IPAP i odbrambena industrija Srbije – koristi i preporuke - European Western Balkans\nIPAP i odbrambena industrija Srbije – koristi i preporuke\nAutor Mateja Agatonović 30. 11. 2018. 30. 12. 2018.\nPoseta NATO-a KFOR-u; Foto: NATO\nIndividualni akcioni plan partnerstva sa NATO (IPAP) za period 2015-2017 sadrži sedam mera od značaja za odbrambenu industriju Srbije u kojima je eksplicitno predviđena saradnja sa članicama Alijanse ili međunarodna saradnja. Istraživačica BCBP Katarina Đokić navodi da su u tom okviru tri mere realizovane u potpunosti, jedna delimično, a da tri uopšte nisu realizovane.\nKao jedan od najvažnijih mera za namensku industriju, Đokić navodi da je Srbija tokom sprovođenja važećeg IPAP-a pristupila NATO sistemu kodifikacije delova naoružanja i vojne opreme, što znači da se njihovi proizvodi sada nalaze u NATO master katalog referenci logistike.\nNATO kodifikаcioni sistem (NKS) je nаjveći i nаjsveobuhvаtniji kodifikаcioni i kаtаlogizаcioni sistem koji predstаvljа nаjveću bаzu podаtаkа kojа dаnаs postoji. Trenutno je 65 zemаljа člаnicа tog sistemа, ukupаn broj kodifikovаnih proizvoda veći je od 18 milionа, а registrovаno je i 2.8 milionа dobаvljаčа koji imаju svoju oznаku.\nNATO kodifikаciju je Ministarstvo odbrane Republike Srbije opisala kao “zаjednički jezik logistike” i postupаk kojim se svаki deo nаoružаnjа, vojne opreme i rezervnih delovа koji se koriste u oružаnim snаgаmа NATO zemаljа i drugih, jednobrаzno imenuje, opisuje, grupiše i dodeljuje mu se kodifikаcioni broj – NATO Stock Number.\nPristup ovom mehanizmu omogućava namenskoj industriji Srbije da uveća vidljivost svojih proizvoda na svetskom tržištu i istovremeno im obezbeđuje pristup većem, globalnom tržištu.\nPored toga, NKS donosi i druge ekonomske pogodnosti, poput lаkšeg pristupa svim informаcijаmа o snаbdevаnju i zаlihаmа, smаnjenje troškovа vođenjа evidencijа i osobljа, efikаsniju koordinаciju u nаbаvci, bolje utvrđivаnje potrebа i budžetirаnje sredstаvа.\nUpotreba NKS-a takođe poboljšаvа interoperаbilnost između zemаljа upotrebom zаjedničkog jezikа snаbdevаnjа, rаzumljivog svim učesnicimа u potencijalnim logističkim operаcijаmа i olakšavanje rаda vojne mаterijаlne stаndаrdizаcije, jer postoji precizаn opis uključujući izgled, dimenzije, mаterijаle, površinsku obrаdu i dr.\nŠesnaest domaćih preduzeća namenske industrije se do sada uključilo u NKS sistem, a sada svaki proizvođаč ili ponuđаč može podneti zаhtev zа NCAGE kod, аko ne postoji.\nNCAGE je kod koji identifikuje proizvođаčа ili dobаvljаčа u NKS-u. Prvi kod NCAGE u Srbiji dobilo je preduzeće PRVI PARTIZAN A.D.\nObzirom da se početkom januara 2019. godine očekuje potpisivanje novog IPAP-a, od kog se ne očekuje preterana promena u odnosu na prethodni, BCBP preporučuje da je u narednom ciklusu primene tog sporazuma neophodno definisati mere tako da odgovaraju konkretnim potrebama sistema odbrane i namenske industrij, kao i da se u njega ne ubacuju mere koje u datim političkim okolnostima nisu ostvarive, kao što su one koje se odnose na zajedničku izgradnju sposobnosti poput učešće u programima „mudre podrške“ NATO Agencije za nabavku i podršku (NSPA) ili učešća u zajedničkim tenderima sa NATO članicama.\nVarufakis kandidat “Pokreta za demokratiju u Evropi 2025” na evropskim izborima\nMinistri spoljnih poslova Zapadnog Balkana sastali se u Crnoj Gori, Dačić odsutan\nEWB 12. 07. 2018.\nMarković: Današnji dan veliki dan za Crnu Goru\nEWB 13. 11. 2019. 26. 12. 2019.


Počinje izgradnja sistema za navodnjavanje iz arapskog kredita - AgroSmart\nU Vojvodini počinje izgradnja četiri sistema za navodnjavanje, od ukupno 11 predviđenih u čitavoj zemlji, koji će se finansirati kreditom od 100 miliona dolara koji je Srbija uzela od Ujedinjenih Arapskih Emirata (UAE), izjavila je danas vršilac dužnosti direktora Republičke direkcije za vode Nataša Milić.\nRadovi će početi u narednim danima i trajaće od sedam do 12 meseci, rekla je Milićeva Radio televiziji Srbije.\n„Ovim sistemom će biti pokriveno više od 20.000 hektara zemlje“, kazala je Milićeva i dodala da će prva faza navodnjavanja u centralnoj Srbiji uključiti tri projekta – u Mačvi, Čačku i u Pančevačkom ritu.\nKako je objasnila, prva faza podrazumeva dovođenje vode do kompleksa koji se navodnjava, a naredne dve faze će omogućiti i da krajnji korisnik dođe do vode.\nDržava planira da u narednom periodu prilagođavanjem zakona omogući da navodnjavanje bude dostupno i malim proizvođačima, a ne samo velikim kompanijama koje sebi to mogu da priušte, rekla je Milićeva.\nU prvoj fazi izgradnje sistema za navodnjavanje koristi se trećina sredstava iz kredita koje su odobrili UAE pre dve i po godine po godišnjoj kamatnoj stopi od jedan odsto, ali su aktivnosti na izradi nove projektne dokumentacije odmakle i očekuje se da sledeće godine bude povučena nova tranša kredita.\nAgenciji Beta je u Ministarstvu poljoprivrede rečeno da će u Vojvodini radovi najpre početi na dvonamenskim sistemima Jankov Most (Zrenjanin), Itebej i Međa (Žitište) i Rečej (Kula).\nResorni ministar Branislav Nedimović ranije je kazao da su u pripremi još tri projekta izradnje sistema za navodnjavanje na prostoru centralne Srbije.\nPrecizirao je da bi radovi na sistemu između Save i Drine trebalo da počnu do kraja godine, dok bi u 2018. počela druga faza projekta, koja će obuhvatiti prostor oko Čačka, dok će treći sistem biti oko Smederava i Aleksinca.\nKako je objasnio, radi se o kanalima koji su ranije služili isključivo za odvodnjavanje, a sada se stavljaju velike pumpe koje će prepumpavati vodu ili iz kanala Dunav-Tisa-Dunav ili iz okolnih reka kada je suša i nema vode, pa će poljoprivredni proizvođači moći da iz tih kanala navodnjavanju njive.


PočetnaBiografijeUživo Grand TVMuzika & PesmeO SajtuKontakt UrednikZvezde GrandaZvezde Granda novostiZvezde Granda infoPretraga SajtaNajčešća PitanjaMarketingMapa SajtaLinkovi PrijateljaUŽIVO Zvezde Granda\tTuzba protiv Sase Popovica zbog ukradene pesme\nTweetKOMPOZITOR Darko Ješić namerava da tuži Sašu Popovića, jer mu je, navodno, ukrao pesmu. Reč je o numeri „Čaša ljubavi“, koju je sredinom osamdesetih snimio pevač Peđa Vlačić, a nekoliko godina kasnije ta pesma se, pod nazivom „Eh, da mi je“, našla na albumu Miloša Bojanića. Ješić tvrdi da je pobednik „Farme“ kompoziciju dobio od direktora „Granda“.\n- Saša Popović kaže da je on autor pesme i da ju je komponovao još davno, kada je bio na moru kod Miloša Bojanića - kaže Darko Ješić. - Rekao mi je da slobodno presavijem tabak i da ćemo se videti na sudu, a meni ne preostaje ništa drugo nego da to uradim. Ne želim da pomislim da je namerno uzeo pesmu, već da mu je melodija bila poznata, pa je tako kompozicija dospela kod Bojanića. Tražim zaštitu autorskih prava od SOKOJ i predsednika Udruženja estradnih umetnika Srbije Branimira Đokića.


Brisel i Vašington nesposobni da urazume Prištinu\nS tačke gledišta Vašingtona, jedna od prepreka za to je tehnička vlada Aljbina Kurtija u Prištini, koja je posle oročenog ukidanja taksa na srpsku robu zavela mere reciprociteta prema Beogradu.\nKoliko će dugo ova vlada biti na dužnosti trebalo bi da bude poznato ove nedelje, jer je, pišu Novosti, predsednik privremenih institucija Hašim Tači najavio da će preduzeti finalne korake ka formiranju nove vladajuće većine "koja će imati legitimitet", uz ocenu da "takse moraju biti ukinute da bi se ojačala podrška EU i SAD Prištini".\nDa Brisel neće sedeti skrštenih ruku vidi se iz izjave predstavnika EU za dijalog Miroslava Lajčaka, koji je ocenio da Srbija i Kosovo, "uz evropsko posredovanje", imaju osnovu da se bave zaostavštinom prošlosti i da krenu ka boljoj budućnosti.\nPoruke koje dolaze iz Amerike i Brisela, prema nekadašnjem šefu misije pri Savetu Evrope Zoranu Milivojeviću, sugerišu da Evropljani pokušavaju da obezbede svoj priključak u ovom procesu, ali da Amerika, do njihovih izbora, neće dozvoliti da Brisel preuzme inicijativu.\n"Lajčak daje do znanja da EU ima svoje interese i da se ovde radi o njenom dvorištu. On je nastupio sa evropske pozicije koja nije odustala od podrške Kurtijevoj politici oročenog ukidanja taksa uz reciprocitet, a što praktično znači ravnopravan položaj dveju strana u dijalogu. Grenel nije za reciprocitet, što se poklapa sa pozicijom Beograda" - kaže Milivojević.\nAko se Kurti "odstrani" i u Prištini napravi nova vlada bez izbora, naš sagovornik smatra da će Grenel nastaviti gde je stao i gledati da se u praksi sprovedu dogovori o avio i železničkom saobraćaju. Radeći na ekonomskim pitanjima, kako smatra, SAD će stvarati perspektivu za politički dijalog, koji nije moguć ako se kao preduslov ističe priznavanje takozvanog Kosova.\nTAČI bi već u utorak mogao da dodeli mandat za formiranje vlade DSK-u Ise Mustafe, preneli su prištinski mediji, a u tom slučaju može se očekivati da će se Kurtijevo "Samoopredeljenje" odmah obratiti Ustavnom sudu, smatrajući takav potez neustavnim. Tači je do sada poslao četiri zahteva Kurtiju da predloži novog mandatara ispred Samoopredeljenja, kao najjače partije u parlamentu, ali su oni ostali bez odgovora jer se Kurti zalaže za nove izbore kada se za to steknu uslovi, kad prođe korona.\nPovodom ove Tačijeve najave, reagovao je specijalni izaslanik američkog predsednika Ričard Grenel, navodeći da će "kada takse i reciprocitet budu ukinuti, početi ozbiljan dijalog", kao i da je razgovarao sa liderima u Beogradu i Prištini i da im je jasno stavio do znanja da moraju da počnu da grade poverenje.\nRama o pomoći Srbije nakon zemljotresa: Hvala Vučiću!


Svaki put kada se susretnemo sa engleskim domovima opremljenim u tradicionalnom stilu, znamo da se radi o prostranim vilama koje daju dovoljno pažnje svakom, pa i najmanjem dekorativnom elementu. To je slučaj i sa ovom prelepom zgradom koja se može pohvaliti velikim dnevnim boravkom, još većom kuhinjom sa trpezarijom, prostranim spavaćim sobama i zastakljenim delom koji se otvara u divnu privatnu baštu.\nU kuću se formalno ulazi prvo u svetlo predsoblje, a zatim kroz zastakljena vrata koja se otvaraju u široki hodnik. Sa leve strane nalazi se dvokrevetna soba za prijem okupana svetlošću sa svih strana, dok je drugi deo rezervisan za dnevnu sobu sa visokim plafonima, prozorima i tamnim drvenim podovima.\nŠiroki luk vodi do trpezarije i kuhinje koja se može pohvaliti specijalno dizajniranim radnim elementima od brušenog granita i drveta višnje. Ovo je prostoru dalo neki poseban, starinski šmek koji se delimično oseća i u nastavku – odnosno trpezariji gde francuski prozori sa kapcima izlaze na terasu sa stepenicama koje dalje vode do bašte.\nU vrt se može pristupiti i hrastovim stepeništem unutar kuće, koje vodi u zaseban prostor koji se može koristiti kao privatni stan. Renoviranjem ovog dela doma, stvoren je prelep prostor sa visokim plafonima i nezavisnim pristupom koji sadrži kuhinju, dnevni boravak i spavaću sobu po meri.\nGrubo rezani hrastov pod savršeno je kombinovan sa nerđajućim čelikom i dimljenim hrastom u kuhinji, a ukoliko tome dodamo i ogromnu količinu stakla koju nude prozori od poda do plafona, kao i kameni deo koji vodi na terasu – dobijamo sliku doma koji se u osnovi oslonio samo na proverene prirodne materijale kako bi naglasio svoju nesumnjivu udobnost.\nZanimljivo je pomenuti da se u prostoru najviše ističu svetle krem bele i bež nijanse, kao i neutralna sivo-zelena koja je rezervisana za intimniji deo doma, odnosno spavaće sobe i kupatilo. A kad smo već kod kupatila, slobodno možemo reći da se radi o najzanimljivije dizajniranom delu doma koji je zapravo raspoređen oko samostojeće kade koja ujedno predstavlja i njegovu fokusnu tačku.\nZajedno sa spavaćom sobom i kupatilom, ovaj nivo doma deli prostor sa bibliotekom i radnim prostorom koji se može za tili čas pretvoriti u još jednu sobu za odmor. Zimi ili leti, od zore do sumraka igra svetlosti u celoj kući je izuzetna, često se filtrira kroz grane koje se ljuljaju animirajući zidove na svakom spratu.\nNa kraju, ne zaboravimo da pomenemo i predivnu i mudro dizajniranu baštu sa stazama od cigle i kamena koje vode do raskošnih biljaka nehajno raspoređenih na sve strane vrta. Ovaj deo imanja je ujedno i prelepo mesto za ručak na otvorenom, ali i jedno mirno, opuštajuće ostrvo za odmor i relaksaciju ukućana.


