bosni i Hercegovini, Bugarskoj, Makedoniji, Moldaviji, Rumuniji i Srbiji. Prednost za ove banke leži u mogućnosti korištenja garancije, koju im obezbijeđuje EIF, a koju podržava Horizont 2020 – Okvirni program EU za istraživanje i inovacije. Ovo je prvi sveobuhvatni garantni potpis InnovFin SME-a koji pokriva ove države i omogućava pomenutim ProCredit bankama da ponude inovativnim preduzećima dodatno kreditiranje tako što će smanjiti zahtjev za kolateralima bez prenošenja troškova povećanog rizika na klijenta.\nInnovFin program je prvenstveno namjenjen preduzećima iz razvojno orijentisanih i inovativnih djelatnosti, kompanijama koje ulažu u nove savremene tehnologije, energetsku efikasnost i prate trendove na tržištu u cilju unaprijeđenja svog poslovanja\nPod inovacijom se podrazumijeva investicija koja je nova za kompaniju i koja doprinosi njenoj modernizaciji, a u skladu je sa predefinisanim kriterijima EIF-a.\nŠta InnovFin garancijski fond znači za naše klijente?\nSmanjen zahtjev za sredstvima obezbjeđenja\nViše informacija o InnovFin programu saznajte od Vašeg Savjetnika za klijente ili nas pozovite na 033 250 950.


Zašto građani Srbije milionima evra iz budžeta finansiraju privatnu firmu italijanskog proizvođača automobila?\nKo nas voza Fijatom?\nPre nego što je kompanija Fijat iz Torina i počela proizvodnju u Kragujevcu, Srbija je u ovaj biznis italijanskog preduzetnika Serđa Markionea uložila skoro 300 miliona evra! Ali, ni do danas javnost nije saznala šta su se nekadašnji ministri dogovorili sa preduzećem Fiat iz Torina, u vezi fabrike automobila u Kragujevcu. Jedino je jasno da na osnovu stavki u budžetu, Srbija godišnje plaća više od 50 miliona evra Fabrici automobila Srbija (FAS), koja je u većinskom privatnom vlasništvu. FAS od države godišnje izvuče više od deset miliona evra, samo na osnovu dubioznih ugovora o delu, konsaltingu, marketinškim uslugama i sličnom, a taj novac završava na privatnim računima menadžmenta Fiata i srpske političke elite. Ne zna se ni koje su obaveze ugovornih strana po isteku desetogodišnjeg roka, na koji je ugovor zaključen! Da li ćemo i ovo preduzeće morati da uzmemo nazad sa ogromnim dugovima i nezbrinutim radnicima, kao što je bio slučaj sa Železarom Smederevo, nakon što je ovaj gigant u saradnji sa vlastima DOS-a, opljačkao i poharao američki "investitor", kompanija US-Steell?\nDa bi neko društvo moglo da se smatra demokratskim, u njemu sve što se radi mora da bude javno, a to posebno važi za one segmente u kojima se angažuju državna sredstva. U demokratiji zvanično vlada narod, a da bi mogao da ispuni to svoje pravo on mora da ima potpune i tačne informacije.\nU privrednom društvu Fiat Automobili Srbija d.o.o. (FAS) iz Kragujevca, skoro sve je tajno, iako je država Srbija u njega uložila preko 15 miliona evra osnivačkog kapitala i time stekla trećinu vlasništva, dok je kroz različite vidove subvencija na ovo privredno društvo do sada potrošila više stotina miliona evra, i to samo po javnosti dostupnim dokumentima. Koliko je zaista novca potrošeno, do danas je jedna od najbolje čuvanih tajni u Srbiji.\nFAS je osnovan 14. oktobra 2008. godine sa sedištem u ulici Kosovskoj broj 4. u Kragujevcu. Od početka je Republika Srbija u tom preduzeću zvanično trebala da ima trećinu vlasništva. Tako su u početku, preko svojih medija tvrdili ondašnji državni funkcioneri, pre svih Mlađan Dinkić.\nPrema izveštaju Agencije za privredne registre, većinski vlasnik FAS-a, Fiat Group Automobiles S.p.A iz Torina je 16. oktobra 2008. uplatio 38.771.620,30 dinara i to je, zajedno sa nešto ranije uplaćenih 18.761.889,30 dinara od strane Srbije, predstavljao početni kapital FAS-a.\nRepublika Srbija je zatim u decembru 2009. uplatila nešto više od 4,7 milijardi dinara nenovčanog kapitala, odnosno prenela nepokretnosti i pokretne stvari preuzete od Grupe Zastava Vozila a.d. koje je od tada u restruktuiranju. Interesantno je i to da su se do sada pod stavkom "Strana ulaganja" provlačili i krediti koje je uzimao sam FAS, a u kome Srbija ima trećinu vlasništva?!\nIako osnivački akt svakog preduzeća mora da bude javno dostupan, u slučaju FAS-a isti ne poseduje ni Agencija za privredne registre, pa se postavlja pitanje kako je preduzeće uopšte registrovano.\nPo onome što je javnosti poznato, osnivanje FAS-a je išlo po modelu već ranije primenjenom u slučaju Železare Smederevo, a kasnije propalih domaćih banaka i JAT-a: zdrava imovina Zastave je prebačena kao nenovčani ulog u FAS, dok su nekadašnjem srpskom proizvođaču vozila iz Kragujevca ostali dugovi, višak radnika (koje FAS nije hteo) i nenaplativa potraživanja.\nItalijanski "partneri" su srpskoj strani odmah postavljali izuzetno surove uslove kako bi u centru Šumadije započeli proizvodnju. Osim što je Republika Srbija na sebe preuzela otplatu svih Zastavinih dugova i plaćanje socijalnog programa za radnike koji će biti otpušteni, ona je u zajedničko preduzeće unela nepokretnu i pokretnu imovinu ukupne knjigovodstvene vrednosti od skoro pet milijardi dinara, kao i novčana sredstva na ime osnivačkog uloga od preko 15 miliona evra, FAS je oslobođen plaćanja komunalija i struje. Prema upućenim izvorima, Srbija plaća celokupno potrošenu električnu energiju. Vlast tvrdi da nije tako, nego da je u pitanju "samo polovina".\nTakođe, FAS ne mora da plaća carinu ni ostale dadžbine na uvoz delova potrebnih za proizvodnju, a za svako novootvoreno radno mesto, tadašnja (u međuvremenu ukinuta) državna agencija SIEPA je Fiatu isplaćivala je po 10.000 evra. Matematika je jasna: na papiru piše da je u prošloj godini FAS zapošljavao ukupno 3.668 radnika. U realnosti nije tako, ali, pare stižu...\nPrema jednoj stručnoj proceni, početak rada FAS-a koštao je poreske obveznike preko pola milijarde evra, a ni to nije sve. Čitajući prošlogodišnji budžetski završni račun, vidi se da je država FAS-u uplatila 5.880.861.811 dinara. Navodno je za povraćaj poreza i doprinosa plaćeno 561,9 miliona dinara, 265,1 miliona dinara Vlada je dala kao „kofinansiranje Akademije i obuke" za radnike FAS-a, dok je ostatak od oko pet milijardi dinara plaćen za stavku „refundacija troškova restrukturiranja imovine", odnosno za uređenje fabrike i okolne infrastrukture. Sve su ovo zvanični podaci Vlade Republike Srbije.\nIstovremeno, na osnovu bilansa poslovanja FAS-a, koji je objavila Agencija za privredne registre, ovo preduzeće je u prošloj godini dobilo 3.262.712.000 dinara po osnovu "prihoda od premija, subvencija, dotacija, regresa, kompenzacija i povraćaja poreskih dažbina" (stavka 673 u pomenutom bilansu). Iako pojedini stručnjaci smatraju da su državne subvencije stavljene u rubriku "Ostali poslovni prihodi" (broj 206), ni tu se računica ne slaže, jer oni iznose tek nešto manje od 3,3 milijarde dinara. Gde je nestala razlika od preko 1,5 milijardi dinara?\nNije jasno ni zašto je Vlada za povraćaj poreza i doprinosa dala navodno preko pola milijarde dinara, ako u Bilansu stanja pod stavkom 653 ("Troškovi poreza i doprinosa na zarade i naknade zarada na teret poslodavca") menadžment FAS-a navodi sumu od samo 7,6 miliona dinara.\nSuma od skoro šest milijardi dinara (prema godišnjem prosečnom kursu nešto preko 55 miliona evra) uopšte nije mala za siromašni srpski budžet. Ona je više nego duplo veća od ukupno prikupljenih sredstava iz zemlje i sveta za pomoć nastradalima u poplavama (po stanju na dan 6. juna 2014. na posebnom računu Ministarstva finansija bilo je 2.756.028.963,37 dinara novčane humanitarne pomoći).\nHrvatski privredni portali su nedavno objavili kako se iz FAS-a godišnje izvuče više od deset miliona evra, samo na osnovu dubioznih ugovora o delu, konsaltingu, marketinškim uslugama i sličnom, a taj novac završava na privatnim računima menadžmenta Fiata i srpske političke elite. Tome treba dodati i enormno velike sume koje se plaćaju za bescarinski uvoz raznih delova potrebnih za sklapanje automobila, čija prava vrednost ne može da bude utvrđena, jer je obračunska osnovica za taj uvoz - nula! I u Bilansu stanja na dan 31. decembra 2013. godine, nabavnu vrednost prodate robe FAS procenjuje na 2.518.687.000 dinara?!\nU svakom slučaju, FAS je prošlu godinu završio sa dobitkom od 1.131.858.000 dinara, odnosno nešto manje od deset miliona evra. Od tih para Srbiji pripada trećina, pa kada bi se ova dobit i isplaćivala, našoj državi bi ovim tempom trebalo više od 15 godina da povrati samo sredstva data u 2013. na ime subvencija.\nO ostalim godinama kada su plaćane subvencije i o onih pola milijarde ili više evra ukupno uloženih u osnivanje FAS-a ne treba ni govoriti. Nije zanemarljiva ni činjenica da je 2013. prva godina od osnivanja FAS-a u kojoj je ostvaren poslovni dobitak.\nNe treba u ovoj računici zaboraviti ni nesrećnu fabriku Zastava u restruktuiranju, koja je prošlu godinu završila sa akumuliranim gubitkom od preko 11 milijardi dinara. U ovoj firmi je još uvek zaposleno 485 ljudi, a na njihove plate, poreze i doprinose je prošle godine utrošeno 564.617.000 dinara, ali je od toga oko 150 miliona dinara otišlo na zarade članova Upravnog odbora, naknade po osnovu ugovora o delu i ostale lične rashode i naknade. Pošto je Zastava potpuno potrošila svoj kapital i ove troškove će snositi država Srbija.\nSve u svemu, FAS jeste najveći srpski izvoznik, ali je istovremeno i na samom vrhu liste uvoznika, jer se najvredniji delovi za njegove automobile ne proizvode u Srbiji. Istovremeno je ovo preduzeće i najveći korisnik subvencija iz srpskog budžeta. Kako Osnivački akt nije dostupan javnosti, a ne zna se ni šta su sve Vlada Srbije i Fiat grupa iz Torina zvanično dogovorili, niko ne zna šta će se desiti posle 2018, kada, kažu upućeni, ističu međusobne obaveze. Neki smatraju da će se tada Fiat povući iz Srbije, pošto je višestruko naplatio svoja ulaganja, a da će država morati da preuzme FAS kao što je to bio slučaj sa Železarom u Smederevu po odlasku Ju-Es-Stila.\nBraća po prevari\nSlučaj firme Fiat automobili Srbija d.o.o. nije jedina velika prevara nekog italijanskog preduzeća u Srbiji. Tu je i Benetton International Manufacturing S.A. iz Luksemburga (originalna zemlja porekla ovog preduzeća, u kojoj se nalazi i kompletan njegov menadžment, jeste Italija) koji je u 2012. godini od srpske vlade dobio 167 miliona dinara, što je tada iznosilo više od 1,5 miliona evra. Strani "investitor" se obavezao da u roku od tri godine zaposli 2.700 radnika. Prema izveštaju Agencije za privredne registre, Benetton Serbia d.o.o. u Nišu je u 2013. zapošljavao samo 68 radnika, dok Benetton d.o.o. u Beogradu nije imao nijednog zaposlenog!\nPrema izjavama samih radnika, njihove plate u 2012. i 2013. kretale su se u rasponu od 5.800 do 17.000 dinara. Za tako mizerne plate zaista nije bilo potrebe davati bilo kakve subvencije.


