strah - Radio-televizija Unsko-sanskog kantona\nSve vijesti koje uključuju pojam: strah\nPIJACA U ULICI BRIJESTOVA: NAROD PREPLAŠEN KAO DA OVDJE KORONA ČEKA IZA ŠTANDA\nBIHAĆ, 21. maja - Otvorene su pijace, ali puste bez kupaca i zarade pijačnih prodavača, kojih skoro i nema na pijaci u Bihaću, barem nas je tako u ovu priču uvela informacija o pijacama u doba pandemije. U htijenju da utvrdimo da li je tačna, posjetili smo bihaćku pijacu i provjerili kakvo je stanje. U osnovi, kako smo zabilježili, poštuju ...\nSVAKI NOVI ŽIVOT JE ČUDO: S RAZLOGOM UKAZUJEMO NA SVJETSKI DAN MENTALNOG ZDRAVLJA TRUDNICA I PORODILJA\nBIHAĆ, 7. maja - Povodom obilježavanja Svjetskog dana mentalnog zdravlja majki, Odjel Neuropsihijatrije KB „Dr.Irfan Ljubijankić“ pripremio je video prezentaciju s ciljem povećanja svjesnosti o značaju mentalnog zdravlja trudnica i porodilja. Iako ovaj datum u našoj državi još uvijek nije populariziran, tim ...\nKORAK OD IZOLACIJE DO SOCIJALNE DISTANCE I STRAHA OD KAŠLJANJA\nBIHAĆ, 30. marta - Za većinu stanovnika jedini razlog za izlazak iz prostora izolacije je odlazak u kupovinu. Jedan od najvažnijih razloga zašto se ovih dana potiče socijalno distanciranje je izbjegavanje prepunih trgovina. Strah od ljudi koji se svakoga trenutka mogu zakašljati i tako „prenijeti“ koronavirus ...\nVELIKA KLADUŠA, 20. novembra - „Djeca u raljama nesigurnosti“ naziv je javne diskusije održane u velikokladuškoj vijećnici, čiji je organizator menadžment Osnovne škole "25. novembar". Naime, dvorište škole, školsko igralište, te mjesta za odmor osnovaca, ...\nNEW YORK, 9. novembra - Ratnici s Bliskog istoka i njihov potencijalni povratak u matične zemlje tema je istraživanja niza međunarodnih instituta, među kojima prednjači Soufan Centar iz New Yorka. U njihovom istraživanju stranih ratnika u takozvanoj Islamskoj državi stoje i konkretni brojevi za svaku zemlju, bazirani na informacijama ...\nVELIKA KLADUŠA, 29. oktobra - Iako zvanični podaci pokazuju da je u proteklih godinu i po dana evidentirano 2180 migranata i izbjeglica oboljelih od skabijesa, slika na terenu je potpuno drugačija, tvrde ljekari Doma zdravlja u Velikoj Kladuši. Oni su samo u prvih šest mjeseci ove godine evidentirali 900 ...\nNEMIR I STRAH U BIHAĆKOJ MJESNOJ ZAJEDNICI LUKE\nBIHAĆ, 25. augusta - Imamo pravo na mir, imamo pravo na život dostojan čovjeka. Ovako počinje priču Elvedin Delić, koji potiče iz stare bihaćke porodice. Ulicom u kojoj stanuje, u MZ Luke, u večernjim satima prođu veće grupe migranata, koji, kaže Elvedin stvaraju nered i uznemiravaju lokalno stanovništvo. - Svaki dan ...\nBOSANSKI NOVI, 4. augusta - Blizu 300.000 građana Bosne i Hercegovine, a ponajviše općine Bosanski Novi, bit će direktno ugroženo ako Hrvatska odluči u Trgovskoj gori, na granici s BiH, odlagati nuklearni otpad. Mještani strahuju da se nuklearni otpad tu već odlaže u noćnim satima i ističu da pristup lokaciji običnim ...\nTREBALO BI PRIZNATI: MALO NAS JE PREVIŠE\nBERLIN, 13. maja - Njemačka učiteljica Verena Brunschweiger ubrzo je nakon vjenčanja odlučila da neće imati djecu – ne stoga što ih nije željela nego stoga što je osjećala da ne može opravdati klimatsku štetu prouzrokovanu dodavanjem još jednog stanovnika svjetskoj populaciji. Ona je dio sve šireg ...