Amerika nije dozvolila ruskim predstavnicima da uđu u „Rukban“ - 26.03.2019, Sputnik Srbija\nSAD su odbile da učestvuju u radu koordinacionog savetovanja po pitanju spasavanja stanovnika kampa „Rukban“ u Siriji, navodi se u saopštenju međuresornih... 26.03.2019, Sputnik Srbija\n15:30 26.03.2019 (Osveženo: 16:54 26.03.2019)\nSAD su odbile da učestvuju u radu koordinacionog savetovanja po pitanju spasavanja stanovnika kampa „Rukban“ u Siriji, navodi se u saopštenju međuresornih koordinacionih štabova Rusije i Sirije.\n22 Mart 2019, 18:45\n„Američka strana koja je direktno odgovorna za događaje u nezakonitoj zoni Tanf, ignorisala je inicijativu usmerenu na spasavanje stanovnika ’Rukbana‘ i odbila da učestvuje u radu koordinacionog savetovanja“, navodi se u saopštenju.\nU saopštenju se navodi da su SAD odbile da puste u zonu Tanfa predstavnice Rusije, Sirije i međunarodnih organizacija.\n„Svojim akcijama američka strana pokušava da sakrije zločin protiv civila u zoni koju kontrolišu. Nema drugog razumnog objašnjenja nekonstruktivnog ponašanja američke komande“, navodi se u dokumentu.\nRanije je bilo saopšteno da su Rusija i Sirija pozvale SAD na sastanak 26. marta radi „izrade koraka“ za rasformiranje kampa „Rukban“.


Saudijska Arabija donirala milion eura BiH područjima koja su pretrpjela poplave\nNaslovnica Posavina Brčko Saudijska Arabija donirala milion eura BiH područjima koja su pretrpjela poplave\nBrčko ̶ Delegacija Ambasade Kraljevine Saudijske Arabije u Bosni i Hercegovini posjetila je danas Brčko Distrikt BiH i Bijeljinu povodom donacije od milion eura koju je Saudijska Arabija osigurala mjestima koja su oštećena u poplavama.\nIz Crvenog križa Brčko Distrikta BiH za Agenciju Fena su kazali da je u okviru ove pomoći za Brčko donirano 477 setova koji sačinjavaju hrana, higijenski artikli, kuhinjska sredstva i posuđe te posteljine i slične stvari. Vrijednost jednog seta je 200 KM.\nSetovi koji su donirani za Brčko već naredne sedmice će biti podijeljeni najugroženijim porodicama, a iz Crvenog križa su naveli da je Ambasada Kraljevine Saudijske Arabije osigurala i sredstva za distribuciju paketa.\nTakođer, delegacija je osim Crvenog križa posjetila i Vladu Brčko Distrikta.\nDonacija od milion eura osigurala je više od 9.500 setova, od toga oko 5.300 za Federaciju i oko 3.800 za Republiku Srpsku i ostatak za Brčko.\nDelegacija Ambasade posjetila je danas i Crveni križ u Bijeljini koji će podijeliti oko 800 setova porodicama koje se nalaze u stanju socijalne pomoći.\nDodjela pomoći organizirana je u saradnji s Crvenim križem BiH.


izvor: agencije foto: 15.11.2019.\nRSE je imao uvid u takozvani "non-pejper" dokument u kojem se navodi da su "prespore" duboke političke, ekonomske i socijalne transformacije, potrebne za buduće pristupanje Evropskoj uniji, i da su nedovoljne konkretne koristi za gradjane u zemljama kandidatima za članstvo.\nPredvidja se da bi prelazak iz jedne faze u drugu bio detaljno izložen, a uglavnom bi se zasnivao na "stalnom, nepovratnom napretku u oblasti vladavine prava".\nFrancuska predvidja i dodatnu finansijsku pomoć u pretpristupnom procesu za Zapadni Balkan što podrazumeva veće pretpristupne instrumente, ali i pristup strukturalnim fondovima koji su sada rezervisani samo za zemlje članice EU.\nPariz smatra da je taj princip potreban za rešavanje situacija u kojima država kandidat delimično ili uopšte ne ispunjava odredjene kriterijume, ili prestaje da ispunjava preuzete obaveze.\nPariz u dokumentu potvrdjuje "nedvosmislenu podršku" evropskoj perspektivi zemalja Zapadnog Balkana i navodi da ceo region pripada Evropi po istoriji, kulturi i geografiji.\nTakozvani "non-pejper" je neformalni dokument koji se uglavnom iznosi u zatvorenim pregovorima unutar institucija EU, naročito medju članicama i ima za cilj postizanje dogovora o nekom spornom političkom pitanju.


Nišlije otputovale na pripreme u Antaliju - SPORTSKI ŽURNAL\nNiški tim će tokom priprema odigrati šest prijateljskih utakmica\nFudbaleri Radničkog iz Niša otputovali su danas na pripreme u tursku Antaliju, gde će ostati do 6. februara, preneo je taj superligaš.\nNiški tim će tokom priprema odigrati šest prijateljskih utakmica.\nPrvi protivnik biće poljski Pjast 23. januara, tri dana kasnije igraju protiv slovačkog Ružemberoka, 29. januara rival je Spartak iz Varne, dok 1. februara igraju protiv ruskog Himkija.\nTri dana kasnije za rivala imaju Torpedo iz Moskve, a poslednji duel na pripremama igraju protiv kazahstanskog Kairata, dan kasnije.\nRadnički je pripreme počeo 10. januara u Nišu, a pet dana kasnije priključio se i trener Radoslav Batak, koji je prethodno bio pozitivan na korona virus.\nBatak je rekao da je prvi period priprema uvek težak, ali dodaje da je urađen dobar posao.\n"Kada sam došao, počeli smo da radimo i sa loptom, mada smo imali puno problema zbog loših vremenskih prilika. Sada idemo u Antaliju, gde ćemo imati sjajne uslove za rad. Sledi nam najvažniji deo pripremnog perioda, tokom kojeg treba da napravimo igru i sistem za prolećni deo sezone", rekao je on.\n"Neće se to mnogo menjati od onog što smo igrali do sada, samo ćemo se truditi da poboljšamo i usavršimo određene segmente", dodao je Batak.\nTrener niškog tima zadovoljan je što je klub pojačao Aleksandar Mesarović, za kojeg je rekao da bi mogao da pravi razliku na terenu.\nU klub je između ostalog došao i odbrambeni igrač Aleksandar Bogdanović.\n"Bogdanović je dobar štoper, dugo smo ga pratili i smatram da će biti prava zamena za Nikolu Stevanovića. Očekujemo da nam se Nikola Vujadinović priključi u Turskoj. On se još nije oporavio, doći će u Antaliju tokom sledeće sedmice i veoma nam je važno da ga osposobimo već za prvu takmičarsku utakmicu protiv Partizana 12. februara", rekao je Batak.\nOn je istakao da će novo pojačanje na golu Filip Dujmović biti prava konkurencija Damiru Kahrimanu, dok će Japanac Risouke Nagasava zbog povrede ostati u Nišu.\n"Sagitov (Artur) će dobiti šansu da se nametne u Turskoj. Miljan Škrbić je povređen, moraće na operaciju i videćemo nakon tog zahvata kakva će biti situacija sa njim. Za sada ne može da nam pomogne. Sigurno je da ćemo se do kraja prelaznog roka još pojačati. Rivale na pripremama smo pažljivo birali u pitanju su ozbiljne ekipe, a ono najbolje smo ostavili za kraj. Duel sa Kairatom je veliki izazov i biće nam to prava priprema pred Partizan", zaključio je Batak.\nRadnički iz Niša posle polusezone u Super ligi Srbije zauzima sedmo mesto sa 27 bodova.


Tri razloga za slavlje - Saša Ilić otkrio zašto se raduje duelu sa PAOK-om - Sportske.net\nTri razloga za slavlje - Saša Ilić otkrio zašto se raduje duelu sa PAOK-om\nKapiten fudbalera Partizana Saša Ilić rekao je da će sutra u prijateljskoj utakmici protiv PAOK-a imati nekoliko razloga za slavlje, ali i da nije ni sanjao da će izjednačiti rekord kluba po broju nastupa.\nVukić: "Sale sada više trči nego devedesetih"Večna tabela Lige šampiona - Gde su srpski klubovi?Nema mesta sujeti, Vukotić obožava Saleta Ilića: ''Fudbal se voli zbog njega!''Karadžić ponovo u Partizanu?! Tole konačno progovorio!Zlatan vez na dresu posvećen Saletovom rekordu\nSaša Ilić će u sutrašnjoj utakmici izjednačiti rekord Momčila Vukotića od 791 nastupa za Partizan.\n"Sutra imam tri razloga za slavlje. Prvi je taj jubilijej, gde stižem neprikosnovenog Mocu Vukotića; drugi je što igramo protiv PAOK-a, koji je u bratskim odnosima sa Partizanom i treća je što igram protiv svog najboljeg prijatelja Vlade Ivića (trenera PAOK-a). Tako da su to te tri stvari koje će obeležiti utakmicu", rekao je Ilić Beti u Beogradu.\nKapiten crno-belih prošao je sve selekcije Partizana, kluba za koji navija, ali je kazao da ne bi verovao da mu je neko rekao da će biti rekorder.\n"Imao sam snove kad sam bio mali: da zaigram za prvi tim Partizana, da osvojim titulu, da dam gol Zvezdi. Posle sam bio i kapiten, ali ni na kraj pameti mi nije bilo da razmišljam o ovome. Ja nisam osoba koja je jurila rekorde, to se jednostavno desilo. Svestan sam da se kroz istoriju Partizana prošlo mnogo boljih igrača od mene, ali je ipak lepo da odigraš toliko utakmica za klub koji voliš", rekao je Ilić.\nKapiten fudbalera gledao je utakmicu košarkaškog kluba Partizan protiv Cibone u Jadranskoj ligi.\n"Često gledam Partizan, ali ne dolazim često u 'Pionir' zato što većinom tada imamo neke treninge. Svi znaju kakva je ovde atmosfera. Dolazim kad imam vremena. Partizan ima novu ekipu, koja igra odlično, zabeležili su dve pobede, nadam se večeras i treću", rekao je Ilić.