Bugarski premijer: I ja želim ostavku predsednika - Sputnjik Srbija\n13:56 10.08.2020 Preuzmite kraći link\nNa pitanje novinara da prokomentariše zahteve za ostavku vlade, Borisov je odgovorio da i on želi ostavku Radeva.\n„Ne treba se čuditi, ovo je prvi put da govorim o tome, ali svi žele nečiju ostavku. Neko može da traži ostavku Lozana Panova (predsednika Višeg kasacionog suda), drugi – Radeva, treći – Borisova. Zbog toga ustav, demokratija i vladavina zakona kažu: potrebni su izbori“, rekao je premijer.\nBugarski premijer takođe je naglasio da policija neće upotrebljavati silu za rasterivanje demonstranata koji su organizovali kampove i blokirali raskrsnice u Sofiji.\nPodsetimo, sukob predsednika i premijera traje više od godinu dana, ali poslednjih meseci se zaoštrio u svetlu dejstava vlade protiv širenja virusa korona i protesta koji su započeli pre mesec dana.\nRadev je podržao demonstracije i pozvao vladu – „mafiju“ i „bandite“ – da podnese ostavku. Lider opozicione parlamentarne Bugarske socijalističke partije Kornelija Ninova optužila je Borisova i predsedavajuću parlamenta Cvetu Karajančevu da su se sakrili i ne žele da objasne narodu šta se događa.\nRumen Radev, Bojko Borisov, demonstracija, ostavka, Bugarska


Niška televizija » Novinari o NTV (VIDEO)\nNovinari o NTV (VIDEO)\nObjavljeno 26.05.2015. 12:46\nO inicijativi da Nišlije kupe Nišku televiziju pisao je i denvni list Politika. Nišu i južnoj Srbiji je neophodan javni servis, složili su se i dugogodišnji niški novinari Zorica Miladinović i Marko Smiljković.\nOd 1. jula u Nišu i celoj Južnoj Srbiji postojaće samo komercijalni mediji jer tako nalaže Zakon o javnom informisanju i medijima. Da će takva medijska scena negativno uticati na informisanje građana slažu se i građani, koji se svakodnevno javljaju u žive programe NTV-a.\nO ovoj inicijativi pisao je i dnevni list Politika. Naime, građani bi trebalo da daju simboličnu sumu, a tim novcem bi Agenciji za privatizaciju isplatili 7 miliona dinara, kolika je vrednost imovine i kapitala NTV-a. Tako bi Nišlije dobije svoj javni servis. Da je gradu sa više od 300 000 stanovnika to neophodno, složili su se i dugogodišnji niški novinari Zorica Miladinović i Marko Smiljković.\nIako je “minut do 12” za spas Niške televizije od privatizacije ili zatvaranja, vredi se boriti sve dok medijska scena Niša ne postane još mračnija, dodaje novinarka Zorica Miladinović.\nPromocija alternativnih krivičnih sankcija i mera restorativne pravde (VIDEO)\nSamo 87 funkcionera bilo saglasno da se podaci o imovinskom stanju obrade (VIDEO)