PORTAL: Rasprodat najjeftiniji "punto"\nPrvog dana prodaje na kredit uz subvenciju države, najjeftinija varijanta "punta" rasprodata je pre kraja radnog vremena, kažu u "Zastavi".\n''Fijat punto'' (B92)\nReferent prodaje u preduzeću "Zastava auto" Svetlana Konstantinović nije mogla da kaže o kojm broju prodatih automobila je reč. Ona je precizirala da je do podneva prodajno odeljenje u Kragujevcu registrovalo oko 200 poziva, a na lageru prodajnih mesta u Srbiji je preostalo nešto preko 800 automobila koji su u "Zastavi" montirani od delova koji su dopremani iz “Fijata”.\n"U ponudi imamo pet varijanti vozila 'zastava 10' koje se razlikuju po dodatnoj ugradnoj opremi i njihova cena se kreće od 6.999 do 9.224 evra", rekla je Konstantinovićeva.\nOna je rekla da je uverena da će u martu, kada u kragujevačkim pogonima ponovo bude pokrenuta proizvodnja "punta" sa oznakom “Fijat”, interesovanje biti još veće jer će građanima biti ponuđena mogućnost kupovine automobila po sistemu "staro za novo".\nPrivrednicima i građanima od danas su na raspolaganju krediti sa duplo nižim kamatama od uobičajenih, pošto će ih upravo u tom delu subvencionisati država.\nPrivrednici mogu da biraju između kredita za likvidnost i kredita za investicije.\nPovoljniji krediti privrednicima i građanima (Beta)\nKrediti za održavanje likvidnosti imaće kamatu od 5,5 odsto i rok otplate do 12 meseci, dok će godišnja kamata kod kredita za investicije iznositi šest odsto, a za njih je rok otplate od tri do pet godina.\n“Problem je u tome što država iz budžeta izdvaja samo tri milijarde za subvencionisanje kamate, ostalih 60 milijardi moraju da obezbede banke iz sopstvenih izvora. Ja nisam suguran da banke u Srbiji imaju taj novac, a i da imaju pitanje da li imaju dovoljno platežno sposobnih klijenata koji će pozajmljeni novac uspeti da vrate”, rekao je Ćulibrk.\n“Vi danas proizvedete robu, date je trgovcu, ona vam to plati tek za šest meseci. Za tih šest meseci onaj proizvođač nema novca, on mora da se zadužuje, da plaća kamatu banci, što znači da praktično on kreditira trgovca. Veliki trgovinski lanci imaju tu poziciju da sav svoj teret prevaljuju na male“, dodaje on.\n“To čini i naša Vlada. Treba reći da mi imamo jedan paket, koji do duše nije još uvek celovit, ali koji može dati dobre stimulanse za podsticanje proizvodnje, s jedne strane, a s druge da građanima olakša život”, kaže on.\n“Međutim, kada govorimo o srpskoj privredi, realan problem je koliko mi stvarno imamo dobre izvozne proizvodnje, odnosno proizvode, koji mogu da nađu mesto na svetskom tržištu. Rekao bih da je dobro što je Vlada jedan značajan deo kredita usmerila na izvozne programe, a na privrednicima je sada da to iskoriste i svoju robu plasiraju na inostrana tržišta”, smatra Savić.\n“Moram reći da ovo nije pravi trenutak za podizanje kredita za potrošnju. Ovo je pravi trenutak kada treba povećati štednju. Ovo je pravo vreme za kupovinu za one koji imaju para, a za one koji nemaju ovo je trenutak za štednju”, zaključio je on.