Demokratija, solidarnost i evropska kriza - Jürgen Habermas - Peščanik\nDemokratija, solidarnost i evropska kriza\nEvropska unija duguje svoje postojanje naporima političkih elita koje su mogle da računaju na pasivni pristanak manje ili više indiferentnog stanovništva, dokle god su ljudi mogli da u Uniji prepoznaju svoj ekonomski interes imajući u vidu sve prednosti i nedostatke. Unija je sebe legitimisala u očima građana prvenstveno zbog svojih rezultata, a ne zbog činjenice da je ispunila političku volju građana. Ovakvo stanje stvari objašnjeno je ne samo istorijom njenog porekla nego i pravnim osnovom ove jedinstvene tvorevine. Evropska centralna banka, Komisija i Evropski sud pravde tokom decenija su na najdublji mogući način uticali na svakodnevni život evropskih građana, iako su ove institucije najmanje podložne demokratskoj kontroli. Štaviše, Evropski savet, koji je energično preuzeo inicijativu u današnjoj krizi, sastavljen je od šefova vlada čija je uloga u očima građana da zastupaju njihove nacionalne interese u dalekom Briselu. Na kraju, bar je Evropski parlament trebalo da uspostavi most između političkog sukoba mišljenja u nacionalnim arenama i značajnim odlukama koje se donose u Briselu – ali na ovom mostu skoro da uopšte nema saobraćaja.\nTako do danas opstaje raskorak na evropskom nivou između javnog mnjenja i javne volje sa jedne strane, i politike koja se realno sprovodi u rešavanju aktuelnih problema sa druge strane. Ovo takođe objašnjava zašto su koncepcije Evropske unije i ideje o njenom budućem razvoju ostale nejasne među građanima. Kompetentna mišljenja i artikulisani stavovi uglavnom su monopol profesionalnih političara, ekonomskih elita i stručnjaka u određenim oblastima; čak ni javno aktivni intelektualci koji obično učestvuju u raspravama o gorućim pitanjima nisu uspeli da ovladaju ovim pitanjem.\nOno što danas ujedinjuje evropske građane jesu evroskeptični stavovi koji su postali još naglašeniji u svim državama članicama tokom krize, istina u svakoj zemlji iz različitih i sasvim suprotnih razloga. Ovu tendenciju bi političke elite mogle da uzmu u obzir; ali rastući otpor građana zaista nije presudno pitanje za realni kurs evropske politike koji je uglavnom odvojen od nacionalnih arena. Pravi tok rešavanja krize određuje i sprovodi na prvom mestu širok skup pragmatičnih političara koji promovišu postupnu agendu ali bez sveobuhvatne perspektive. Oni su orijentisani ka stavu „više Evrope“ jer žele da izbegnu daleko dramatičniju i verovatno skuplju alternativu ukidanja evra.\nKomisija, predsedništvo Saveta i Evropska centralna banka – u briselskom žargonu poznati kao „institucije“ – najmanje su podložni legitimacijskim pritiscima zbog svoje relativne udaljenosti od nacionalnih javnih sfera. Tako da je njihovo zaduženje bilo da u decembru 2012. predstave prvi detaljniji dokument u kojem Evropska unija predlaže perspektivu za reforme na srednji i duži rok, koje idu dalje od današnjih reakcija kojim se prvenstveno samo kupuje vreme u rešavanju kritičnih simptoma. U ovoj proširenoj perspektivi pažnja više nije usmerena na zbir novijih uzroka koji su od 2010. spojili globalnu bankarsku krizu sa začaranim krugom prezaduženih evropskih država i nedovoljno kapitalizovanih banaka koje su jedna drugu međusobno refinansirale. Taj važni Nacrt (Blueprint), kako je nazvan, trebalo je davno da bude usvojen i on ukazuje na dugoročne strukturne uzroke sadržane u samoj Monetarnoj uniji.\nEkonomska i monetarna unija nastajala je 90-ih u duhu ordoliberalnih ideja Pakta za stabilnost i rast. Monetarna unija zamišljena je kao noseći stub ekonomskog ustrojstva koji podstiče slobodnu konkurenciju među tržišnim igračima preko nacionalnih granica, i organizovan je u skladu sa opštim pravilima koja obavezuju sve članice. Čak i bez instrumenta devalvacije nacionalnih valuta, nedostupnog u monetarnoj uniji, različiti nivoi konkurentnosti nacionalnih ekonomija trebalo je da se iznivelišu sami po sebi.\nAli pretpostavka da bi se omogućavanjem nesputane konkurencije u skladu sa poštenim pravilima dobili slični troškovi proizvodnje i jednak nivo prosperiteta – što bi obesmislilo potrebu za zajedničkim odlučivanjem o finansijskoj, ekonomskoj i socijalnoj politici – pokazala se kao lažna. Budući da optimalni uslovi za zajedničku valutu u evrozoni nisu zadovoljeni, strukturna neravnoteža među nacionalnim ekonomijama koja je postojala od samog početka postala je izraženija; i biće još izraženija sve dok se evropski politički obrazac ne oslobodi principa da svaka članica donosi suverene odluke unutar određenog domena ne obazirući se na ostale članice, drugim rečima, isključivo iz sopstvene nacionalne perspektive. Uprkos nekim ustupcima, međutim, nemačka federalna vlada se do sada čvrsto držala ove dogme. Treba odati priznanje Komisiji i predsedništvu Saveta što su se okrenuli pravom uzroku krize – naime, pogrešnom postavljenoj monetarnoj uniji koja ne odustaje od političkog razumevanja saveza suverenih država (kao “Herren der Verträge”).\nPrema pomenutom predlogu reforme, takozvanom Nacrtu, u narednih pet godina treba realizovati tri presudna, iako maglovito definisana cilja. Prvo, zajedničko političko odlučivanje na nivou EU o „integrisanim smernicama“ za koordinaciju fiskalnih, budžetskih i ekonomskih mera pojedinačnih država. Ovo bi zahtevalo sporazum koji onemogućava da politika jedne članice vrši negativan spoljni uticaj na ekonomiju druge članice. Dalje, budžet EU zasnovan na pravu naplaćivanja poreza evropske finansijske uprave zamišljen je u cilju stvaranja stimulativnih programa za konkrene pojedinačne zemlje. Ovim bi se otvorio prostor za selektivno usmerene javne investicije kroz koje se može rešavati strukturna neravnoteža unutar Monetarne unije. Na kraju, evroobveznice i fond za otplatu dugova trebalo bi da omoguće delimičnu kolektivizaciju državnih dugova. To bi oslobodilo Evropsku centralnu banku obaveze da sprečava špekulacije protiv pojedinačnih država evrozone koju trenutno neformalno obavlja.\nOvi ciljevi bi se mogli realizovati samo ako se prihvate prekogranična plaćanja sa odgovarajućim efektima transnacionalne redistribucije. Iz perspektive ustavno nužne legitimnosti, Monetarna unija bi morala da se pretvori u pravu Političku uniju. Izveštaj Komisije naravno predlaže Evropski parlament za tu svrhu i ispravno navodi da bliža „međuparlamentarna saradnja kao takva ne garantuje demokratski legitimitet odluka EU“. S druge strane, Komisija uzima u obzir uzdržanost šefova država i radikalno se drži principa iscrpljivanja postojeće pravne osnove Lisabonskog sporazuma, tako da zamišlja prenošenje ovlašćenja sa nacionalnog na evropski nivo samo na vrlo postepen i neprimetan način.\nOčigledan cilj je odlaganje revizije sporazuma do samog kraja. Komisija postavlja širenje upravnih kapaciteta kao prioritet na kratki i sredni rok iznad odgovarajućeg proširenja osnove legitimacije. Tako se krajnja demokratizacija predstavlja kao obećanje, poput svetla na kraju tunela. Nadnacionalna demokratija ostaje formalni dugoročni cilj na papiru. Ali odlaganje demokratije je prilično opasan potez. Ako se ekonomska ograničenja tržišta srećno spoje sa slobodnom evropskom tehnokratijom, smesta nastaje rizik da će postepeni proces unifikacije – koji je planiran za narod, ali ne od strane naroda – biti zaustavljen pre nego što se ostvari proglašeni cilj uravnoteženja izvršne i parlamentarne grane.\nBez demokratski usvojenog zakona i bez povratne reakcije mobilisane političke javne sfere i građanskog društva, politički menadžment nema motivaciju i snagu da obuzda i preusmeri profitno orijentisane imperative investicionog kapitala u socijalno kompatibilne kanale. Kao što već danas možemo videti, vlasti bi sve više i više pristajale na neoliberalne političke obrasce. Tehnokratija bez demokratskih korena ne bi imala motivaciju da prida dovoljnu težinu zahtevima birača za pravednu raspodelu prihoda i imovine, za statusnu sigurnost, javne usluge i kolektivna dobra, kada se tu zahtevi kose sa sistemskim zahtevima konkurentnosti i ekonomskog rasta.\nDa rekapituliramo ovu analizu, zarobljeni smo u dilemi između, s jedne strane, ekonomskih mera nužnih za očuvanje evra i, sa druge strane, političkih koraka ka bližoj integraciji. Koraci koji su neophodni za postizanje tog cilja nepopularni su i nailaze na spontan otpor građana. Planovi Komisije odraz su iskušenja da se premosti, u tehnokratskom maniru, ovaj jaz između onoga što je ekonomski nužno i onoga što je izgleda politički dostižno samo ukoliko se zaobiđe narod.\nU ovom pristupu krije se opasnost rastućeg raskoraka između konsolidacije regulatornih ovlašćenja i potrebe da se legitimišu ova uvećana ovlašćenja na demokratski način. Pod uticajem ove tehnokratske dinamike, Evropska unija bi se približila sumnjivom idealu tržišno potvrđujuće demokratije koja bi još beznadežnije bila izložena imperativima tržišta jer je ne bi sputavalo politički razdražljivo civilno društvo. Umesto toga, upravni kapaciteti kojih danas nema, iako su funkcionalno neophodni u svakoj monetarnoj uniji, mogli bi i trebalo bi da budu centralizovani samo u okviru podjednako nadnacionalne i demokratske političke zajednice.\nAli šta je alternativa daljoj integraciji po sadašnjem modelu izvršnog federalizma? Da razmotrimo prvo ove presudne odluke koje bi morale da se donesu na samom početku puta ka nadnacionalnoj demokratiji u Evropi. Na prvom mestu je neophodna jasna odluka da se Evropska monetarna unija proširi u Političku uniju (koja bi, naravno, ostala otvorena za pristup drugih članica EU, pre svega Poljske). Ovaj korak bi prvi put označio ozbiljnu diferencijaciju Unije na jezgro i periferiju. Izvodljivost neophodnih izmena evropskih sporazuma zavisila bi pre svega od pristanka zemalja koje bi radije ostale izvan. U najgorem slučaju, principijelni otpor bi morao da se prevaziđe samo novim osnivanjem Unije (zasnovane na postojećim institucijama).\nOdluka za stvaranje takvog jezgra Evrope bila bi značajnija od prostog dodatnog evolutivnog koraka u prenošenju određenih suverenih prava. Uspostavljanjem zajedničke ekonomske uprave crvena linija klasičnog razumevanja suvereniteta bila bi pređena. Ideja da su nacionalne države „suvereni subjekti sporazuma“ morala bi da se napusti. S druge strane, korak ka nadnacionalnoj demokratiji ne bi morao da se svodi na transformaciju u „Sjedinjene Evropske Države“. „Konfederacija“ ili „federativna država“ je lažna alternativa (i konkretna zaostavština ustavne rasprave u Nemačkoj 19. veka). Nacionalne države mogu sasvim dobro da očuvaju svoj integritet kao države unutar nadnacionalne demokratije zadržavanjem i uloge izvršne administracije i uloge konačnog čuvara građanskih sloboda.\nNa proceduralnom nivou razvlašćivanje Evropskog saveta značilo bi prelazak sa međudržavne uprave na zajedniči metod. Dokle god obična zakonodavna procedura u kojoj Parlament i Savet učestvuju na jednakoj ravni ne postane opšte pravilo, Evropska unija deli nedostatak legitimnosti sa svim međunarodnim organizacijama zasnovanim na ugovorima među državama. Ovaj nedostatak se objašnjava asimetrijom između opsega demokratskih ovlašćenja svake pojedinačne članice i sveobuhvatnog opsega kompetencija organizacije koju sprovode sve članice zajedno. Iz percepcije državljana jedne zemlje, njihovu političku sudbinu određuju strane vlade koje zastupaju interese drugih naroda, umesto njihove vlade koju obavezuje samo njihov demokratski glas. Ovaj deficit odgovornosti dodatno pogoršava činjenica da se pregovori Evropskog saveta vode izvan vidokruga javnosti.\nZajednički metod je poželjniji ne samo zbog ovog normativnog razloga, nego i zbog veće efikasnosti. On pomaže da se prevaziđu nacionalni partikularizmi. U Savetu, ali i u interparlamentarnim komisijama, predstavnici koji su obavezani da brane nacionalne interese moraju da se bore za postizanje kompromisa između nepopustljivih stavova. S druge strane, poslanici u Evropskom parlamentu, koji je podeljen na parlamentarne grupe, biraju se prema partijskoj srodnosti. Zato se, u meri u kojoj se formira evropski partijski sistem, odluke u Evropskom parlamentu već mogu donositi na osnovu interesa generalizovanih preko nacionalnih granica.\nOvo su suštinske odluke neophodne za transformaciju Monetarne unije u Političku uniju koja neće upasti u zamku tehnokratije. To će, međutim, zahtevati prevazilaženje visoke, skoro nepremostive institucionalne prepreke – promenu osnovnog zakona. Prvi korak, to jest sazivanje skupštine ovlašćene da izmeni sporazume, mora se očekivati od Evropskog saveta, dakle upravo od institucije koja je najmanje podesna za donošenje glatkih kooperativnih rešenja. To ne bi bila laka odluka za članove Evropskog saveta, koji su istovremeno šefovi nacionalnih vlada. S jedne strane, razmišljanje o reizboru već ih udaljava od ovog nepopularnog koraka; pritom, nemaju nikakvog interesa da sebi oduzimaju vlast.\nS druge strane, oni neće moći da večito ignorišu prepreke koje će pre ili kasnije iziskivati bližu integraciju ili makar jasan izbor između bolnih alternativa. Za sada nemačka vlada insistira da prioritet bude stabilizovanje budžeta individualnih država od strane nacionalnih administracija, uglavno nauštrb njihovih socijalnih sigurnosnih sistema, ili javnih usluga i kolektivnih dobara. Uz šačicu manjih „donatorskih zemalja“, ona sprečava zahtev ostalih članica za ciljane investicione programe i za neku vrstu zajedničke finansijske odgovornosti koja bi snizila kamate za državne obveznice kriznih zemalja.\nU ovoj situaciji, nemačka vlada u svojim rukama drži ključ za sudbinu Evropske unije. Ako je neka vlada među članicama sposobna da preuzme inicijativu za izmenu ugovora onda je to vlada Nemačke. Naravno, druge vlade treba da zahtevaju pomoć na solidarnoj osnovi samo ukoliko su i same spremne da preduzmu podrazumevani korak prenošenja suverenih prava na evropski nivo. U suprotnom, svaka vrsta pomoći zasnovana na solidarnosti narušila bi princip da se zakonodavci koji propisuju porez takođe pitaju u odlukama kako rasporediti sredstva i na koga ih iskoristiti.\nTako je glavno pitanje da li je Nemačka ne samo u situaciji da preuzme inicijativu, nego i da li ima interes da to učini. Tačnije, tražim konkretno nemački interes koji prevazilazi interese koje dele sve države članice (poput interesa za ekonomske prednosti stabilizovanja monetarne unije ili interesa za očuvanje evropskog političkog uticaja na međunarodnu političku agendu u sve snažnijem multikulturalnom svetskom društvu, uticaja koji u svakom slučaju opada).\nNakon osnivanja Nemačkog carstva 1871, Nemačka je preuzela fatalni „poluhegemonijski status“ u Evropi – kako je rekao Ludvig Dehio, bila je „previše slaba da dominira kontinentom, ali previše snažna da se obuzda“. U nemačkom je interesu da izbegne obnavljanje ove dileme koja je prevaziđena samo zahvaljujući evropskom ujedinjenju. Zato evropsko pitanje, koga je u prvi plan izgurala kriza, takođe obuhvata unutrašnji politički izazov za Nemce. Predvodnička uloga koja je danas zapala Nemačkoj iz demografskih i ekonomskih razloga ne samo da budi istorijske duhove svuda oko nas nego nas dovodi u iskušenje da izaberemo unilateralni nacionalni kurs, pa čak i da se predamo fantazijama o „nemačkoj Evropi“ umesto „Nemačke u Evropi“. Mi Nemci smo morali da naučimo iz katastrofa prve polovine dvadesetog veka da je u našem interesu da trajno izbegnemo dilemu poluhegemonijskog statusa koji teško može da se održi bez ulaska u konflikte. Uspeh Helmuta Kola nije ponovno ujedinjenje i ponovno uspostavljanje određene nacionalne normalnosti per se, nego činjenica da je ovaj radostan događaj išao uporedo sa doslednim promovisanjem politike koja vezuje Nemačku čvrsto za Evropu.\nNemačka ne samo što ima interes u politici solidarnosti; ja bih rekao da ima čak i odgovarajuću normativnu obavezu. Klaus Ofe pokušava da odbrani ovu tezu pomoću tri osporavana argumenta. Do danas, Nemačka je imala najveću korist od zajedničke valute kroz porast izvoza. Zbog ovog izvoznog suficita Nemačka dodatno doprinosi pogoršanju ekonomskih neravnoteža unutar monetarne unije i, zbog takve svoje uloge, deo je problema. Na kraju, sama Nemačka profitira zbog krize, jer povećanje kamatnih stopa za državne obveznice krizom pogođenih zemalja prati smanenje kamatnih stopa za nemačke državne obveznice. Čak i ako prihvatimo ove argumente, normativna premisa da ovi asimetrični efekti politički neregulisane međuzavisnosti nacionalnih ekonomija iziskuju obavezu solidarnog delovanja, ne može se lako objasniti.\nOvo me dovodi do konačnog i filozofskog pitanja. Šta znači pokazati solidarnost i kada imamo pravo da tražimo solidarnost? Pomoću male konceptualne analize nameravam da oslobodim pozive na solidanost od optužbi za moralnu pompeznost ili nespretne dobre namere koje im „realisti“ često nameću. Štaviše, pokazivanje solidarnosti je politički čin i ni u kom slučaju nije oblik moralne nesebičnosti pogrešno postavljene u politički kontekst. Solidarnost gubi lažni privid nepolitičnosti kad naučimo kako da napravimo razliku između obaveza da pokažemo solidarnost i moralnih i pravnih obaveza. „Solidarnost“ nije isto što i „pravda“, bilo u moralnom ili pravnom smislu reči.\nMoralne i pravne norme nazivamo „pravednim“ kada regulišu postupke koji su u jednakom interesu svih učesnika. Pravedne norme obezbeđuju jednake slobode za sve i jednako poštovanje svakog. Naravno, postoje i posebne dužnosti. Rođaci, susedi ili kolege mogu u određenim situacijama jedni od drugih da očekuju veću ili drugačiju pomoć nego od stranaca. Takve posebne dužnosti obično važe i za određene društvene odnose. Na primer, roditelji krše svoju dužnost staranja kada zanemaruju zdravlje svoje dece. Obim ovih pozitivnih dužnosti je često neodređen; on zavisi od tipa, učestalosti i značaja odgovarajućih društvenih odnosa.\nKada daleki rođak nakon više decenija ponovo kontaktira svoju iznenađenu rođaku i traži od nje veliku finansijsku pomoć jer se našao u neočekivanoj teškoj situaciji, on ne može da računa na moralnu obavezu nego u najbolju ruku na vezu „etičkog“ tipa zasnovanu na porodičnim odnosima ( u Hegelovoj terminologiji, vezu zanovanu na “Sittlichkeit” ili “etičkom životu”). Pripadnost široj familiji će opravdati prima facie dužnost da se pomogne, ali samo u slučajevima kada konkretni odnos potvrđuje očekivanje da npr. rođaka može da zauzvrat računa na podršku svog rođaka ako se nađe u sličnoj situaciji.\nMoralne zapovesti bi trebalo da se poštuju iz poštovanja same osnovne norme bez obzira na ponašanje drugih osoba, dok je građansko poštovanje zakona uslovljeno činjenicom da sankcionisanje moći države obezbeđuje opšte poštovanje. Ispunjavanje etičke obaveze, s druge strane, ne može se ni nametnuti niti je kategorički zahtevano. Ono zavisi od recipročnih usluga – i od poverenja u ovaj reciprocitet tokom vremena.\nU ovom smislu, etičko ponašanje koje se ne može nametnuti takođe koincidira sa sopstvenim srednjoročnim ili dugoročnim interesom. I upravo je ovaj vid zajednički za Sittlichkeit i solidarnost. Međutim, ovo drugo se ne može oslanjati na pretpolitičke zajednice poput porodice, nego na politička udruženja ili zajedničke političke interese. Ponašanje zasnovano na solidarnosti podrazumeva političke kontekste života, pa tako i kontekste koji su pravno organizovani i u tom smislu veštački. Ovo objašnjava zašto je poverenje pod pretpostavkom solidarnosti nestabilnije nego u slučaju etičkog ponašanja, zato što ovo poverenje nije garantovano pukim postojanjem kvazi-prirodne zajednice. Ono što nedostaje u slučaju solidarnosti jeste trenutak konvencionalnosti u već postojećim etičkim odnosima.\nDok su “pravda” i “nepravda” bili predmeti sporenja još u prvim pismenim civilizacijama, koncept solidarnosti je zaprepašćujuće nov. Iako se sam termin može pronaći u rimskom zakonu o dugovima, on tek od Francuske revolucije 1789. polako dobija političko značenje, doduše prvobitno u vezi sa sloganom “bratstva”. Borbeni poklič fraternité proizvod je humanističke generalizacije jednog određenog obrasca mišljenja koji se javlja u svim velikim religijama sveta – naime, intuicije da je nečija lokalna zajednica deo univerzalne zajednice svih vernika. Ovo je kontekst „bratstva“ kao ključnog koncepta sekularizovane religije humanosti koji je radikalizovan i spojen sa konceptom solidarnosti u prvoj polovini 19. veka ranim socijalizmom i katoličkim socijalnim učenjem. Čak je i Hajnrih Hajne još uvek koristio koncepte „bratstva“ i „solidarnosti“ manje ili više sinonimno. Ova dva koncepta su razdvojena tokom društvenih potresa nastupajućeg industrijskog kapitalizma i novog radničkog pokreta. Nasleđe judeohrišćanske etike bratstva spojeno je, u konceptu solidarnosti, sa republikanizmom rimskog porekla. Orijentacija ka spasenju ili emancipaciji stopila se sa onom ka pravnoj i političkoj slobodi.\nDo sredine 19. veka, ubrzana funkcionalna diferencijacija društva stvorila je široku međuzavisnost sakrivenu iza paternalističkog, još uvek uglavnom korporativno i profesionalno stratifikovanog svakodnevnog sveta. Pod pritiskom ovih recipročnih funkcionalnih zavisnosti stariji oblici društvene integracije urušili su se i doveli do stvaranja klasnih antagonizama koji su konačno obuzdani tek unutar proširenih oblika političke integracije nacionalne države. Apeli na „solidarnost“ vode istorijsko poreklo iz dinamike novih klasnih borbi. Organizacije radničkih pokreta i njihovi osnovani pozivi na solidarnost reagovale su na priliku koju im je pružila činjenica da su sistemska, uglavnom ekonomska ograničenja prevagnula nad starim odnosima solidarnosti. Socijalno izmešteni radnici, nadničari, zanatlije i zaposleni trebalo je da oforme savez izvan sistemski generisanih konkurentskih odnosa na tržištu rada. Suprotnost među socijalnim klasama industrijskog kapitalizma konačno je institucionalizovana u okviru demokratski ustanovljenih nacionalnih država.\nOve evropske države zadobile su današnji oblik socijalnih država tek nakon dva katastrofalna svetska rata. Tokom ekonomske globalizacije, ove države su izložene eksplozivnom pritisku ekonomske međuzavisnosti koja sada prećutno nadilazi nacionalne granice. Sistemska ograničenja ponovo ruše uspostavljene odnose solidarnosti i primoravaju nas da rekonstruišemo osporene oblike političke integracije u vidu nacionalne države. Ovaj put, nekontrolisane sistemske posledice jedne vrste kapitalizma, vođenog nesputanim finansijskim tržištima, transformišu se u tenzije između država članica Evropske monetarne unije. Ako želimo da očuvamo Monetarnu uniju, više nije dovoljno, imajući u vidu strukturne neravnoteže između nacionalnih ekonomija, da obezbeđujemo kredite prezaduženim državama tako da svaka od njih sama sopstvenim trudom poboljša konkurentnost. Sada je neophodna solidanost, kooperativni napor iz zajedničke političke perspektive da se promoviše rast i konkurentnostu u evrozoni kao celini.\nTakvo nastojanje bi zahtevalo od Nemačke i nekoliko drugih zemalja da prihvate kratkoročne i srednjoročne negativne efekte preraspodele u njihovom sopstvenom dugoročnom interesu – što je klasičan primer solidarnosti, barem u konceptualnoj analizi koju sam izneo.\nJürgen Habermas, kuleuven.be, 26.04.2013.