Brnabić sa Rio Tinto: Projekat „Jadar“ od izuzetnog značaja\nPredsednica Vlade Ana Brnabić razgovarala je sa predstavnicima kompanije „Rio Tinto“ o nastavku realizacije projekta „Jadar“ i napretku izrade studije opravdanosti, za koju je ta kompanija u 2020. godini odobrila dodatnih 200 miliona dolara.\nTime ukupna investicija „Rio Tinta“ u istraživanje i razvoj „Jadar“ projekta prevazilazi 450 miliona dolara, rečeno je na sastanku Brnabić sa generalnom direktorkom Kompanije „Rio Tinto“ za borate i litijum Marni Finlejson i direktorkom Kompanije „Rio Sava eksplorejšn“ Vesnom Prodanović.\nPremijerka Brnabić je naglasila da je razvoj projekta „Jadar“ od izuzetnog značaja za Srbiju i Loznicu i da će se samo u fazi izgradnje rudnika i postrojenja za preradu angažovati više od 2.100 radnika, saopštila je vladina Kancelarija za saradnju sa medijima.\nKada bude završen, kazala je predsednica vlade, projekat Jadar biće moderan podzemni rudnik sa efikasnim postrojenjem za preradu jadarita, kao i svim potrebnim postrojenjima za održivo upravljanje otpadom.\nPrimenom najsavremenijih tehnologija koje je „Rio Tinto“ razvio za preradu jadarita, posebno će se voditi računa o zaštiti životne sredine, istakla je Brnabić.\nRekla je da je zadovoljna napretkom studije opravdanosti u okiru koje je, u saradnji sa meštanima u Loznici, započeo i proces otkupa zemljišta na kojem će biti izgrađen budući rudnik i fabrika za preradu jadarita.\nProjekat „Jadar“, koji u Srbiji razvija međunarodna rudarsko-metalska grupacija „Rio Tinto“, od strateškog je značaja za Srbiju kako zbog ekspolatacije litijuma i borata iz jadarita, tako i zbog ukupnog uticaja ovog projekta na razvoj zelene ekonomije u Srbiji.\nTaj projekat podrazumeva razvoj savremenog, tehnološki naprednog i održivog rudnika i postrojenja za preradu jadarita u periodu od najmanje 50 godina, sa direktnim uticajem na BDP i razvoj održive ekonomije u Srbiji, konstanovano je na sastanku.\nSvi naši proizvodi imaju značajnu ulogu u procesu tranzicije ka zelenoj ekonomiji, a kada bude razvijen, projekat „Jadar“ će proizvoditi litijum, materijal budućnosti i značajno će doprineti osnaživanju profila Srbije kao destinacije koja privlači investitore i stvara mogućnosti za razvoj zelene ekonomije, podvukla je Finlejson.\nPosebno je naglašeno da će naročita pažnja i značaj biti posvećeni zaštiti životne sredine, jer moderan rudnik i fabrika za preradu jadarita uključuju postrojenja za održivo upravljanje otpadom i najsavremenije postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda, tako da neprečišćena voda neće biti ispuštena u reke, navedeno je u saopštenju.\nTags: Ana Brnabić, projekta „Jadar“, Rio Tinto\nKraljevo: U bolnici 107 kovid pacijenata, 10 na intenzivnoj\nObeleženo godinu dana Akademije strukovnih studija Zapadna Srbija


(VIDEO) DUDA OTVORIO KARTE! Ivković o dolasku Kokoškova na klupu Srbije... - Informer\nBivši selektor Srbije Dušan Ivković, govorio je o novom selektoru Orlova, Igoru Kokoškovu\nOn je istakao da je učestvovao u dovođenju iskusnog stručnjaka na klupu Srbije.\n- Srbija je košarkaška nacija i svi su znali da je Igor Kokoškov bio najbolje rešenje. Kako je meni Saša Danilović preneo, u jednom trenutku delovalo je da su ti pregovori stali jer on nije dobio dozvolu Luka Voltona da taj posao radi. Trebalo je tada da se odustane i da se vidi koje je novo rešenje. U Savezu nemam nikakvu odgovornost, ali uvek sam vrlo rad da pomognem ukoliko mogu nekim savetom- rekao je Kokoškov.\nOstatak izjave pogledajte u ponuđenom video snimku.\nKošarka sport KSS igor Kokoškov košarkaška reprezentacija Srbije Dušan Duda Ivković


Pad industrije u EU prvog meseca sukoba u Ukrajini – Bankar.rs\nHome/MAKROEKONOMIJA/Pad industrije u EU prvog meseca sukoba u Ukrajini\nPad industrije u EU prvog meseca sukoba u Ukrajini\nIndustrijska proizvodnja u EU pala je u martu, prvom mesecu ruske invazije na Ukrajinu, najsnažnije u proteklih nešto više od godinu, pokazuju podaci Eurostata.\nU EU sezonski prilagođena industrijska proizvodnja smanjena je u martu 1,2 odsto u odnosu na prethodni mesec kada je prema Eurostatovim podacima porasla 0,6 odsto. Pad je najsnažniji od februara prošle godine. U evrozoni je potonula 1,8 odsto – najsnažnije od aprila 2020. kada su vlade uvele stroge mere zatvaranja kako bi suzbile širenje koronavirusa. U februaru ove godine porasla je 0,5 odsto.\nNajsnažnije je na oba područja u martu pala proizvodnja kapitalnih dobara, za 2,6 odsto u EU i za 2,7 odsto u evrozoni. Oštro je pala i proizvodnja poluproizvoda, za 1,4 odsto u EU te za dva odsto u evrozoni.\nNajsnažnije je pak u EU porasla proizvodnja u energetskom sektoru za 1,3 odsto, dok je u evrozoni pala za 1,7 odsto. U zoni primene zajedničke evropske valute porasla je samo proizvodnja trajnih potrošačkih dobara, za 0,8 odsto.\nNa godišnjem nivou, industrijska proizvodnja u EU porasla je u martu prema istom periodu prošle godine za 0,7 odsto, nakon rasta od 2,8 odsto tokom februara, pokazuju revidirani podaci Eurostata. U evrozoni proizvodnja je u martu smanjena za 0,8 odsto, nakon revidiranog rasta od 1,7 odsto u prethodnom mesecu, izračunali su evropski statističari.\nNa oba područja najsnažnije je na godišnjem nivou porasla proizvodnja trajnih potrošačkih dobara, za 6,6 odsto. Sledi proizvodnja netrajnih potrošačkih dobara koja je u EU porasla za 4,9 odsto, a u evrozoni 2,8 odsto.\nU EU snažno je porasla i proizvodnja energije – za 2,7 odsto. U evrozoni energetski sektor beležio je najveći pad proizvodnje – čak četiri odsto.\nEU industrija Pad Proizvodnja\nSamsung najavio povećanje cena čipova\nDrugi najveći proizvođač zabranio izvoz pšenice


"RS ispunila obaveze po pitanju borbe protiv korupcije" - Klix.ba\nUroš Pena "RS ispunila obaveze po pitanju borbe protiv korupcije"\n"RS ispunila obaveze po pitanju borbe protiv korupcije"\n22.11.2009. u 15:49\nDirektor Policije Republike Srpske /RS/ Uroš Pena rekao je Srni da je Srpska ispunila svoje obaveze kada je riječ o borbi protiv korupcije kao jednog od uslova za bezvizni režim.\n"RS je u decembru prošle godine donijela strategiju za borbu protiv korupcije, napravljen je tim za njeno provođenje i po njoj se postupa", rekao je Pena.\nOn je ocijenio da antikorupcioni tim, koji će biti formiran na nivou BiH, neće dati željene rezultate.\n"Protiv sam načina na koji taj tim treba da funkcioniše, jer sa nadležnostima koje su mu date zakonom neće moći kvalitetno da djeluje. Borba protiv korupcije se vodi u svim institucijama, to nije privilegija pojedinaca i jednog organa, to je obaveza i zadatak svih institucija u BiH", rekao je Pena.\nOn je ocijenio da bi bilo bolje da se formira institut koji bi analizirao stanje korupcije, utvrdio pojavne oblike, evidentirao nosioce aktivnosti i predložio rješenja, kako zakonodavna, tako i institucionalna.\n"To bi bio zadovoljavajući institut, koji bi sigurno okupio mnogo kvalitetnije ljude, a ne ovo tijelo, koje sa svojim ingerencijama neće imati značajnu ulogu u borbi protiv korupcije", rekao je Pena.\nOn je dodao da se strategije ne vode da bi, kako je naveo, pobrojale aktivnosti pojedinih institucija, već da bi se napravila koordinacija i multiagencijski pristup, kako bi se problem napao sa svih strana.\nprije 12h 54m 272