JAPAN U TRANSU Kašima zgazila Atletiko Nasional, Kasai gledao snimak, pa dosudio penal\nKašima je prvi finalista Svetskog klupskog prvenstva, posle trijumfa nad Atletiko Nasionalom - 3:0.\nPrvak Japana je na stadionu u Osaki ubedljivo pobedio šampiona Južne Amerike, golovima Doija u 33. iz penala, Enda u 83. i Suzukija u 85. minutu. U utakmici za trofej, 18. decembra, igraće protiv pobednika meča Klub Amerika (Meksiko) - Real Madrid, koji je na programu u četvrtak.\nNa utakmici je korišćen sistem usporenog snimka, kada je mađarski arbitar Viktor Kasai "konsultovao" sliku prilikom dosuđivanja jedanaesterca za Kašimu. Susret je počeo minutom ćutanja, u čast stradalim fudbalerima Šapekoensea.\nOvo je prvi put od 2000. godine, kada je FIFA pokrenula Svetsko klupsko prvenstvo, da se japanski klub domogao finala.\nSvetsko klupsko fudbalsko prvenstvo\nINVAZIJA JAPANACA Real dobio rat za jednog asa, Barselona sada dovela drugog napadača iz "zemlje izlazećeg sunca"\nKorona virus u Smederevu širi se fabrikama


BalkanMagazin :: Rusija pojačava aktivnosti za razvoj industrije vodonika\npetak, 30. jul 2021 09:10\nRuski premijer Mihail Mišustin osnovao je radnu grupu za vodonik u pokušaju da odgovori na zahteve energetske tranzicije na svojim glavnim izvoznim tržištima energije u Evropi i Aziji. Novo telo koje uključuje velike proizvođače nafte će koordinirati projekte proizvodnje vodonika u zemlji i izvoza. Inicijativa naglašava u Rusiji preovlađujuće stanovište da najveće rezerve prirodnog gasa na svetu, kojim ta zemlja raspolaže, mogu biti stabilan oslonac za razvoj industrije vodonika. (Foto: Shutterstock)\nFormiranje radne grupe predviđeno je prošle godine nakon što je ruski premijer Mihail Mišustin odobrio nacionalnu mapu puta za podsticanje razvoja proizvodnje i izvoza vodonika.\nU skladu sa mapom puta, radna grupa predviđa da bi nova postrojenja za proizvodnju vodonika trebalo da počnu sa radom 2023. godine. Računa se i na razvoj zelenog vodonika, jer grupa namerava da pokrene ispitivanja proizvodnje vodonika iz vode, uz korišćenje nuklearne i obnovljive energije prenosi portal Upstream.\nRusija očekuje da će se nacionalna potražnja i dalje u velikoj meri oslanjati na naftu i gas, što znači da će veći deo proizvodnje vodonika biti usmeren na izvoz. Na to ukazuje i mapa puta koja ne pravi razliku između zelenog, plavog i sivog vodonika, što prema oceni poznavaoca prilika odražava rusko stanovište da bi zemlja trebalo da bude spremna da razmotri sve moguće načine preuzimanja većeg udela na budućim tržištima vodonika u Evropi i Aziji, kako bi na oba kontinenta zadržala svoje pozicije i kada izvoz fosilnih goriva počne ozbiljnije da opada nego što je to sada slučaj.\nRusija planira da proizvodi plavi vodonik na lokacijama za prirodni gas, koristeći tehnologiju prikupljanja i skladištenja ugljenika. (Izvor: Pixabay)\nSa visokim nivoom proizvodnje prirodnog gasa, Rusija je razumljivo zainteresovana za nastavak proizvodnje vodonika, jer susedni evropski i bliskoistočni regioni pokazuju interes kako za razvoj vodonika, tako i za uvoz tog sve traženijeg energenta budućnosti.\nRusija planira da proizvodi plavi vodonik, na lokacijama za prirodni gas iz kog se i dobija ova vrsta goriva, koristeći tehnologiju prikupljanja i skladištenja ugljenika (CCS).\nIstina, stručnjaci ističu da je trošak ovoga procesa prevelik i da je nemoguće u potpunosti eliminisati štetne emisije, ali je visoka cena proizvodnje takođe smetnja i kada je reč o najkvalitetnijem zelenom vodoniku.