Istraživanje: Kolika je smrtnost od covida kod nevakcinisanih, a kolika kod vakcinisanih?\nA. J. 5. novembra 2021. 05:02\nVerovatnoća da će nevakcinisani ljudi umreti od posledica covida-19 veća je 32 puta u poređenju s osobama vakcinisanim dvema dozama, pokazali su rezultati nove britanske studije.\n„Znatno je niža stopa smrtnosti od covida među onima koji su vakcinisani obema dozama u poređenju s onima koji su vakcinisani jednom dozom ili nisu uopće vakcinisani“, objavio je britanski Nacionalni zavod za statistiku (ONS).\nU istraživanju i analizi ONS-a korišćene su stope smrtnosti prilagođene starosti, koje uzimaju u obzir razlike u godinama i brojnost pripadnika starosnih grupa kako bi se dobilo valjano poređenje različitih grupa vakcinisanih i nevakcinisanih.\nRezultati su pokazali da je u razdoblju od 2. januara do 21. septembra ove godine stopa smrtnosti među nevakcinisanim iznosila 849.7 na 100.000 stanovnika, prenose engleski mediji.\n„Vakcina je visokoefikasna protiv smrtnog ishoda“\nStiže revolucionarna vakcina iz Japana – zaustavlja starenje\nSve zbog sertifikata: Antivakser došao na vakcinisanje sa VEŠTAČKOM…\nBivša teniserka tvrdi: Đoković se vakcinisao odavno\nMeđu vakcinisanim s obe doze stopa je bila samo 26.2 na 100.000 ljudi, a za vakcinisane jednom dozom stopa je iznosila 105.3, dodaje se.\n„Ovo su zasad najbolji dostupni podaci o efikasnosti vakcine i sprečavanju najtežih ishoda covida“, rekao je dr. Piter Ingliš, bivši savetnik u nacionalnom telu za kontrolu zaraznih bolesti.\nDodao je i da vakcine nisu stopostotno efikasne pa će se neki zaraziti ili umreti iako su vakcinisani, prenela je Hina.\n„Ali važna poruka koja proizlazi iz ovog istraživanja je da je vakcina visokoefikasna protiv smrtnog ishoda od covida -19. Verovatnoća da ćete umreti od posledica covida 32 puta je manja ako ste vakcinisani, a i jedna doza pruža vam određeni nivo zaštite premda ne kao dve“, istakao je doktor.


Foto: Predsjedništvo BiH | "Intenzivirati saradnju BiH i Tatarstana"\nN.N. 14.04.2021 16:49\nČlanovi Predsjedništva BiH sastali su se sa delegacijom Republike Tatarstan, koju je predvodio predsjednik Rustam Minihanov. Sastanku su prisustvovali i Albert Karimov, zamjenik predsjednika Vlade i ministar industrije i trgovine Republike Tatarstan, Andrej Boginski, generalni direktor holdinga "Helikopteri Rusije", te ambasador Ruske Federacije u BiH Igor Kalabuhov.\nČlanovi Predsjedništva BiH su izrazili podršku održavanju sastanaka i posjeta na visokom nivou, kao što je posjeta visoke delegacije Republike Tatarstan, koji će intenzivirati trgovinsku i ekonomsku saradnju dvije zemlje. Posebna pažnja je posvećena industrijskoj saradnji. Ovom prilikom je pružena podrška zaključivanju sporazuma o tehnološkoj saradnji i saradnji u području vazdušnog saobraćaja, kako bi se olakšale investicije i konkretizovali razvojni projekti.\nPo završetku pandemije virusom korona, očekuje se intenziviranje saradnje i u oblasti turizma i kulture, za koje postoje realni potencijal. Sagovornici su pružili podršku i univerzitetskoj saradnji, kao vidu jačanja bilateralne saradnje Bosne i Hercegovine i Republike Tatarstan, saopšteno je iz Predsjedništva BiH.\nGovoreći o spoljnoj politici BiH, članovi Predsjedništva BiH su ponovili potpunu i jedinstvenu opredijeljenost prema članstvu u EU i interes za razvoj prijateljskih odnosa sa državama izvan granica EU. Sagovornici su se složili da treba iskoristiti sve mogućnosti za intenziviranje saradnje u svim oblastima od zajedničkog interesa za Bosnu i Hercegovinu i Republiku Tatarstan.


Pregovaračima o Bregzitu rok od tri dana za postizanje sporazuma - BHRT\nPregovaračima o Bregzitu rok od tri dana za postizanje sporazuma\nDaliborka Pejić, 17/12/2020\nPoslanici Evropskog parlamenta dali su pregovaračima o Bregzitu rok od tri dana za postizanje sporazuma, jer u suprotnom neće moći da bude ratifikovan do kraja godine.\nPregovarački timovi EU i Velike Britanije sastali su se u Briseli kako bi pokušali da postignu dogovor i izbjegnu haos na granicama.\nDa bi stupio na snagu, za svaki sporazum neophodna je ratifikacija u Evropskom parlamentu.\nGlavni pregovarač EU za Bregzit Mišel Barije upoznao je poslanike Evropskog parlamenta o pregovorima, a lideri poslaničkih grupa izjavili su da su spremni da organizuju plenarnu sjednicu do kraja mjeseca, ali pod uslovom da “sporazum bude postignut do ponoći u nedjelju 20. decembra”.\nUkoliko bi sporazum bio postignut kasnije, onda bi mogao biti ratifikovan u narednoj godini, jer poslanici neće imati dovoljno vremena za diskusiju.\n“Britanskom premijeru Borisu DŽonsonu dajemo rok do nedjelje da donese odluku. Nesigurnost sa kojom se suočavaju građani i firme, rezultat je britanskih izbora koji se ne mogu tolerisati”, naglasio je predsjednik poslaničke grupe “Obnovite Evropu” Dakijan Kjolos.\nBritanski parlament, takođe, mora da odobri sporazum o Bregzitu. Poslanici odlaze na božićnu pauzu od sutra do 5. januara, ali predstavnici administracije ističu da bi poslanici mogli biti pozvani u parlament ukoliko dođe do sporazuma.\nHolandija: Vakcinacija još nije u planu\nČolo za BHRT: BiH nije zemlja tri naroda, ona je zemlja svih njenih građana