Kreirao ambijent za ubistvo Duška Jovanovića: Milo priča o slobodi medija, a ćuti o ubistvu kritičara vlasti – Borba\nPredsjednik DPS-a Milo Đukanović kazao je da dalji demokratski razvoj Crne Gore pretpostavlja i sloboda izražavanja i da vlast na tome mora istrajno raditi u nadi da će takva državna politika, u saradnji sa partnerima, voditi i dostizanju većih profesionalnih standarda i u medijima, i u svim drugim društvenim oblastima. Đukanović je na sastanku sa američkom ambasadorkom prećutao ubistvo Duška Jovanovića, urednika opozicione novine i kritičara vlasti.\nĐukanović se u Podgorici sastao sa ambasadorkom SAD u Crnoj Gori Margaret En Uehara. Ona je kako je saopšteno iz DPS-a, čestitala toj partiji na “odličnim rezultatima ostvarenim na nedavnim izborima u četiri opštine”.\n“Glavni cilj američke Vlade i ambasade u Crnoj Gori je da pomognemo na putu evrotlantske budućnosti Crne Gore, koji ste Vi započeli. Zajedno smo uradili i uradićemo još mnogo toga. Sjedinjene Države podržavaju Crnu Goru, okrenutost zapadnim vrijednostima nove članice NATO na njenom daljem putu ka Evropskoj uniji, spremni da jačamo demokratske procese ovdje, što uključuje i naše zalaganje za slobodu medija, koja je najdirektnije sa tim povezana”, naglasila je Uehara.\nĐukanović je, kako se dodaje u saopštenju DPS-a, zahvalio ambasadorki Uehara na partnerskoj i prijateljskoj posvećenosti stanju u Crnoj Gori, uz ocjenu da bez snažne američke podrške Crna Gora ne bi bila to što jeste danas.\nEnes Memić prebačen iz Bosne: Izručen optuženi za ubistvo policajca


4. oktobra 2019. Katarina PetrovićLeave a Comment on U monografiji o Specijalnoj bolnici i banjske priče\n‒ Radnici specijalne bolnice mogu da budu ponosni jer su ostvareni izvanredni rezultati u struci i u unapređenju sveukupne zdravstvene ponude. Za protekle četiri decenije ovde je lečeno više od pola miliona pacijenata i banjskih gostiju iz svih krajeva zemlje i inostranstva. O njima je brinulo i brine devedest lekara, šest doktora nauka, pet magistara, šest primarijusa i šezdeset devet specijalista. Bolnica je nastavna baza Medicinskog fakulteta Univerziteta u Nišu ‒ rekla je između ostalog direktorka Milanović.\nNa kraju svog obraćanja ona je rekla:– Očekujem da će ovo drugo dopunjeno izdanje monografije o našoj kući doprineti da saznate više ne samo o razvoju zdravstva i Specijalnoj bolnici, već i o životu ove kotline od 1833. godine do danas.\nPrimarijus specijalista doktor Siniša Đorđević koji je bio direktor ove zdravstvene ustanove u periodu od 1994 godine do 2001. godine govorio je o zaista lošem periodu Specijalne bolnice tokom devedestih godina i velikoj borbi tadašnjeg rukovodstva i svih radnika da joj se vrati stari sjaj u čemu su i uspeli.\nDoktor specijalista medicine Snežana Živanović, docent na Medicinskom fakultetu u Nišu i šef odseka pulmologije prvog pedijatrijskog odeljenja klinike za dečije interne bolesti, koja je na početku karijere radila u ovoj zdravstvenoj ustanovi vrlo emotivno pročitala je esej koji je napisala o Svetislavu Radivojeviću doktoru medicinskih nauka koji je ostao u lepom sećanju mnogim pacijentima ali i kolegama.\nAutorka monografije Ljiljana Nikolić, iznela je zanimljivu tezu po kojoj je organizovani banjski turizam u Sokobanji i Srbiji počeo ranije od trenutno zvanično prihvaćenog datuma. Pozivajući se na podatke koje je otkrila u arhivama, istakla je da poručnik Lazarević iz Kragujevca nije bio prvi banjski gost sa uputom.\nPredsednik opštine obišao radove na rekonstrukciji vodovodne mreže\n21. decembra 2020. Marko Božinović\nOdržana 15. sednica SO – u Sokobanji još „Klupa za mame i tate”\n1. septembra 2021. Katarina Petrović


Srce ka nebu - poruka mladih iz Požege za Vaskrs - Izazov\nSrce ka nebu – poruka mladih iz Požege za Vaskrs\nRadio-televizija Srbije\t 1. maja 2021. 19:12\nNajtužniji dan za hrišćane je Veliki Petak, a baš na taj dan grupa mladih Požežana odlučila je da igralište, koje uskoro treba da bude rekonstruisano, upotpune muralom s likovima tri prerano ugašena života, koje je krasio sportski duh.\n"Bazen je tu imamo igralište na Lisištu, klupice, klackalice. Mislim da je šteta da se ovaj prostor ne iskoristi dobro, jer jednostavno veliko je naselje, ima dosta dece i nadamo se da će ih tek biti, tako da radićemo da ispunimo te naše želje", kaže Nataša Filipović, košarkašica iz Požege.\nZa mladog umetnika Luku Čumića taj projekat ima poseban značaj, a različitim motivima ima nameru da oslika i druge delove grada.\n"Motivi koji mene inspirišu su da kažemo najviše iz naše istorije, sa kojima će u budućnosti biti oslikan naš grad. Ali eto na poziv sugrađana i ljudi iz grada može se oslikati bilo kakav motiv u suštini", ističe Luka Čumić, ulični umetnik.\nNovi mural u naselju Kotarski grm, mladi su odlučili da osvetle bakljadom.\n"Ideja je da ne zaboravimo naše komšije, rođake, prijatelja i dobre drugare da ostanu tu zauvek sa nama, kad se mi igramo da nas oni posmatraju. Da nekad popijemo piće sa njima, da ne idu u zaborav", poručuje Ivan Filipović.\nBaš zato su odlučili da ka nebu pošalju i originalnu poruku, a to kažu jeste i suština Vaskrsa.


Premijer Kosova Aljbin Kurti je sednicu Skupštine najavio nakon sastanka sa predstavnicima zemalja Kvinte u Prištini.\nPremijer Kosova Aljbin (Albin) Kurti najavio je za subotu, 15. januar, vanrednu sednicu Skupštine, na kojoj će se raspravljati oko pitanja održavanja srpskog referenduma na Kosovu.\nKurti je ovo izjavio nakon sastanka sa predstavnicima zemalja Kvinte u Prištini, kome je prisustvovala i predsednica Kosova Vjosa Osmani, te predsednik Skupštine Gljauk Konjufca.\nOtvaranje biračkih mesta na Kosovu kršenje Ustava\nDržavni vrh Kosova je na sastanku sa predstavnicima zemalja Kvinte u Prištini izneo jedinstven stav oko održavanja referenduma Srbije na teritoriji Kosova, a to je da pripadnici srpske zajednice mogu da glasaju putem pošte ili putem Kancelarije za Vezu Srbije sa Kosovom u Prištini.\nU zajedničkom saopštenju Predsedništva, Vlade i Skupštine Kosova se navodi da je predstavnicima međunarodne zajednice jasno stavljeno do znanja da bi otvaranje biračkih mesta za referendum Srbije na Kosovu, značilo kršenje Ustava i zakona Kosova, kao i međunarodne prakse.\n"Institucije su pozvale međunarodnu zajednicu da u odnosu na Kosovo primeni iste standarde kao i za bilo koju drugu državu, jer nezavisnost naše zemlje ne samo da je priznalo većina demokratskih zemalja sveta, već je tu i odluka Međunarodnog suda pravde", navodi se u saopštenju.\nDodaje se da Ustav Kosova, važeći zakoni na Kosovu, kao i međunarodno pravo i međunarodna praksa ne priznaju pravo jedne države da održi referendum na suverenoj teritoriji druge države.\nNapominje se da bi referendum na Kosovu organizovale paralelne strukture, koje funkcionišu u sistemu Srbije a koje zvanična Priština smatra ilegalnim.\n"(Srbija) želi da iskoristi referendum kao sredstvo da proširi suverenitet na Kosovu. Prema tome, pozicija kosovskih institucija nema veze sa OEBS-om, već se protivi stalnoj tendenciji Srbije da dokaže teritorijalni integritet na Kosovu", navodi se dalje.\nMeđunarodna zajednica pozvala je 14. januara Vladu Kosova da dozvoli Srbima da glasaju na predstojećem referendumu kojeg organizuje Srbija.


Ugovoreno šest projekata u okviru Programa prekogranične saradnje Crna Gora – Kosovo 2014-2020 | EUME\nNaslovnica Press info Press IPA Ugovoreno šest projekata u okviru Programa prekogranične saradnje Crna Gora – Kosovo...\nUgovoreno šest projekata u okviru Programa prekogranične saradnje Crna Gora – Kosovo 2014-2020\nPočetak sprovođenja šest projekata izabranih u okviru Prvog poziva IPA Programa prekogranične saradnje Crna Gora – Kosovo 2014-2020 svečano je obilježen danas u Prištini.\nNačelnik Odsjeka za evropsku teritorijalnu saradnju u Kancelariji za evropske integracije Crne Gore Miodrag Račeta izrazio je posebno zadovoljstvo činjenicom da prvi put u okviru ovog Programa operativne strukture najavljuju ugovaranje i sprovođenje projekata u indirektnom upravljanju, što je rezultat uspješne saradnje koju su dvije države uspostavile u prethodnoj perspektivi. Podsjetio je da je od 8,4 miliona eura, koliko je državama na raspolaganju u periodu 2014-2020, za ovaj Poziv opredijeljeno 2,04 miliona eura. Izrazio je uvjerenje da će projektne aktivnosti doprinijeti osnaživanju programske oblasti u pogledu podsticanja zapošljavanja, poboljšanja pristupa i kvaliteta usluga zdravstvenih usluga, uspostavljanja tehničkih preduslova za integrisano upravljanje čvrstim otpadom i valorizacije zajedničkih turističkih potencijala zasnovanih na zajedničkom prirodnom i kulturnom nasljeđu.\nNačelnik Direkcije za kontrolu kvaliteta Direktorata za finansiranje i ugovaranje sredstava EU pomoći u Ministarstvu finansija Crne Gore Luka Đuričković saopštio je da su za finansiranje u okviru ovog poziva izabrani projekti koji u najvećoj mjeri doprinose ostvarivanju ciljeva Programa, kao i da njihova realizacija podrazumijeva zajednički angažman brojnih institucija i organizacija. Podsjetio je i na činjenicu da je vrijednost ugovorenih projekata 2,02 miliona eura, što predstavlja čak 99% raspoloživog iznosa u okviru Prvog poziva.\nGeneralna sekretarka u Ministarstvu administracije lokalne samouprave Republike Kosovo Rozafa Ukimeraj saopštila je da je u okviru otvorenog poziva zabilježeno veliko interesovanje potencijalnih aplikanata i zahvalila je korisnicima grantova na posvećenosti i ostvarenim rezultatima, i istovremeno je pozvala sve lokalne i nacionalne institucije, opštine i organizacije civilnog društva da se dodatno angažuju u predstojećem periodu budući da je za kraj tekuće godine planirano otvaranje Drugog poziva za podnošenje projektnih predloga.\nZamjenik šefa Odeljenja za saradnju u Kancelariji Evropske unije na Kosovu Libor Klad ocijenio je da kroz programe prekogranične saradnje Evropska unija nastoji da poveže zemlje i zajednički interes ljudi koji žive na pograničnom području i to ne samo kroz stvaranje mogućnosti za ovu populaciju, već kroz blisku saradnju i stvaranje partnerstava. Izrazio je nadu da će se projekti sprovoditi ne samo u skladu sa uspostavljenim pravilima, već i u skladu sa interesima i benefitima ljudi koji žive u pograničnim regionima.\nNakon uvodnih izlaganja, Sanja Todorović, šefica Zajedničkog tehničkog sekretarijata ukratko je predstavila ciljeve Prvog poziva, nakon čega su nosioci 6 ugovorenih projekata predstavili aktivnosti koje će sprovoditi u narednom periodu.


Crnadak razočaran: "Erdogan prvo ide na grob Alije Izetbegovića, neobično da Milorad Dodik nije reagovao na protokol"\nIgor Crnadak se oglasio povodom dolaska Recepa Tayyipa Erdogana u Sarajevo.\n– Današnji dolazak turskog predsjednika u Sarajevo je jedna u nizu predsjedničkih i ministarskih posjeta koje se obostrano razmijenjuju godinama na relaciji Turska – BiH i nema razloga da se očekuje spektakularan rezultat. Turska je važan međunarodni faktor i dobro je da se sastanci održavaju, ali je poražavajuće da niko sa naše strane nije nagovijestio da bi moguća tema razgovara mogle biti i nove investicije.\nTurska nije među 10 najvećih investitora u BiH, uprkos dobrim političkim odnosima, dok na primjer u Srbiji Turske investicije su najveće nakon zemalja EU, SAD i Kine, rekao je potpredsjednik PDP-a i bivši ministar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak.\n– Veoma je neobično da član Predsjedništva BiH Milorad Dodik nije reagovao na protokol po kojem turski predsjednik prvo, nakon dolaska u Sarajevo, ide na grob Alije Izetbegovića, s obzirom na dobro poznate stavove institucija i mišljenje naroda u RS o Izetbegoviću.\nOvakve posjete su nekada sastavni dio protokola, kao na primjer slučajevi Ataturkovog mauzoleja u Ankari ili groba Hozea Martija u Havani, ali to se radi samo kada su u pitanju istorijѕke ličnosti koje su nesporne i čiji je autoritet i značaj apsolutno prihvaćen u zemlji domaćina. Visoki gosti mogu da se slobodno kreću i da prave svoj protokol, ali je poražavajuće da je prvo što će Erdogan učiniti po dolasku u Sarajevo normalno, prihvatljivo i dešava se uz podršku srpskog člana Predsjedništva BiH, tvrdi Crnadak\nGovoreći o zaključcima Narodne skupštine RS, Crnadak kaže da su oni veoma precizni i jasno kažu da će srpski predstavnici u radu zajedničkih institucija učestvovati samo kada treba da spriječe donošenje neke odluke štetne po Republiku Srpsku, a to ovdje nije slučaj.\n– Prema tome, Dodik će danas prekršiti zajednički stav srpskih stranaka u Narodnoj skupštini i nakon današnjeg odlaska u Predsjedništvo BiH SNSD će biti stranka koja je odustala od zaključaka lidera stranaka sa sastanka od 26.jula, kao i od zaključaka Narodne skupštine. I još jednom da ponovim ono što je već više puta rečeno, to nije učinio ni uz kakvu saglasnost opozicije, nego nam je saopštio svoju konačnu odluku. Na to svakako, ima pravo, kao što ima i obavezu da nosi odgovornost za svoje odluke, bez skrivanja iza opozicije – kaže Crnadak.\nIgor CrnadaMilorad DodikRecep Tayyip Erdogan\nPrevious article Gorica Dodik žurno odgovorila Drašku Stanivukoviću: “Na “stablo” okači sve svoje dijagnoze, firme, rodbinu…”\nNext article Usaglašen i jedinstven stav svjetskih institucija UN-a, NATO-a te EU: Jasno su osudili bombaški napad u Kabulu