Američki Hadson institut: Neuspjeh Vašingtona u Siriji okrenut će Evropu prema Rusiji i Iranu – Magazin Plus\nHome/Američki Hadson institut: Neuspjeh Vašingtona u Siriji okrenut će Evropu prema Rusiji i Iranu\nSaradnici Hadson instituta, konzervativnog tink-tanka iz Vašingtona Simond De Galber i Bendžamin Hadad, u svom nedavno objavljenom članku upozoravaju da neslaganje Sjedinjenih država i Evropske unije oko taktike za rješenje sukoba u Siriji može izazvati veliki jaz između njih.\nOni ističu da će to Evropu približiti Rusiji i Teheranu, i pozivaju da se Bijela kuća značajno angažuje radi svrgavanja sirijskog predsjednika Bašara al Asada:\n“Sukob u Siriji stvara sve veći pritisak na saveznike SAD u Siriji i neposrednom susjedstvu, a migranatska kriza sve jače utiče na Evropu. Rusija i Iran ulažu veliki politički kapital i sredstva za podršku sirijskom režimu. Za Vašington još uvek ima vremena za promjenu kursa, jer će u suprotnom njegovi evropski saveznici sve više rješenje tražiti u Moskvi i Teheranu.”\nDanas, više nego ikada, Evropa je direktno suočena sa dramatičnim posljedicama sirijskog građanskog rata. Protok izbjeglica je sve veći, a pored njih rat je u Siriju privukao ekstremiste iz Evrope, što povećava rizik od terorističkih napada u bliskoj budućnosti. Francuska obavještajna služba ukazuje da DAIŠ Država iz svog sirijskog uporišta priprema napade na ciljeve u Evropi i Francuskoj. Sve ovo podstiče javni pritisak za neku vrstu intervencije, a nedavna anketa pokazuje da je 61% francuske javnosti naklonjeno kopnenoj intervenciji protiv DAIŠ-a, dok dvije trećine britanske javnosti podržava vazdušne napade u Siriji.\nDok je Obamina administracija uložila sav svoj politički kapital za obezbjeđivanje podrške u Vašingtonu za nuklearni sporazum sa Iranom, bila je veoma pažljiva da ne uđe u drugu vojnu kampanju, i značajno se umiješa na sirijsku scenu, uprkos mantre da Asad mora da ode. Predsjednik Obama je nekoliko puta rekao da poslije nuklearnog sporazuma njegova administracija neće se povući sa Bliskog istoka. Ipak, njegova sirijska politika se u regionu, ali i u Evropi se tumači kao suprotna.\nNaravno, Evropljani nisu u najboljoj poziciji da o Siriji drže propovjedi svojim američkim prijateljima, jer pored retoričkog zahtjeva da Asad ode sa vlasti i da on ne može biti dio rješenja, nemaju zajedničku viziju o načinima za okončanje sukoba. Francuska i Velika Britanija imaju čvrst stav, dok Njemačka, koja je primila većinu izbeglica koje stižu u Evropu, pokazuje skepsu prema bilo kakvoj vojnoj opciji u Siriji.\nU središtu nemogućnosti Zapada da oblikuju događaje u Siriji je neusklađenost navedenog političkog cilja sa sredstvima potrebnim da se on ostvari.\nU međuvremenu, Iran i Rusija su mnogo manje uzdržani i obje zemlje podržavaju Asada od prvog dana, direktno i preko posrednika. Zadržavanje snažnog uticaja na vlast u Siriji je ključ za regionalne ambicije Teherana, jer čuva sposobnost Irana da podrži Hezbollah u Libanu. Moskva želi da sačuva svoje uporište u Mediteranu držeći svoju bazu u Tartusu, ali joj je takođe stalo da dokaže da je pouzdan saveznik. Iran je poslao veliki broj savjetnika i vojnika da se bore u ime Asada, a najnovije akcije Rusije su nastojanje da se utvrdi stanje na terenu prije bilo kakvih pregovora o političkoj tranziciji.\nTeheran i Moskva ne pokazuju volju da pregovaraju, niti osjećaju dovoljan pritisak da prihvate ishod koji bi na bilo koji način ugrozio njihove interese. I Rusija i Iran će nastaviti da podržavaju sirijskog predsjednika i da se zalažu da on bude dio saveza u borbi protiv terorizma. Pri tom oni definišu terorizam u širem smislu, koji obuhvata ne samo DAIŠ već i veliki broj pobunjeničkih grupa koje se bore protiv Asada.\nŠto više Zapad daje naznake da je spreman da sarađuje sa Asadom, to će dati snagu tvrdnji DAIŠ da je to jedina organizacija koja je zaista angažovana u borbi protiv sirijskog predsjednika. Ali što više SAD čekaju da formulišu alternative, Evropa će biti sklonija iskušenju da se nakloni Rusiji i Iranu. Naznaka već ima. Njemački ministar inostranih poslova Frank-Valter Štajnmajer, je “snažno pozdravio” “rastuće vojno angažovanje Rusije u regionu” i to na zajedničkoj konferenciji za štampu održanoj prošle nedjelje sa američkim sekretarom Džimom Kerijem. Prošlog četvrtka, njemačka kancelarka Angela Merkel je pozvala na “razgovor” sa Asadom – na šta Rusi već dugo vremena pozivaju kao na neophodan prvi korak.\nKreatori američke politike ne bi trebalo da potcenjuju sve veći ugled koji ruski predsjednik Vladimir Putin ima među pojedinim segmentima evropskog biračkog tijela. Populistički pokreti ga hvale prikazujući ga kao čuvara tradicionalnih vrijednosti prema dekadentnim zapadnim običajima, američkog imperijalizma, i rastuće opasnosti od vehabitskog islama na evropskom kontinentu. Taj politički narativ sada zahvata veće političke pokrete u Zapadnoj Evropi. Vodeći političari u EU mogu da budu zabrinuti zbog krajnjih Putinovih ciljeva, ali oni moraju da pridobiju birače.\nPitanje Sirije i saradnje sa Iranom i Rusijom može postaviti uznemirijući presedan za transatlantsko jedinstvo. To takođe može dovesti u pitanje režim sankcija EU protiv Rusije. Rusija i Iran nisu do sada ponudili održivi izlaz iz krize u Siriji, ali su makar odlučno nastupili protiv vehabitskih terorista na Bliskom istoku.\nRekorderi Dervišević i Barš 19 godina na funkcijama!


Izetbegović: SNSD da prestane s opstrukcijama rada Parlamenta BiH, a HDZ da otkoči imenovanje Vlade FBiH - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nIzetbegović: SNSD da prestane s opstrukcijama rada Parlamenta BiH, a HDZ da otkoči imenovanje Vlade FBiH\nDanašnja sjednica Predsjedništva SDA bila je posvećena aktuelnoj političkoj situaciji i pripremama za 7. Kongres SDA, koji će biti održan polovinom septembra, saopćio je novinarima Bakir Izetbegović, predsjednik SDA.\n-Kada je u pitanju aktuelana politička situacija, ponovo smo pozvali predstavnike SNSD-a da prestanu sa opstrukcijama rada u Parlamentarnoj skupštini BiH. Neusvajanje brojnih zakona i dokumenata koje je u parlamentarnu proceduru poslalo Vijeće ministara BiH nanosi ogromnu štetu državi, njenim građanima, ekonomiji. Čeka se na usvajanje više od 30 zakona, 36 međunarodnih dokumenata, među kojima su i sporazumi o finansiranju dionica Koridora Vc. Očekujemo da konačno, evo devet je mjeseci od izbora, da mandatar za novi saziv VMBiH, koji će doći iz SNSD-a, Predsjedništvu Bosne i Hercegovine, klubovima zastupnika u PSBiH, ponudi program rada za mandat 2019-2022. godina, čime bi se omogućilo imenovanje novog saziva Vijeća ministara BiH.\nPredsjedništvo SDA podržava rješavanje pitanja demarkacije granica sa Srbijom i Hrvatskom, uz međusobno poštivanje suvereniteta, teritorijalnog integriteta zemalja. Pritom ističemo da je netačna i proizvoljna tvrdnja predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Milorada Dodika da “bošnjačka strana” ne prihvata potpisivanje ugovora kojim bi se riješilo pitanje demarkacije granice između BiH i Srbije.\nSrbija nikada nije dostavila BiH zvaničan prijedlog za rješavanje ovog pitanja, tako da se nema šta niti prihvatiti niti odbiti, pa je nejasno i koji to prijedlog iz Srbije podržava Dodik. Pozivamo ga da javnosti BiH predoči dokument koji on podržava, kao i podatak kada je to službeno dostavljeno institucijama ove zemlje – rekao je Izetbegović.\nOznačeno: bakir izetbegović, hdz, imenovanje vlade, opstrukcije, SDA, snsd\nNovoizabrani član Predsjedništva BiH Milorad Dodik kaže da je otvoren za razgovore o svim temama i saradnju sa političarima koji dijele stavove SNSD-a, poput lidera HDZ-a Dragana Čovića. Dodik je za Srpski telegraf rekao da se sa Čovićem složio da treba raditi na promjenama Izbornog zakona kojim bi se obezbijedilo da svaki od tri naroda […]\nOni se sumnjiče da su u prethodnom periodu, od muškarca iz Sarajeva, iznuđivali novac i imovinu, upućujući mu pri tome ozbiljne prijetnje po njegov život, kao i živote bližih članova njegove porodice. U nastavku vam donosimo ekskluzivne snimke današnjeg hapšenja osumnjičenih. (Bportal.ba/Faktor) Podijeli na društvene mreže!Share30Tweet30shares\nPFBiH: Dom naroda o Prijedlogu zakona o pravima demobilisanih boraca\nDom naroda Parlamenta Federacije BiH danas bi se trebao očitovati o Prijedlogu zakona o pravima demobilisanih boraca i članova njihovih porodica, koji je uz amandmane već odobrio Predstavnički dom. Izjašnjavanje je predloženo po hitnom postupku, koji je predviđen i za razmatranje prijedloga zakona o rodiljnim i roditeljskim podrškama u Federaciji, kao i zakona o finansijskoj konsolidaciji […]\nDžaferović: Presuda Vrhovnog suda Holandije o suodgovornosti ove države u genocidu nad Bošnjacima u Srebrenici je sramno kalkuliranje\nIz Sanskog mosta ispraćeno 86 zelenih tabuta sa prijedorskim žrtvama


Ulagati u penzione fondove\n28.03.2011. / 14:57\nBEOGRAD, U Srbiji 2011. godina donosi niže kamate, ali ulaganja sa nešto većim stepenom rizičnosti postaju atraktivnija, posebno u penzione fondove – ocijenili su analitičari ekonomskog portala “Kamatica”.\nOva godina nosi i novu mogućnost ulagačima, koji će, pored dinarskih državnih zapisa, moći da kupuju i državne zapise indeksirane u evrima.\nUlagačima u investicione fondove preporučuje se da prouče kretanje vrijednosti investicionih jedinica u proteklim godinama, kao i da se ulaže u penzione fondove koji su uprkos krizi 2009. i 2010. godine uvećali vrijednost iznad prinosa dinarske štednje u poslovnim bankama.\nSličan vid ulaganja je životno osiguranje koje, uz nešto niže prinose u odnosu na penzione fondove, ostavlja mogućnost da se u kraćem roku iskoriste prinosi na uložena sredstva.\nPonudu su proširili i investicioni fondovi, koji prikupljena sredstva ulažu u inostranstvu.\nKao prednosti dinarske štednje ubrojane su znatno viša kamatna stopa u odnosu na devizne uloge i neoporezive ostvarene kamate, dok je glavni nedostatak te štednje neizvjestan kurs dinara prema evru.\nKod devizne štednje se ne očekuje da 2011. bude atraktivna kao prethodne dvije godine, ali se preporučuje ulagačima koji preferiraju nerizična ulaganja s manjim prinosima, s obzirom da je rizik kod devizne, kao i kod dinarske štednje gotovo jednak nuli.\nKada je o državnim zapisima riječ, atraktivnost dinarskih državnih zapisa je smanjena zbog smanjenje kamate, dok su atraktivniji državni zapisi indeksirani u evrima kao sigurniji vid ulaganja jer je direktni dužnik država.\nKada je o ulaganju u akcije na Beogradskoj berzi riječ, akcije javnih preduzeća podijeljene građanima predstavljaju pravu “poslasticu” za trgovce akcijama.\nUlaganje u hartije od vrijednosti na Berzi treba posmatrati kao dugoročnu investiciju u kojoj ima prostora da se u periodima rasta cijena akcija uzme ostvareni prinos na uloženi kapital.


Obama siguran da će ID biti poražena\nAmerički predsednik Barak Obama tokom intervjua za NPR, 21. decembar 2015.\nAmerički predsednik Barak Obama izrazio je uverenje da će ekstremistička grupa Islamska država biti poražena, kao i da će u tom pogledu do kraja njegovog mandata biti ostvaren značajan napredak.\nU intervjuu sa radiostanicom NPR, koji je objavljen danas, predsednik Obama je nazvao Islamsku državu „otrovnom, opakom“ organizacijom, ističući pri tom da bi ono najteže čime bi mogla da naudi SAD bilo da američki narod odluči da promeni svoj način života i svoje vrednosti.\n"Za nas je takođe važno da stvari posmatramo iz šire perspektive, ne radi se o organizaciji koja može da uništi SAD. Nije ogromna industrijska sila koja može da ugrozi naše institucije na sistematičan način. Ali, mogu nam naneti štetu, našem narodu i porodicama. Stoga razumem zašto su građani zabrinuti", kaže Obama.\nPre više od godinu dana predsednik je pokrenuo vazdušnu kampanju protiv ekstremista u Iraku i Siriji, koju prevode SAD. Do sada je izvedeno oko 9.000 vazdušnih napada, dok predsednik Obama kaže da je Islamska država izgubila 40 odsto teritorije, koju je kontrolisala. Međutim, ekstremisti kontrolišu veliku teritoriju, uključujući važne gradove i u Siriji i u Iraku, što je izazvalo oštru kritiku američke politike kao i pozive za odlazak američkih trupa u taj region.\nObama je u pomenutom intervjuu takođe rekao da neke kritike načina na koji njegova administracija sprovodi kampanju legitimne, ali da su možda i rezultat neadekvatnog informisanja o postignutim rezultatima te vazdušne kampanje.