Afere potresaju vlasti u Srbiji / Srbija / zone / home page - Osservatorio Balcani e Caucaso Transeuropa\nAfere potresaju vlasti u Srbiji\nVlasti pokušavaju da svedu medije na "protočni bojler" kroz koji javnosti serviraju ono što one želi, a pitanja su dozvoljena samo ukoliko ne nerviraju izvršnu vlast. Ukratko, poruka glasi - pitajte, ali pitajte nežno i ne dirajte teme koje nas mogu iznervirati\n03.12.2019. - Dragan Janjić Beograd\nPremijerka Srbije Ana Brnabić rekla je prošle nedelje u srpskom parlamentu da će sugerisati svojim ministrima da ne odgovaraju na pitanja o "aferi Krušik", koju smatra "isfabrikovanom", i da će im preporučiti da na to pitanje odgovaraju iznošenjem podataka o "rezultatima Vlade". Ta izjava implicira da premijerka i Vlada, kao najvažniji organ izvršne vlasti, otvoreno pretenduju da novinarima (dakle predstavnicima javnosti) iznose samo ono što vladu predstavlja u pozitivnom svetlu, a da sve što je potencijalno neprijatno naprosto ignorišu.\nTakve tendencije izvršne vlasti nisu nikakva novost, čak ni u zemljama razvijene demokratije, ali se ipak niko ne usudjuje da ih javno saopštava, u vidu neke vrste otvorenog strateškog opredeljenja. Jer, ukoliko se krene logikom koju zagovara srpska premijerka, mediji se svode na "protočni bojler" kroz koji izvršna vlast javnosti servira ono što ona želi, a pitanja su dozvoljena samo ukoliko ne nerviraju izvršnu vlast. Ukratko, poruka glasi - pitajte, ali pitajte nežno i ne dirajte teme koje nas mogu iznervirati.\nSve ovo je, naravno, u potpunoj suprotnosti sa proklamovanom ulogom medija u demokratskom društvu i svodi se na nastojanje da se blokira njihova kontrolna funkcija u odnosu na vlast. Jer, ako morate da pazite šta pitate onoga koga kontrolišete (ili da se prethodno sa njim konsultujete da li to uopšte treba da pitate) nema ni kontrole ni rada u ime javnog interesa. Sve se svodi na ispunjavanje želja i potreba izvršne vlasti i drugih centara moći, a ako te potrebe nisu u skladu sa javnim interesom i kose se sa činjenicama, utoliko gore po javni interes i činjenice.\nAfera Krušik, koju je premijerka imala u vidu obelodanjujući nameru da uputi u najmanju ruku neobičnu sugestiju ministrima, eskalirala je nakon što su mediji objavili podatke o dramatičnom rastu prihoda (oko 3.500 puta u minulih nekoliko godina) privatne firme za trgovinu oružjem GIM, za koju radi otac ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića. Istovremeno, prihodi državnih firmi koje se bave tim poslom stagniraju, a pojavili su se i podaci da fabrike oružja koje su u vlasništvu države privatnim firmama prodaju municiju ispod cene i tako im omogućavaju visoku zaradu.\nImajući u vidu činjenicu da je Ministarstvo unutrašnjih poslova važna instanca za dobijanje dozvola za trgovinu oružjem, postavlja se i pitanje sukoba interesa, kao i pitanje da li postoje neformalni kanali kojima se utiče na državne proizvodjače da oružje daju privatnim trgovcima ispod cene, a da zatim uzimaju kredite ili iskazuju gubitke. Konkretnih odgovora na ta pitanja nema, ali su vlasti povele oštru kontrakampanju, optužujući sve koji dovode u pitanje poslove sa oružjem da rade protiv interesa Srbije. Nisu nudjeni ni konkretni odgovori na podatke iz papira koji su do sada objavljeni u medijima.\nTužilaštvo je pozvalo nadležne organe da ispitaju sve navode, ali je pitanje koliko taj proces može da traje i zašto ranije nije bilo nikakve reakcije, budući da se cela afera "vuče" već godinama. Zahtev Tužilaštva usledio je tek pošto su informacije počele nezadrživo da cure u javnost pa ih više nije moguće ignorisati. Nadležni organi su, medjutim, vrlo brzo reagovali na saznanja da je kompromitujuće podatke iz fabrike oružja Krušik izneo uzbunjivač Aleksandar Obradović. On je odmah uhapšen pod optužbom za špijunažu, a zatim (opet na pritisak javnosti) pušten i odredjen mu je kućni pritvor u kome se nalazi i danas.\nAfera Krušik je samo jedna od najvećih u nizu afera koje ovih nedelja objavljuju mediji koji nisu pod neposrednom kontrolom vladajućeg bloka, kao i predstavnici opozicionih stranaka. Pravi mali zemljotres izazvala je odluka nadležnih tela Univerziteta u Beogradu da je ministar finansija Siniša Mali plagirao doktorat, odnosno da se služio nečanim sredstvima. Doktorat mu nije potreban da bi bio ministar, ali činjenica da je neovlašćeno posezao za tudjim znanjem ga čini manje kvalifikovanim za tu poziciju, što oponenti vlasti nastoje da iskoriste.\nMinistar Stefanovć, glavni akter afere Krušik, takodje se našao pod snažnim pritiskom zbog diploma. On je, naime, takodje doktorirao (i validnost tog doktorata deo akademske zajednice osporava) ali nije jasno kako je i da li je uopšte završio neku akreditovanu srednju školu, kako i gde je studirao. Vlasti su i u jednom i u drugom slučaju reagovale veoma oštro, pokrenuvši široko zasnovanu kampanju protiv svih koji se bave ovim i drugim aferama, pa čak i protiv Univerziteta u Beogradu.\nZvanični stav vladajućeg bloka je da je odluka Univerziteta o doktoratu Malog politička, a pojedini poslanici u srpskom parlamentu su čak zatražili smenu rektorke Ivanke Popović. Budući da se oko 80 odsto stanovništva u Srbiji informiše preko mejnstrim medija koji se čvrsto drže narativa vladajućeg bloka, većina u zemlji zapravo i nema pravu sliku o pomenutim aferama, mnogi veruju da iza svega zaista stoji neka zla namera opozicije i medija koji su "strani plaćenici" da naude Srbiji i predsedniku Aleksandru Vučiću.\nSve to dogadja se u trenutku kada i od strane vlasti i sa medjunarodnog nivoa raste pritisak na opoziciju da odustane od bojkota izbora predvidjenih za proleće iduće godine i prihvati obećanje da će izborni uslovi biti relativno ravnopravni za sve učesnike. Odnos prema aferama i način na koji premijerka i drugi predstavnici vlasti u praksi vide ulogu medija svakako deluje prilično destimulativno na opozicione partije. Ako se javno kaže da vlast neće odgovarati na neprijatna pitanja i ako se institucija kakva je Univerzitet može tako lako naći na udaru dnevne politike, šta može da očekuje opozicija i drugi oponenti u predizbornoj kampanji.


Gembird MP-UC1 podloga za miš cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nGembird MP-UC1 podloga za miš cene\nTrenutno nemamo slike za Gembird MP-UC1\nRazer Goliathus Control Gravity, Small 270mm x 215mm x 3mm (RZ02-01910500-R3M1) podloga za miš\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Gembird MP-UC1 podloga za miš po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Gembird podloga za miš MP-UC1 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Podloge za miš cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Gembird Podloge za miš, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Gembird MP-UC1 podloga za miš sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Gembird MP-UC1 podloga za miš. Pre kupovine, podatke za Gembird podloga za miš MP-UC1 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


“Ako bude napretka oko Kosova bićemo i “najbolja demokratija”” – Radio Televizija 022 – Stara Pazova\nIstakao je da se tu radi o tome da je EU rešila da vrši pritisak na nas kao malu zemlju, i da se to “uvek dešava kada je u pitanju Kosovo”.\nBeograd, 24. maja 2019. – Predsednik Aleksandar Vucic obraca se medijima nakon sastanka sa politickim predstavnicima Srba i najznacajnijih institucija Srbije na Kosovu i Metohiji. FOTO TANJUG/ DIMITRIJE GOLL/ bk\nNa opasku da po prvi put predsednik Republike nije primio izveštaj EK, Vučić kaže da su hteli da mu donesu, ali da je imao druga posla.\nDodao je da je pročitao deo izveštaja i da je dobro što se u njemu konstatuje da nam ekonomija ide odlično, što je po njemu i najvažnija konstatacija.\nVučić je rekao da u tom izveštaju postoje stvari koje su dobre, ali i one koje su političkog karaktera i koje nemaju veze sa kvalitetom života u zemlji.\nDodao je da razume premijerku Anu Brnabić što se iznervirala i da se to i njemu, sasvim ljudski, dešavalo 2014. godine.\n“Rekao sam joj – da li su objavili da smo ukrali 500 milona tokom svog mandata, jesmo li branili nekom da uđe u parlament? Zatim, da je trebalo da se nasmeje i kaže da su u pravu i da je zajedno sa mnom upala na RTS i uništila nezavisnost RTS-a, kao i da nam je baš žao što to nisu pomenuli u tom izveštaju. Kao i to da je dobro da se N1 hvali da su sve njihovo stavili u izveštaj pošto su tamo upadali topovi i tenkovi…”, naveo je, ironično, Vučić.\nDodaje da mu je premijerka na to rekla da je morala da kaže šta misli i da je razume pošto se toliko mučila oko medijske strategije i imala oko toga 100 sastanaka.\nVučić je primetio da su prošle godine rekli da nam nedostaje medijska strategija i da je najvažnije da to uradimo, a sada su opet napisali da nema napretka, iako je ona napisana.\nPredsednik kaže da su osuđene ubice Slavka Ćuruvije i da je to istorijska stvar za našu zemlju, ali da se to ne pominje u izveštaju i konstatuje se da napretka nema.\nPredsednik o saopštenju Kvinte: Ništa gluplje u…\nTagaleksandar vucic evropska unija kosovo i metohija Slavko Curuvija


Sin Rajana O’Nila opet u nevolji – Nadlanu.com\nSin Rajana O'Nila opet u nevolji\nLOS ANĐELES, 6. januara 2010. (Beta) - Redmond O'Nil, sin Rajana O'Nila i Fare Foset, uspeo je da ponovo upadne u nevolje uprkos tome što se nalazi u centru za lečenje od bolesti zavisnosti, preneli su tabloidi.\nRedmon O'Nil (24) uhapšen je 29. decembra zbog droge, posle 24-časovnog dozvoljenog odsustva iz centra za detoksikaciju, u Pasadeni, u Kaliforniji. Osoblje centra Impakt u kojem se leče zavisnici od droge i alkohola, naveli su da su kod O'Nila primetili promene kad se vratio sa 24-satnog odsustva. To mu je bila prva dozvola za izlazak od septembra kad mu je određeno lečenje.\nO'Nil, koji je priznao da je uzimao drogu tokom odsustva, bio je osuđen ne samo na lečenje nego i na tri godine uslovno. Tada je upozoren da bi mogao dobiti šest godina zatvora ukoliko prekrši uslovnu slobodu.


Iz sveta pohvale, kod kuæe strahovanja - 2002-01-31\nEvropska agencija za rekonstrukciju odobrila je Srbiji 10 miliona eura za kreditiranje malih i srednjih preduzeæa. Tim sredstvima upravlja Narodna banka Jugoslavije, ona ih dalje prosleðuje komercijalnim bankama i do sada su kreditne linije dobili Eksim banka i Novosadska banka, a danas je potpisan ugovor po kome æe Cepter banka dobiti milion eura za veoma povoljno kreditiranje malog i srednjeg biznisa.\nVisoki funkcioner Evropske agencije za rekonstrukciju Rièard Cink izjavio je da je Evropska unija iznenaðena brzinom ekonomskih reformi u Jugoslaviji, naroèito promenama u bankarskom i privrednom sektoru.\nDok iz sveta stižu pohvale, domaæi ekonomisti upozoravaju da bi zapoèete reforme mogli da ugroze politièki sukobi u vladajuæoj koaliciji. Ekspert beogradskog Instituta ekonomskih nauka Stojan Stamenkoviæ i profesor Ekonomskog fakulteta Mlaðan Kovaèeviæ tvrde da bi održavanje izbora u Srbiji pre kraja ove godine nanelo veliku štetu zapoèetim promenama u privredi i pogoršalo devizni bilans zemlje. Govoreæi o politièkim tenzijama koji utièu na ekonomske reforme Stamenkoviæ je ocenio da bi eventualno smenjivanje guvernera Narodne banke Jugoslavije ili neizbor saveznog ministra finansija mogli da ugroze predstojeæe pregovore o trogodišnjem stend baj aranžmanu sa Meðunarodnim monetarnim fondom.


Dodik podnio zahtjev za ocjenu ustavnosti Zakona o zastavi BiH - Hrvatski Medijski Servis\nU priopćenju Ureda srpskog člana Predsjedništva navodi se da se razlog za upućivanje ovog zahtjeva nalazi u činjenici da navedeni Zakon nije u skladu s članom 1., stav 6. Ustava BiH u kojem se kaže da “o simbolima BiH odlučuje Parlamentarna skupština, a potvrđuje ih Predsjedništvo”.\nU priopćenju se pojašnjava da se “u zahtjevu, koji je danas podnio srpski član Predsjedništva, navodi se da je Parlamentarna skupština BiH 2004. godine usvojila Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o zastavi BiH, ali da on nije potvrđen od Predsjedništva BiH iz čega proizilazi da nije u skladu s Ustavom BiH, odnosno da prilikom njegovog donošenja nije ispoštovana Ustavom propisana procedura iz citiranog člana jedan stav šest Ustava BiH.\n“Imajući u vidu navedeno, sve mijenjane i dopunjavane odredbe Zakona iz 2004. godine nisu u skladu s Ustavom BiH zato što tekst usvojen od Parlamentarne skupštine BiH nije na snazi jer nije potvrđen od Predsjedništva BiH. Slijedom navedenog, tražim da Ustavni sud BiH provede postupak ocjene ustavnosti Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zastavi BiH “Službeni glasnik BiH” broj 23/04/, koji nije usvojen u skladu s članom 1.6. Ustava BiH, što dalje podrazumijeva da izmjene Zakona iz 2004. godine nisu usvojene”, navodi se u zahtjevu srpskog člana Predsjedništva BiH.\nSrpski član Predsjedništva predložio je Ustavnom sudu BiH da sukladno Ustavu i Pravilima Ustavnog suda BiH donese odluku prema kojoj navedeni Zakon nije u suglasnosti s članom jedan stav šest Ustava BiH zbog čega se isti ukida i njegove ukinute odredbe prestaju važiti, te da se naloži Parlamentarnoj skupštini BiH da narednog dana od dana objavljivanja odluke član 84 Zakona o obrani BiH uskladi s Ustavom BiH./Srna/HMS/