BZNR ~ Pogledaj teme - MINISTARSTVO ZŽS OSNOVANO U PRAVOM TRENUTKU\n< Druga pitanja ZŽS ~ MINISTARSTVO ZŽS OSNOVANO U PRAVOM TRENUTKU\nPoslao: Čet Jul 20, 2017 11:46\nizvor: Glas Amerike, jul 2017.\nPregovore sa Evropskom unijom (EU) o Poglavlju 27, o zaštiti životne sredine, novi ministar u Vladi Srbije koji vodi taj resor, Goran Trivan, vidi kao najteže i najkomplikovanije i smatra opravdanim procene eksperata da će Srbiji za puno dostizanje evropskih standarda u toj oblasti biti potrebno više od 20 godina i najmanje 10 milijardi evra.\n"Teško je licitirati sa visinom novčanih sredstava. Ako hoćemo da budemo racionalni, mislim da će nam trebati više od 20 godina da bismo sve poslove koji nas čekaju obavili i biće potrebno da u to investiramo najmanje 10-12 milijardi, ali to je već licitiranje," rekao je Trivan.\nJedan od tih koraka, kako kaže novi ministar u Vladi Srbije, je i pošumljavanje, koje će, prema njegovim rečima, biti među strateškim tačakama njegovog Ministarstva, s obzirom da je to, sasvim sigurno, najbolji i najjeftiniji način da se reši problem klimatskih promena.\nMinistar Trivan je istakao da je najvažniji instrument sprovođenja politike u oblasti životne sredine inspekcija, ali da ona nema ni dovoljno ljudi, ni opreme, ni novca.\n"Osim što moramo iznutra da reformišemo i unapređujemo inspekciju, ne možemo ništa ozbiljno da uradimo bez podrške Vlade Srbije. Potrebno je više novca i ljudi. Onoliko koliko se uloži, toliki će biti i napredak," rekao je ministar Trivan.\nDruštvo za zaštitu i proučavanje ptica pozdravilo je osnivanje novog Ministarstva za zaštitu životne sredine.\n" Iz velikog iskustva u radu sa državnim institucijama svesni smo da su inspekcijske službe, uz savesne građane, glavne karike u sprovođenju zakona. No, ne samo da nisu kadrovski popunjene, dobro opremljene i obučene, nego često i nisu motivisane da rade. Pojedine inspekcije čak i ne žele da postupaju po prijavama. Bez ozbiljne reforme, ne možemo se nadati dostizanju strožijih standarda," navode iz ovog društva.\nTrivan dodaje da prioriteti novog ministarstva biti i pre svega pitanje voda i smeća.\nOsnivanje novog ministarstva dolazi u trenutku kada beogradska deponija Vinča gori više od mesec dana, a od pre neki dan opštinsko veće i Štab za vanredne situacije opštine Petrovac na Mlavi proglasili su vanrednu situaciju na delu teritorije te opštine zbog opasnosti od otpada na lokalnoj deponiji koji ima neprijatan miris.\nSrpske vlasti su oglasile prodaju beogradske deponije po modelu privatno-javnog partnerstva.\nPredsednik skupštinskog Odbora za zaštitu životne sredine Branislav Blažić kaže da bi prioritet novoformiranog ministarstva trebalo da bude otvaranje poglavlja 27.\nOn je ocenio da je otvaranje poglavlja u vezi sa zaštitom životne sredine teško, navodeći da postoje dva ključna problema, a to su finansijski i administrativni kapaciteti.\nBlažić smatra da postoje dva načina da se te prepreke prevaziđu, jedan je da se preko javno-privatnog partnerstva dovede investitor koji će na nekoj teritoriji rešiti recimo pitanje otpada.\n"To podrazumeva i da se država uključi, jer iskustvo pokazuje da kada su lokalne samouprave radile same, nisu mogle da se dogovore. Ako uzmemo za primer izgradnju regionalne deponije, nisu mogle da se dogovore na kojoj će teritoriji ona biti, ko će to finansirati i zato država mora da se umeša," objasnio je on.\nVećina učesnika tribine koja je organizovala Inicijativa Ne da(vi)mo Beograd povodom situacije sa deponijom u Vinči smatra da je ulaganje u zelenu ekonomiju rešenje za problem tretmana otpada.\nVladimir Radojičić iz Inicijative kritikovao je najave privatizacije komunalnih usluga, kako je rekao, najpre iz ekonomskih razloga.\nNavodeći činjenicu da su prosečni troškovi za transport i tretman otpada u Beogradu 2011. godine iznosili 29,5 evra godišnje po domaćinstvu , Radojičić očekuje da će nakon svih ulaganja u tretman otpada ukupan prosečni račun domaćinstva biti skoro 4,5 puta viši na godišnjem nivou.\nPrivatizacija, prema mišljenju Radojičića, ne predstavlja održiv model, navodeći primere Pariza, Berlina i Barselone koji, kaže, sada vraćaju komunalne usluge u javni sektor i javna preduzeća i plaćaju vrlo visoke penale zbog ugovora koje su sklopili na 30 i više godina.\nKao treći razlog zbog koga privatizacija nije održiv model, on navodi to što, kako tvrdi, izgradnja spalionice, nije u skladu sa Lokalnim planom za upravljanje otpadom Beograda.\nDirektor Instituta za opštu i fizičku hemiju, Stevan Blagojević smatra da spalionice đubreta, ako su dobro urađene, predstavljaju moguće rešenje za otpad.\n"Ono što može biti problem je da se od tone đubreta izdvaja tona ugljen-dioksida, koji utiče na efekat staklene bašte i globalnog zagrevanja, "rekao je Blagojević.\nGradska vlast rečeno je na tribibini u organizaciji Inicijative, rešenje vidi upravo u izgradnji spalionice za otpad u saradnji sa privatnim partnerom.\nIstovremeno ministar za zaštitu životne sredine Goran Trivan smatra da nemamo dovoljno sredstava da bismo mogli sami da rešimo problem upravljanja otpadom, te da nam je potreban novac sa strane.\n"Model koji to omogućava, a da mi ne izgubimo kontrolu nad resursom, jeste model javno-privatnog partnerstva, da pronalazimo strane partnere koji su spremni da imaju korist od toga", rekao je Trivan.


RTV Subotica • Marijana Tolimir • 26. januar 2022. • 13:28 •\nZa razliku od prošle godine, kada naš grad zbog „kovid budžeta“ i određenih finansijskih problema zbog toga nije aplicirao za sredstva za zamenu stolarije, ove godine je sve spremno i čekaju se javni pozivi Ministarstva rudarstva i energetike. Kako poručuju nadležni, građani će moći da apliciraju ne samo za novu stolariju, već i za postavljanje solarnih panela.\nJavni poziv za zamenu stolarije biće raspisan već krajem januara i Subotica je spremna da aplicira kod Ministarstva, poručuje načelnik Severnobačkog okruga, Bojan Šoralov, koji je prisustvovao sastanku na kom je tema bila upravo energetska sanacija objekata u gradovima i opštinama. Kako je pojasnio, grad i Ministarstvo će sa po deset miliona dinara finansirati 50 posto cene, dok ostatak plaćaju građani, što ukupnu investiciju u energetski efikasnije prozore i vrata u gradu podiže na četrdeset miliona dinara.\nGrad će aplicirati i na drugi javni poziv koji se odnosi na postavljanje solarnih panela, a koji će biti raspisan krajem februara, navodi naš sagovornik.\nNakon što prođu javni pozivi, lokalna samouprava će raspisati konkurse na koje mogu da se jave svi građani, čak i ako im kuće nisu legalizovane, važno je samo da je ta procedura započeta.\nIako prošle godine Subotica nije učestvovala u pilot projektu Ministarstva rudarstva i energetike, u podizanje energetske efikasnosti objekata javne namene uloženo je više od 88.000.000,00 dinara iz raznih IPA projekata.\nUpis dece u prvi razred od 1. aprila\nPočinje sanacija deponije – krajnji rok 2028. godina\nNastava od danas po prvom modelu


Dodeljene strukovne nagrade istaknutim umetnicima\nUdruženje baletskih umetnika Srbije (UBUS), kao jedino reprezentativno udruženje u oblasti umetničke igre, zalaže se za svoj esnaf u najširem smislu. Shodno tome, UBUS više od dvadeset godina dodeljuje strukovne nagrade zaslužnim umetnicima. Povodom dana rođenja našeg proslavljenog koreografa Dimitrija Parlića (23. oktobar), UBUS tradicionalno u oktobru objavljuje imena igrača i koreografa nagrađenih za doprinos umetničkoj igri u našoj zemlji.\nS obzirom na to da nagrade za interpretaciju i koreografiju UBUS dodeljuje bijenalno, ove godine dodeljene su Nagrade Nataša Bošković i Smiljana Mandukić za sezone 2017/18 i 2018/19. Umetnici koji su premijerno ostvarili uloge u predstavama u oblasti umetničke igre na teritoriji Republike Srbije tokom ove dve pozorišne sezone, ušli su u konkurenciju za dodelu nagrada. O nagradama su odlučivala dva žirija imenovana od strane Predsedništva UBUS-a, u čijem su sastavu naši eminentni igrači i koreografi.\nNagrada Nataša Bošković za najbolju interpretaciju klasičnog ili neoklasičnog stila u oblasti baletske umetnosti, pripala je Andreju Kolčeriu, prvaku Baleta Srpskog Narodnog pozorišta u Novom Sadu za ostvarenu ulogu Armana Divala u predstavi Dama s kamelijama u koreografiji Krunislava Simića. Žiri u sastavu Dalija Imanić Savić, Konstantin Tešea i Jovica Begojev, obrazlaže svoju odluku, između ostalog i time, da Kolčeriu dugi niz godina potvrđuje svoju izuzetnu klasičnu i neoklasičnu tehniku, svoj vanredan osećaj za partnerstvo kao i retku zrelost i promišljenost u pristupu ostvarivanja svojih uloga.\nNagrada Smiljana Mandukić za najbolju plesnu interpretaciju u oblasti savremene umetničke igre, ove godine dodeljena je Tamari Pjević za ostvarene upečatljive uloge u predstavama savremenog plesnog izraza: Magbet, Prostor za revoluciju i Godina bez leta. Žiri u sastavu Isidora Stanišić, Milica Jević-Drndarević i Nemanja Naumoski smatra da je Pjevićeva primer posvećenog mladog umetnika koji promišlja svet oko sebe i daje mu ono najbolje od sebe. U sve tri pomenute predstave ona je prikazala navedene kvalitete, ali žiri ističe njenu ulogu u predstavi Prostor za revoluciju kao sveukupnost prikaza njenog talenta.\n- Uručenje nagrade Nataša Bošković održaće se 06.novembra 2019. na sceni Jovan Đorđević Srpskog narodnog pozorišta u Novom Sadu nakon izvođenja predstave Vragolanka.\n- Uručenje nagrade Smiljana Mandukić održaće se 14.novembra 2019. na sceni Bitef teatra nakon izvođenja predstave Prostor za revoluciju.\nGodišnje nagrade UBUS-a se dodeljuju uz podršku Ministarstva kulture i informisanja RS i Sekretarijata za kulturu Grada Beograda.


Istorijskom arhivu preti poplava - Internet portal Kruševac\nNi posle dva dana još nije rešen ozbiljan problem koji je prouzrokovan zapušavanjem kanalizacionog odvoda u zgradi bivšeg GP Jastrebac u Balkanskoj ulici.\nKao posledica, sva kanalizacija iz zgrade izliva se u toaletu Istorijskog arhiva grada preteći da ugrozi vrednu dokumentaciju.\nDa bi se dalja šteta koliko – toliko sprečila, kompletna vodovodna mreža u zgradi je stavljena van upotrebe.\nInače, u pomenutoj zgradi u Balkanskoj ulici smeštene su službe Istorijskog arhiva, Uprave Rasinskog upravnog okruga, Odeljenja za društvene delatnosti Gradske uprave, Privredni sud, Regionalna privredna komora i Centar za stručno usavršavanje koji servisiraju građane grada Kruševca.\nNeobično je da se ovakav, relativno jednostavan, problem ne rešava prilično dugo, posebno kad znamo ko je sve smešten u ovom objektu. Ili su se svi koji mogu da reše problem već odselili u inostranstvo, trbuhom za kruhom…?\n← Analiziramo obećanja političara: Izgradnja bioenergane


Brčko: Danas dan žalosti zbog pogibije dvojice brčaka\nU Brčko distriktu danas je dan žalosti zbog pogibije dvojice Brčaka u teškoj saobraćajnoj nesreći.\nOdluku o proglašenju 8. avgusta danom žalosti donio je gradonačelnik Brčkog Siniša Milić.\nZbog pogibije dvojice Brčaka otkazana je tradicionalna manifestacija "Guča u Brčkom" koja je trebalo da bude održana juče i danas.\nMilan Bajunović /44/ i Siniša Radovanović /38/ iz Brčkog poginuli su u nedjelju, 6. avgusta, u saobraćajnoj nesreći na putu Brčko-Bijeljina, u mjestu Brezovo Polje, nakon što je vozač izgubio kontrolu nad motociklom.\nViše iz ove kategorije « Pješčana pijavica u Goraždu MUP - Sindikat: Podnesen prvi prijedlog za ocjenu ustavnosti zakona o platama /VIDEO/ »


Obama doputovao u Etiopiju\nPredsednik Obama stizze na medjunarodni aeordorom u Adis Abebi. 26. juli, 2015.\nAmerički predsednik Barak Obama je doputovao u Etiopiju radi dvodnevnih razgovora fokusiranih na terorizam, ljudska prava i gradjanski rat u Južnom Sudanu.\nNjega je danas na Medjunarodnom aerodromu u Adis Abebi dočekao etiopski premijer Hailemariam Desalenj. Predsednik Obama je potom otišao u američku ambasadu gde se susreo sa osobljem.\nOn sutra treba da održi bilateralne razgovore sa etiopskim liderima i sastanak sa liderima istočno afričkih zemalja u cilju diskusija o konfliktu u Južnom Sudanu.\nPre Etiopije, predsednik Obama je proveo dva dana u rodnoj zemlji njegovog oca, Keniji, gde je pozdravljen kao njihov sugradjanin.\nOn je u govoru u Najrobiju izneo svoj pogled na budućnost te istočno afričke zemlje. Predsednik Obama je ukazao da je Kenija na prekretnici "prepunoj opasnosti, ali isto tako ogromnih mogućnosti." On je pohvalio napredak te zemlje od 1963. kada je stekla nezavisnost, izmedju ostalog okončanje jednopartijske uprave i sveobuhvatnog, plemenskog i etničkog nasilja koje je izbilo 2007. i trajalo više meseci.\nPredsednik Obama je istakao da budući uspeh Kenije zavisi od tri ključna stuba: jake i transparentne demokratske uprave, univerzalnog ekonomskog razvoja i jakog osećaja nacionalnog identiteta koji "odbacuje konflikt u ime budućeg mira i izmirenja." On je apelovao na Najrobi da poveća nastojanja na iskorenjenju korupcije, rekavši da bi "svaki šiling kojim je plaćeno mito, mogao biti u džepu nekoga ko vredno i pošteno radi."\nPredsednik Obama je obratio posebnu paznju na jednakost polova rekavši: "Kenija neće uspeti ukoliko tretira devojke i žene kao gradjane druge klase." On je pozvao na okončanje prakse prinudnih brakova, polnog sakaćenja i zabrane devojčicama da se obrazuju, jer kako je naveo, to je "praksa kojoj nema mesta u 21 veku."\nAmerički predsednik je takodje upozorio da "politika koja je bazirana isključivo na plemenskoj i etničkoj pripadnosti vodi ka podelama u zemlji," i dodao da će zajednički osećaj nacionalnog jedinstva onemogućiti terorističke grupe da eksploatišu Keniju. On se potom sastao sa liderima gradjanskog društva u Keniji pre no što je otputovao u Adis Abebu kao prvi predsednik SAD koji dolazi u posetu Etiopiji.