U proširenje kapaciteta zeolita uloženo 1,1 miliona KM | Palelive.com\nPočetna Regija Zvornik U proširenje kapaciteta zeolita uloženo 1,1 miliona KM\nU proširenje kapaciteta zeolita uloženo 1,1 miliona KM\nZVORNIK – U kompaniji „Alumina“ iz Zvornika završen je projekat proširenje kapaciteta zeolita „4A“, u koji je investirano oko 1,1 miliona KM.\nGlavni inženjer za investicije i kapitalnu igradnju u „Alumini“ Gordan Vuković rekao je da su ovim projektom stvoreni uslovi za povećanje kapaciteta proizvodnje zeolita sa 60.000 na 80.000 tona godišnje.\nVuković je dodao da su sredstva za ovu investiciju obezbijeđena iz poslovnih rezultata kompanije, uz učešće radnika i stručnjaka fabrike tokom izvođenja radova, koji su činili jedinstven tim na ovom važnom projektu, saopštila je danas Služba odnosa s javnošću „Alumine“.\nPrema njegovim riječima, na objektu zeolita instalirana je savremena oprema automatike i pneumatike, što će omogućiti kompjutersko vođenje procesa proizvodnje.\nDirektor Sektora „Alusil“ Milan Milić kaže da je ovim projektom učinjen značajan iskorak u proizvodnji zeolita sa kojim je zvornička „Alumina“ prepoznatljiva na inostranom tržištu.\n„Sada su stvoreni uslovi za povećanje kapaciteta, ali i kvaliteta zeolita“, rekao je Milić, napomenuvši da su u radu četiri filtera, tri sušione postrojenja i četiri kristalizera, što stvara mogućnost da se po prvi put istovremeno proizvode tri vrste zeolita.\nU kompaniji „Alumina“, u protekle dvije godine, investirano je oko 14 miliona KM, pri čemu je realizovano više projekata, među kojima su rekonstrukcija kotla broj tri na „Energani“, nadogradnja brane crvenog mulja kroz završetak dvije etape, proizvodnja „bijelih hidrata“ i druge investicije bez kojih bi fabrika bila u vrlo teškom položaju.\nPrethodni članakPočelo grijanje uz niže cijene\nNaredni članakZatvorenici spriječeni u prodaji ukradene stočne hrane


Svetska banka odobrila: Srbiji 125 miliona dolara\nM. D.\t 27. oktobra 2016. 09:50\nOdbor izvršnih direktora Svetske banke odobrio je dva projekta za Srbiju u vrednosti od 124,9 miliona evra (138,9 miliona dolara), saopštio je danas taj međunarodni kreditor.\nPrvi projekat je zajam za razvoj od 89,8 miliona evra (100 miliona dolara), koji ide u budžet kao podrška smanjenju uloge države u komercijalnim preduzećima i stvaranju uslova za otvaranje boljih radnih mesta.\nDrugi projekat je investicioni u iznosu od 35 miliona evra (38,9 miliona dolara), koji treba bolje da poveže Srbiju sa regionom i da poveća mobilnost robe, usluga i ljudi kroz završetak izgradnje autoputa na Koridoru 10.\nDrugi razvojni zajam za reformu državnih preduzeća (Drugi SOE DPL) predstavlja nastavak podrške Srbiji za reformu državnih komercijalnih preduzeća, ističu iz Svetske banke. NJegov cilj je da je da smanji udeo države u proizvodnji robe i usluga i da smanji direktne i indirektne subvencije preduzećima u realnom sektoru i time da poboljša uslove za investicije.\nZajam će podržati i bolje rezultate, upravljanje i rukovođenje državnim preduzećima, kao i rešavanje kratkoročnih socijalnih i radnih posledica restrukturiranja i rešavanja pitanja raspolaganja imovinom.\nOvaj projekat podržava konkretne mere u nekoliko oblasti, pre svega ubrzavanje procesa restrukturiranja i konačnog rešenja za preduzeća u portfoliju Agencije za privatizaciju i jednog broja društvenih komercijalnih preduzeća.\nPored toga, podržava mere za bolje upravljanje i izradu zakona i propisa koji regulišu rad tih preduzeća, kao i kontrolu i veću transparentnost u njihovom radu, i konačno socijalne i radne posledice reformi ovih preduzeća.\n“Zahvaljujući dijalogu sa vladom i preduzetim reformama tokom pripreme ovog projekta, visoki troškovi ovih preduzeća koji su iscrpljivali privredu i koje su pokrivali poreski obveznici progresivno su smanjeni”, kaže Toni Verheijen, šef Kancelarije Svetske banke u Srbiji.\nAli, kako dodaje, rešavanje pitanja komercijalnih državnih i društvenih preduzeća i dalje ostaje kritičan faktor uspešne privredne politike vlade i veće privredne efikasnosti.\n“Rešavanje ovih problema ostaviće više državnih para za druge stvari, smanjiće gubitke u privredi i ostaviće više prostora za podršku razvoju preduzetništva, inovacija i otvaranja radnih mesta za mlade”, zaključio je Verheijen.\nProjekat dodatnog finansiranja autoputa na Koridoru 10 pomoći će Srbiji da bolje iskoristi svoj geografski položaj u srcu Balkana duž pan-evropskog Koridora 10. Izgradnja preostalih delova autoputa doneće Srbiji više tranzitnog saobraća, što će pomoći srpskoj privredi. Uz to će finansirati i nabavku dodatne opreme koja pomaže veću sigurnost u saobraćaju i izradu baze podataka o saobraćajnim nesrećama.\nSredstva će se koristiti da se otklone posledice katastrofalnih poplava koje su pogodile Srbiju 2014. godine, uklanjanje neeksplodiranih naprava nađenih prilikom izgradnje autoputa, kao i iskopavanja i zaštitu arheoloških nalazišta.\n“Podrška ovim organima će voditi ka pružanju usluga na efikasniji i efektniji način”, kaže Svetlana Vukanović, vođa projekta u Svetskoj banci.\nZavršetak Koridora 10, koji je deo evropske mreže koridora EU TEN-T, i bolje usluge, prema njenim rečima, treba da budu osnova za bolju regionalnu povezanost i integraciju, za veću trgovinu i za ukupan ekonomski razvoj.


Rusija: Zapad ne reaguje na nacionalizam u Ukrajini, štaviše — podstiče ga - Sputnjik Srbija\n17:14 19.02.2018 (osveženo 17:31 19.02.2018) Preuzmite kraći link\n„Ruska strana je zatražila da se ustanove i izvedu pred lice pravde svi počinioci navedenih huliganskih napada“, navodi se u saopštenju u vezi sa činjenicom da je u Ministarstvo pozvan privremeni otpravnih poslova Ukrajine Ruslan Nimčinski.\n„U Ministarstvo spoljnih poslova Rusije pozvan je otpravnik poslova Ukrajine u Moskvi (Ruslan) Nimčinski, kojem je uručen oštar protest u vezi sa stalnim nasiljem ukrajinskih nacionalista-rusofoba, koji su uz dozvolu ukrajinskih vlasti 17. i 18. februara 2018. godine izveli provokacione napade na Ruski centar za nauku i kulturu i predstavništvo Rossotrudničestva, kao i kancelarije ruskih banaka u Kijevu“, ističe Ministarstvo. „Konstatovano je da su razulareni razbojnici uz nedelovanje policije, koja se tamo nalazila u svojstvu pasivnih statista, razbijali stakla, ispisivali uvredljive natpise na zidovima, oskrnavljivali državne simbole Rusije i nanosili drugu materijalnu štetu“.\nZapad ne reaguje na nacionalizam u Ukrajini, dodaje se u saopštenju.\n„Zabrinjavajuće je da agresivni nacionalizam u Ukrajini ne dobija adekvatnu reakciju stranih pokrovitelja kijevskih vlasti“, naglasilo je rusko Ministarstvo spoljnih poslova. „Štaviše, u nekim slučajevima, takva raspoloženja čak se podstiču“.\nMoskva je takođe izrazila žaljenje što se „tragične lekcije prošlog veka u Evropi i SAD očigledno ne uzimaju u obzir“.\nU nedelju su pripadnici neonacističke grupe „Organizacija ukrajinskih nacionalista“ bacali kamenje i jaja na zgradu Rossotrudničestva u Kijevu. Oni su, takođe, razbili prozore u ogranku ukrajinske „ćerke“ „Zberbanke“ i pokušali da razbiju prozore na zgradi „Alfa banke“.\nAlfa banka, Zberbanka, Ministarstvo spoljnih poslova Rusije, Rossotrudnjičestvo, Kijev, Ukrajina