Đerić i Beđik osvojili srebro na EP - B92.NET\nĐerić i Beđik osvojili srebro na EP\nSrpski veslači Igor Đerić i Aleksandar Beđik osvojli su srebrnu medalju na Evropskom prvenstvu za seniore do 23 godine u poljskom gradu Krušvici.\nĐerić i Beđik, kojima je takmičenje u Poljskoj bilo prvo na međunarodnoj sceni u dubl skulu, osvojili su srebro rezultatom 6:49,99 minuta.\nZlatnu medalju osvojili su Grci rezultatom 6:47,96, a bronzanu medalju veslači iz Slovenije sa 6:55,29 minuta.\nKako se navodi u saopštenju Veslačkog saveza Srbije, trener dubl skula Aleksandar Ivković rekao je da je prezadovoljan načinom kojim su Đerić i Beđik završili međunarodnu sezonu i da je srebrna medalja dobar pokazatelj njihovog rada u ovoj godini.\n"Đerić i Beđik su izveslali odličnu trku, najbolju u Krušvici i zasluženo su stigli do postolja. U finalu su bili neuporedivo bolji uslovi za takmičenje nego prvog dana, tako da je u 'pisanju' plasmana odlučivao suvi kvalitet. Najbolji dokaz toga jeste pobeda našeg čamca nad sjajnim Slovencima koji su bili na ivici finala ovogodišnjeg Svetskog prvenstva za seniore do 23 godine u Plovdivu. Ubedljivo su nas 'tukli' u kvalifikacijama, ali smo im mi u finalu vratili istom merom. Grci su, s druge strane, pokazali da su u ovom trenutku najbolji", rekao je Ivković.\nBeđik je rekao da je srećan što se osvojenom medaljom oprostio od konkurencije seniora do 23 godine.\n"Jedan od ciljeva u finalu bio nam je da dokažemo da smo bolji od Slovenaca Krebsa i Aljančića, sedmog dubl skula na svetu. Uspeli smo u tome, ne i da osvojimo zlato, jer su Grci danas bili bolji. Međutim, nemamo za čim da žalimo. Pružili smo maksimum i postali evropski vicešampioni", naveo je on.\nĐerić će i naredne godine moći da se takmiči u konkurenciji mlađih seniora.\n"Prezadovoljan sam srebrnim odličjem u Poljskoj koje će mi biti ogroman podstrek za narednu sezonu, moju oproštajnu kada je konkurencija mladjih seniora u pitanju", rekao je on.\nDušan Slavnić je debitantski nastup na međunardonoj sceni u disciplini skif završio na 10. mestu, pošto je u B finalu zauzeo četvrto mesto rezultatom 7:47,36.


U Evropi 2,4 miliona novih kvadrata trgovačkih centara - Gradjevinarstvo.rs\nU Evropi 2,4 miliona novih kvadrata trgovačkih centara\n23.10.2012. | BizLife\nU prvoj polovini ove godine, prema analizi međunarodne kompanije za nekretnine Cushman & Wakefield, u Evropi je sagrađeno 2,4 miliona kvadrata trgovačkih centara. Od toga se na srednju i istočnu Evropu odnosi čak 75 posto svih novih prostora.\nGradi se još 4,5 miliona kvadrata šoping centara koji će biti otvoreni do kraja godine pa bi na kraju ove godine površina novih trgovačkih centara u Evropi trebala dostići 6,9 miliona kvadrata, što bi u odnosu na 6,5 miliona trgovačkih kvadrata u Evropi 2011. godine bilo blago povećanje.\nAli, već se zna da će realizacija neki projekata kasniti. Neki trgovački centri, već je izvesno, neće biti završeni do kraja godine pa se procenjuje da bi ova godina trebala doneti novih 5,5 miliona kvadrata trgovačkih centara.\nU prvoj polovini ove godine u Evropi je završeno 2,4 miliona novih kvadrata trgovačkih centara. Rusija, Poljska i Turska činile su zajedno 51 posto ukupnog tržišta kontinenta. U prvoj polovini ove godine u Evropi je otvoren 71 novi trgovački centar, a od toga 53 u srednjoj i istočnoj Evropi i 18 u zemljama zapadne Evrope.\nU Evropi je 1. jula ove godine bilo registrovano 145,1 milion kvadrata u trgovačkim centrima pa prosek prodajnih prostora u trgovačkim centrima na 1000 stanovnika u Evropi iznosi 250,1 kvadrat. Najveći trgovački centar završen u prvoj polovini ove godine u Evropi je Oz Mall u ruskom Krasnodaru (169.000 m²).\nOstali otvoreni trgovački centri su površine od 5000 m² do 70.000 m². Najveći otvoreni trgovački centri u zemljama zapadne Evrope bili su Boulevard Berlin u Berlinu (64.000 m²), Gran Plaza u Madridu (60.000 m²), Conca d'Oro u Palermu (55.000 m²) i Sliv u Lionu (52.000 m²).


Rosa soba za podršku dojenju uskoro u GAK Narodni front - Pharma Network\nBGAK Narodni front dobiće prvu specijalizovanu sobu za podršku dojenju sa zaduženim osobljem i potrebnom opremom u kojima će majke moći da dođu, potraže stručne savete, uče o dojenju ili da doje, i da provedu vreme koje im je potrebno sa bebom. Rosa soba za podršku dojenju je deo nove inicijative Ministarstva zdravlja i Rosa vode koja ima cilj da podrži mame na samom početku života sa bebom, tako što će im omogućiti svu neophodnu pomoć, edukaciju i podršku oko dojenja.\n,,Tokom prethodna dva projekta, susretali smo se sa mnogim roditeljima, prvenstveno mamama koje su i same ukazale da je podrška dojenju potrebna. Zato smo odlučili da sa Ministarstvom zdravlja pružimo kontinuiranu podršku i to u samim porodilištima, kroz novi projekat, otvarajući Rosa sobu za podršku dojenju. Rosa je oduvek oduvek bila tu za bebe i roditelje, i ovom prilikom želimo da zahvalimo i građanima koji su kao i do sada prepoznali značaj i doprineli da Rosa podrži ono što je važno – zdravlje čitave porodice”, rekao je Luca Santandrea, direktor franšize kompanija Coca-Cola Srbija. U planu je da u sledećoj fazi podrške dojenju bude pružena pomoć mamama kada izađu iz porodilišta, tako što će se ohrabrivati da doje na javnom mestu, gde god požele. Niz aktivnosti u kampanji pod nazivom ,,Beba bira gde’’ biće usmeren na podizanje svesti i edukaciju javnost upravo na važnost dojenja u javnosti, kako bi se mamama pružila neophodna podrška, sve u cilju da se broj dojenih beba u Srbiji poveća.


ZASADI SVOJ HLAD: Podela besplatnih sadnica u Smederevu | Novosti.RS\nIZ lokalne samouprave obaveštavaju građane da će u petak, 09. aprila, od 12 časova na Gradskom trgu biti organizovana podela besplatnih sadnica Belog jasena u okviru realizacije projekta „Zasadi svoj hlad“.\nGrađani koji su zainteresovani da učestvuju u akciji mogu preuzeti svoju sadnicu uz koju dobijaju uputstvo kako posaditi drvo sa vezicom na koju mogu da upišu ime i datum sadnje.\nIz lokalne samouprave najavljuju da je obezbeđena jedna sadnica po osobi i da će se podela obaviti uz pridržavanje propisanih epidemioloških mera.\nSmederevo sadnice Beli jasen Zasadi svoj hlad besplatne sadnice\nDRUGI DAN BEZ PREMINULIH: Na teritoriji Kraljeva 12 novozaraženih\nKORONA U KOLUBARSKOM OKRUGU: Smanjuje se broj novih slučajeva\nU KOLUBARSKOM okrugu u protekla 24 časa nastavljeno je smanjenje broja novih slučaja zaraze virusom korona.\n12. 05. 2021. u 15:32\n17:21 IGOR JURIĆ NAPUSTIO SASTANAK U MUPU: Hitno se oglasili iz Ministarstva - evo šta je razlog\n17:17 Naučno-tehnološki centar NIS-a – riznica inovacija, tehnologija i kadra za budućnost


Vlada Srbije šalje avion za Srbe iz Pariza zarobljene na aerodromu\n20. marta, 2020 Vesti iz Srbije Napišite komentar\nKako prenosi portal N1, vlada Srbije je odlučila da obezbedi avione kompanije Air Serbia za putnike koji su zarobljeni na aerodromima u svetu. Za sada je više od tridesetak Srba u takvoj situaciji na aerodromu Charles de Gaulle i svi oni čekaju na terminalu 2D. Tu se nalaze po našim informacijama i porodice sa decom.\nKako je potvrđeno N1 iz ministarstva spoljnih poslova, trenutno se koordinira na koji način može jedan avion da pokupi što više naših državljana leteći sa aerodroma na aerodrom. Avion u Pariz treba da sleti pošto prethodno pokupi studente u Amsterdamu koji su tu došli iz Amerike i koji apeluju za pomoć jer se aerodrom zatvara a njima ponestaje hrane.\nTagovi: aerodrom - Francuska - Pariz - Srbi - Srbija


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Obilježavaju Međunarodni dan humanitarnih akcija\nAndrea Lekić, TVCG\nVOLONTERI U PODGORICI 08. 10. 2018. 15:54 >> 15:37 0\nVOLONTERI U PODGORICI\nObilježavaju Međunarodni dan humanitarnih akcija\nOko trideset volontera NVO Mladiinfo danas do 18 sati na Trgu nezavisnosti u Podgorici prikupljaće sredstva za socijalno ugroženu porodicu Bogojević sa Konika. Volonteri u saradnji sa Bankom hrane na taj način obilježavaju Međunarodni dan humanitarnih akcija, 8. Oktobar.\n"Mladi na djelu" volonterska je akcija koja za cilj ima da podstakne ljude da se uključe i pomognu onima kojima je najpotrebnije, a ovog mjeseca namijenjena je porodici Bogojević iz Podgorice.\n"Od njih smo dobili potvrdu da je u pitanju gospođa Selveta Bogojević koja živi na Koniku kao samohrana majka sa djevojčicom koja je u 5. razredu, žive od socijalne pomoći koja iznosi 104 eura. Paralelno sa prodajom palačinki, mi ćemo skupljati odjeću, obuću, igračke, knjige koje će takođe biti donirane u saradnji sa Bankom hrane", saopštila je Elma Mujević iz NVO Mladiinfo.\nMladi će na Trgu nezavisnosti boraviti do 18 sati, a ovo je jedna u nizu akcija koje sprovode. Smatraju da je svaka pomoć dobrodošla, a kako kažu, možemo biti i humaniji od onoga što trenutno jesmo. Sa druge strane, građani tvrde da nas u humanosti najviše spriječava nedostatak vremena za druge.\n"To uglavnom zavisi od čovjeka do čovjeka, desi se da na nakim akcijama bude ogroman odaziv, da nismo ni očekivali toliki broj, ali se isto tako desi da ni blizu ne ispunimo što smo očekivali", kaže Vuk Laković iz NVO Mladiinfo.\nSvi koji žele da pomognu Selveti Bogojević i njenoj kćerci mogu to da učine danas u centru Podgorice, ali i da se informišu na sajtu NVO Mladiinfo.\nHumanitarna akcija Mladi info\nJavni servis podstiče humanost ljudi\nKoncertom proslavili Dan volontera\n06. 12. 2016. 0\nAna i njena djeca sada imaju ljepši dom\n02. 03. 2016. 5


Beta\t 18. novembra 2015. 12:45\nSrpska napredna Stranka (SNS) i dalje ima najveću podršku birača u Srbiji, a za njom slede Socijalistička partija Srbije (SPS) i Demokratska stranka (DS), pokazalo je najnovije istraživanje koje je sprovela Nova srpska politička misao.\nIstraživanje je sprovedeno od 10. do 18. oktobra kombinovanim tehnikama – telefonskom anketom i razgovorom na terenu, na reprezentativnom uzorku od 1.100 gradjana Srbije bez Kosova.\nNa parlamentarne izbore ako bi bili održani u nedelju, sigurno bi izašlo 63,4 odsto birača.\nAko bi se glasovi neodlučnih proporcionalno raspodelili, istraživanje pokazuje da bi SNS dobio 45,8 odsto, SPS 10,4 odsto, DS 9,4 odsto, a Srpska radikalna stranka 5,8 odsto. Cenzus ne bi prešla više nijedna stranka, a blizu tog praga sa 4,5 odsto bio bi Pokret Dveri.\nNa pitanje da li podržavaju ulazak Srbije u EU, pozitivan odgovor dalo je 46,8 odsto ispitanika, dok je 41,5 odsto reklo da ne podržava ulazak Srbije u Uniju.\nNa pitanje da li bi trebalo priznati nezavisnost Kosova, ukoliko bi to bio uslov za ulazak u EU, 76,3 odsto ispitanih reklo je da to ne bi trebalo prihvatiti, dok je 14,9 odsto reklo da bi takav eventualni uslov trebalo prihvatiti.\nZa podelu Kosova po kojoj bi Srbiji pripao sever i glavni manastiri, a ostatak priznat kao nezavisna država, izjasnilo se 46 odsto ispitanih, dok je protiv tog predloga bilo 44,4 odsto anketiranih gradjana.\nUlasku Srbije u NATO protivi se 80,1 odsto ispitanika, a podršku eventualnom savezu Srbije sa Rusijom dalo je 68,2 odsto anketiranih.


Novi zakon u borbi protiv marginalizacije LGBT osoba\nPiše: Arton Konushevci\nPredstavnici institucija Kosova kažu da će raditi više a kako bi podigli svest kod građana i uklonili predrasude a kada se radi o pravima LGBT populacije.\nSkupština Kosova je usvojila Nacrt zakona protiv diskriminacije koji predviđa novu državnu politiku, uključujući i disciplinske mere nad onima koji diskriminiraju pripadnike LGBT zajednice.\nZamenik ministra za evropske integracije, Ramadan Iljazi, poručuje da sami dobri zakoni ne mogu rešiti problem diskriminacije prema ovoj kategoriji društva.\n"Potrebno je kvalitetno sprovođenje, a pre svega i da se podigne svest kod građana i kod institucija vladavine zakona. Mi smo posvećeni izgradnji jednog otvorenog i demokratskog društva, ali, otvoreno društvo zahtev i otvorene granice, zato što otvorene granice nas čine i otvorenijim prema razlikama", smatra Iljazi.\nU poslednjem izveštaju američkog Stejt Departmenta o ljudskim pravima, pominje se da je na Kosovu jedno od najvećih problema nasilje i društvena diskriminacija protiv pripadnika manjinskih zajednica, osobama sa ograničenim sposobnostima i pripadnicima LGBT populacije.\nZvaničnici EU na Kosovu su prethodno izjavili da "kao što u mnogim zemljama Evrope, tako je i na Kosovu, LGBT zajednica marginalizovana". Oni su od državnih institucija zatražili da rade više kako bi društvo bilo tolerantnije i otvoreno za sve kategorije u društvu.\n"Diskriminacija na osnovu seksualne orjentacije nema mesta u jednoj modernoj državi", dodaju oni.\nAgim Margiljaj, koordinator projekta iz Centra za razvoj društvenih grupa a koji štiti prava LGBT populacije, ističe da je poštovanje prava ove zajednice na niskom nivou.\n"Ova zajednica je pod pretnjama nasilnih homofoba, jer je homofobija na Kosovu na visokom nivou. Svi oni koji veruju u to da se nasiljem mogu rešiti problemi, oni predstavljanju najveću pretnju ovoj populaciji", kazao je on.\nKosovske institucije su formirale Savetodavnu i koordinacionu grupu za prava LGBT populacije a koja treba da pomogne poboljšanju i realizaciji tih prava.\nMargiljaj, međutim, kaže da još uvek treba da se čeka na rezultate rada ove grupe.\n"Verujem da je to jedna jedinstvena vladina grupa u regionu. Ovim mehanizmom smo postigli jednu vrstu uspeha zato što je i sama LGBT populacija predstavljena u tom vladinom telu", kazao je on.\nOrganizacije koje brane LGBT zajednicu na Kosovu kažu da javne institucije moraju da imaju plan delovanja kako bi se promovisalo poštovanje naspram i integracija ove zajednice, a to polazeći od garancija koje pruža sam Ustav Kosova.


Niška televizija » Situacija sa javnom rasvetom u gradu se popravlja (VIDEO)\nTagovi: javna rasveta, osvetljenje, Parking servis\nNiš u mraku. Ova rečenica je, moglo bi se reći, tokom prethodnih meseci opisivala stanje u gradu kada se radi o uličnoj rasveti. Građani su se tako i danas javljali sa informacijom da je i Duvanište sinoć bilo u potpunom mraku. Posle finansijskih problema u kojima je bila Gorica, nadležnost nad javnom rasvetom preuzeo je Parking servis. U ovom preduzeću kažu da Višemesečno neodržavanje rasvete u gradu, a za posledicu imalo dosta pregorelih sijalica, ali i brojne kvarove.


LAŽNI POZIV NA VAKCINACIJU: Dom zdravlja Novog Grada apeluje na meštane da ne nasedaju | Novosti.RS\nS obzirom na to da su građani, nakon ovih poziva tražili informacije u Domu zdravlja, u ovoj zdravstvenoj ustanovi su apelovali da građani ne nasedaju na dezinformacije.\nKako su pojasnili, kad počne vakcinacija protiv korona virusa, biće obavljana u nadležnoj zdravstvenoj ustanovi o čemu će građani biti blagovremeno obavešteni.\nOvaj slučaj uznemiravanja građana prijavili su u Policijsku stanicu Novi Grad, gde je potvrđeno da se preduzimaju radnje radi otkrivanja počinilaca.\nRepublika Srpska vakcina virus korona vakcinacija novi grad korona virus\nPOČINJE U 10 SATI: Vakcinacija u 10 domova zdravlja u Beogradu\nDRŽAVNI sekretar Ministarstva zdravlja Mirsad Đerlek izjavio je jutros da su domovi zdravlja spremni da vakcinacija protiv korona virusa počne u 10 sati na Voždovcu, Vračaru, Zemunu, Zvezdari, Savskom vencu, Starom gradu, Paliluli, Novom Beogradu, Čukarici i Rakovici.\n15. 01. 2021. u 09:01\nVAKCINACIJA zdravstvenih radnika u Vršcu počela je 8. januara, a danas su prve doze cepiva dobili i korisnici Gerontološkog centra, koji su stariji od 65 godina, kao i pacijenti koji su zbrinuti na odeljenju gerijatrije u Specijalnoj bolnici „Slavoljub Bakalović“.\n13. 01. 2021. u 20:27\nOD preko 500 doza koje su pristigle u Zavod za javno zdravlje, namenjene zdravstvenim radnicima, najveći broj vakcina primili su medicinari iz Preševa, zaposleni u Domu zdravlja.


Paroški posetio decu u vrtićima, ''Dečija nedelja'' bila bogata aktivnostima\nObjavljeno utorak, 10 oktobar 2017 14:31\nDeca iz srbobranskih vrtića ''Bambi'' i ''Crvenkapa'' su zajedno sa svojim vaspitačicama i direktorkom Predškolske ustanove ''Radost'' Aleksandrom Vrsajković bili domaćini predsedniku opštine Srbobran Radivoju Paroškom, kao i članovima Opštinskog veća Zoranu Mijiću i Radivoju Debeljačkom koji su ih povodom ''Dečije nedelje'' posetili u četvrtak, 5. oktobra 2017. godine.\nPredstavnici lokalne samouprave su dočekani uz igru i pesmu, a gosti su im uzvratili poklonima u vidu slatkiša koje su doneli. Prvi čovek opštine Srbobran je podsetio da je tradicija da deca iz vrtića dolaze u posetu predsedniku opštine, ali je ovaj put bilo obrnuto.\n- Mi smo malo izmenili taj ustaljeni program, pa smo došli u vrtić kod dece da vidimo kako je njima, kakvi su uslovi i da sa njima porazgovaramo. Trenutno u zgradi opštine nemamo uslove da primimo decu jer imamo radove, ali dogovorili smo se da za dve nedelje oni budu naši gosti i vide gde radimo, ali i da tamo govorimo o malo ozbiljnim pitanjima, jer ovde u vrtiću smo se više zabavljali i igrali – rekao je Paroški i dodao da se raduje tom susretu.\nDirektorka Predškolske ustanove ''Radost'' Aleksandra Vrsajković poručila je za naš radio da je celokupan planirani program u okviru ''Dečije nedelje'' bio veoma bogat i raznovrstan i u potpunosti realizovan.\n- Vaspitači svih objekata su imali slobodu da sami osmisle aktivnosti koje će održati, naravno u dogovoru sa decom, roditeljima i nama. Na početku svake ''Dečije nedelje''se dogovorimo o rasporedu odlaska u vatrogasnu stanicu i oko dolaska saobraćajaca u naše vrtiće, a ostale dane vaspitači sami raspoređuju. U svim objektima deca su uživala u pozorišnim predstavama na srpskom i mađarskom jeziku. Išli su u posete biblioteci, pekarama i seoskim domaćinstvima gde su bili pozvani, a u vrtićima su pravili kolače – govori Vrsajković.\nOna ističe da je u objektu ''Bubamara'' prvi put održana Biciklijada gde su deca sa svojim roditeljima u pratnji policije vozili ulicama Nadalja, a da je u vrtiću ''Pepeljuga'' u Turiji umesto maskenbala održana jesenja keceljijada za koju su roditelji izradili dečije kecelje na temu jeseni.\n- Roditelji su učestvovali i u pečenju palačinki za svu decu, a zatim nas je kao i svaki put posetila porodica Kočiš koji su za naše mališane pravili tradicionalni mađarski kolač. Vreme nas je poslužilo cele nedelje, ako izuzmemo petak koji je bio kišni. Ali na kraju svake dečije nedelje petak je rezervisan za maskenbal, tako da su deca svakako unutra. Moram da pohvalim roditelje za kreativnost i uložen trud oko kostimiranja dece – navodi naša sagovornica.\nKako kaže, svake godine u ovo vreme oni održavaju humanitarnu akciju i uglavnom je reč o pomoći u sakupljanju higijene i igračaka za socijalne ugrožene iz naše opštine ili Udruženje ''Biser'', ali ove godine je bio drugačiji slučaj.\n- Odlučili smo se za akciju pod nazivom ''Pomoć za Nađu'', trogodišnju devojčicu iz Vrbasa koja je obolela od leukemije, a plakati sa brojem žiro-računa su okačeni na našim vrtićima. Iako naše akcije traju samo u toku ''Dečije nedelje'', ovaj put ćemo je produžiti – otkrila je Aleksandra Vrsajković i zahvalila se svima koji su pomogli u organizaciji i realizaciji ove ''Dečije nedelje''.


Zelena patrola na delu: јун 2018\nProjekat „U budućnost bez vode!?“ – dokumentarni tv serijal „Zelena patrola na delu“ finansira Western Balkans Fund (WBF).\nОбјавио Ruža Helać у 06:45 Нема коментара:\nMAKEDONIJA - Sve za Ništa!\nPosted on 18/06/2018 AuthorRedakcija Jutarnji GLASnik Comment(0)\nHidrocentrala u NP Pelister\n– Kampanja za spas NP Mavrovo od gradnje hidroelektrana još uvek traje, iako smo imali jednu malu pobedu, u slučaju sa dva velika infrastrukturna projekta ”Boškov most” i “Lukovo polje”. Naime, pre godinu i pre dve godine, njima je otkazano finansiranje, od strane medjunarodnih finansijskih institucija. Slučaj se otvorio, kad su finansijeri poslali ekspertski tim, koji je izašao na teren naredne godine i napravili su izveštaj, u kom se u kratkim crtama govori da hidroelektranama nije mesto na Mavrovu.\nDržava bi trebalo da preispita svoj plan razvoja za ovakve projekte u nacionalnom parku. Vrlo je rizično da se igra sa ovakvim projektima, kada je opstanak kritično ugroženog balkanskog risa u pitanju. Tada je nametnuta jedna obaveza našoj državi, da se brine i obezbedi da balkanski ris opstane, u Nacionalnom parku Mavrovo, gde se ova vrsta uspešno razmnožava. Iskoristili smo mehanizam za žalbe kod Evropske banke za obnovu i razvoj. Evropska banka za obnovu i razvoj je bila uključena u projekat “Boškov most” i pored toga što smo mi ukazivali da se ovaj projekat nalazi u zaštićenom području, banka je ipak odlučila da ga finansira.\nAna Čolović Lešoska, Udruženje Eko svest, Skopje\nDan posle odluke za finansiranje, mi smo podneli žalbu i žalba se zasnivala na tome da banka nije proverila projekat na odgovarajući način, da bi mogla da donese pravilnu odluku. Procena uticaja na životnu sredinu za projekat “Boškov most” nije sadržala detaljne informacije o postojanju balkanskog risa, u regionu gde je MHE trebalo da se izgradi, zbog toga smo smatrali da banka nema sve potrebne informacije da bi donela odluku oko finansiranja ovakvog projekta. To je u konfliktu sa politikom banke, gde se govori da banka neće investirati u projekte koji negativno utiču na stanište kritično ugroženih vrsta.\nJedna žalba protiv Evropske banke za obnovu i razvoj, koju smo podneli, trajala je nekoliko godina. Banka je na kraju, izašla sa informacijom da zaista nije ispoštovala sopstvene procedure kada je donela odluku za “Boškov most”. Od tog trenutka banka je postala stroža, prema našim institucijama, u delu biodiverziteta, geomorfologije, hidrologije i tako dalje. Na kraju, početkom 2017 godine, konkretno za projekat „Boškov most “ banka je dala informaciju da neće više finansirati taj projekat. – zaključuje Ana Čolović Lešoska, iz udruženja Eko svest iz Skoplja.\n-Mi smo izgubili nešto neprocenljive vrednosti i trampili smo ga za sitan profit. Preprečene su staze za divlji svet, buka na mestu zahvata, narušava se prirodna ravnoteža koju su imale životinje i ptice prethodno, i one menjaju svoje mesto boravka. U prošlosti je postojao velik broj divljih svinja, ali zbog zahvata i uporne primene mehanizacije,zbog onoga što se dešavalo u njihovim prirodnim staništima oni su napustili ovo mesto. S druge strane, Brajčinska reka u kojoj se nalazi endemska vrsta, prespanska pastrmka, je toliko ugrožena da njena prirodna migracija i mrestilište više nisu kakvi su bili. Mi ne smatramo da je investitor kriv, on je pronašao samo pogodnu priliku i podneo zahteve. Dobio je dozvole na osnovu urađenih elaborata i finansiranje Evropske banke za obnovu i razvoj, od Evropske investicione banke i oni su izgradili hidrocentralu. Smatramo da su krivi njegovi finansijeri,zato što nisu uzeli u obzir propisane direktive.\nBiljana Nečovska Stevkovska, Eko Gerila Prespa, Resen\nNaše udruženje smatra da su institucije te koje treba da zaštite nacionalni park, znači Ministarstvo zaštite životne sredine i direkcije sa njihovom nadležnošću, Nacionalni park Pelister. Ne smatramo da je investitor kriv, video je šansu, podneo zahtev, dobio je sredstva od Evropske banke za obnovu i razvoj, Evropske investicione banke i na taj način je došlo do izgradnje novih hidrocentrala.- kaže Biljana Nečovska Stevkovska, iz udruženja Eko Gerila Prespa, iz Resena.\n– Prirodni parkovi se proglašavaju zaštićenim zato što imaju prirodne vrednosti, zato što imaju određene endemske vrste, kako životinjske tako i biljne, i zbog toga se smatra da čovekov efekat u nacionalnom parku treba da bude sveden na minimum.– kaže Petar Andonov, iz udruženja Molika, iz Bitolja.\nPetar Andonov, partnerska organizacija Udruženje Molika, Bitola\nSnimanje u Gradskom parku, Skopje\nLink prema emisiji “Makedonija – Sve za ništa!” iz dokumentarnog TV serijala Zelene patrole na delu, u produkciji Vojvođanske zelene inicijative:\nОбјавио Ruža Helać у 06:42 Нема коментара:\nProjekat „U budućnost bez vode!?“ – dokumentarni ...