\nU svakom slučaju Rusija stavlja sve veći fokus na vodonik, kao sve traženije gorivo, a novoformiranu radnu grupu za razvoj projekata vodonika čine predsednici i potpredsednici nacionalnih gasnih kompanija Gasprom i Novatek, kao i predstavnici naftne industrije i nekoliko drugih nacionalnih korporacija i ministarstava. O ozbiljnosti namera dosta govori i to što će na čelu grupe biti zamenik ruskog premijera Aleksandar Novak.\nGasprom predlaže da se jedna od dve podvodne linije gasovoda “Severni tok 2” koriste za transport vodonika\nod 2030. godine. (Izvor: Gazprom)\nGasprom je već nekoliko godina zainteresovan za upotrebu vodonika, uključujući i postavljanje plana za vozove na vodonični pogon do 2024. godine. Ta kompanija sada predlaže da se jedna od dve podvodne linije u novom projektu gasovoda “Severni tok 2”, koje povezuju Rusiju i Nemačku, koriste za transport vodonika počev od naredne decenije.\nRuski energetski gigant Gasprom, koji raspolaže najvećim rezervama prirodnog gasa u svetu, nedavno je potpisao ugovore o ispitivanju mogućnosti uključivanja tehnologije prikupljanja i skladištenja ugljenika, proizvodnje amonijaka i proizvodnje energije vetra u postojeće lokacije za proizvodnju gasa.\nNaftne kompanije Rosnjeft i Gasprom njeft takođe nude svoju stručnost, sa iskustvom u proizvodnji najzastupljenijeg sivog vodonika u svojim rafinerijama.\nRadna grupa za unapređenje vodonične mape puta formirana je 17. jula, a neke ruske kompanije su već najavile planove za proizvodnju i upotrebu vodonika u zemlji. Na primer, Ujedinjena vazduhoplovna korporacija, deo ruske državne kompanije Rostek je izrazila nameru da razvije elektrane koje će podržati korišćenje vodonika u vazduhoplovnom sektoru.\nZamenik ruskog premijera Aleksandar Novak je izjavio da Rusija teži da ostvari 20 odsto udela\nna svetskom tržištu vodonika. (Izvor: Gazprom)\nZamenik ruskog premijera Aleksandar Novak je u junu izjavio da Rusija teži da ostvari 20 odsto udela na svetskom tržištu vodonika, pri čemu se očekuje da će vlada odobriti plan za vodonik u naredna dva meseca.\nOčekuje se da će plan ruske vlade ponuditi različite scenarije za proizvodnju vodonika, kao i potencijalna izvozna tržišta, prenosi portal OilPrice.\nRuska energetska strategija koja doseže do 2034. godine uključuje cilj o izvozu 200.000 tona vodonika do 2024. godine, uz povećanje količine na 2,0 miliona tona do 2035. godine.\nRusija takođe očekuje blisku saradnju sa nekoliko drugih država sa visokom potražnjom i proizvodnjom u razvoju industrije vodonika tokom naredne decenije, što se pre svega odnosi na Nemačku, Francusku, Australiju, Japan, Južnu Koreju i Saudijsku Arabiju.\nUz nedavno objavljen izveštaj referentne revizorsko-konsultantske firme Dilojt (Deloitte) koji sugeriše da će upotreba vodonika u transportnom sektoru Evrope dostići 50 miliona tona do 2050. godine, dok se pre tog perioda računa na potrošnju od 45 miliona tona, mnoge zemlje se sve više bave proizvodnim planovima, a Rusija po svoj prilici nastoji da bude most između Azije i Evrope kako se to novo tržište širi.\nNa planove Rusije može da ukaže i izjava specijalnog izaslanika predsednika Rusije za odnose sa međunarodnim organizacijama za postizanje ciljeva održivog razvoja Anatolija Čubaisa, koji je u ponedeljak rekao da će Rusija biti u prilici da osvoji evropsko tržište vodonika koje sada u povoju, ako stvori sopstvenu efikasnu industriju tog gasa, prenela je novinska agencija Tass.\nČubais se osvrnuo na evropsku vodoničnu strategiju i planove da se posle 2024. godine proizvodnja vodonika udesetostruči i poveća na 10 miliona tona godišnje do 2030. godine, rekavši da će polovinu tih količina Evropa morati da pokrije uvozom, gde Rusija vidi svoju šansu.\nPrema njegovoj oceni, udeo Rusije na evropskom tržištu vodonika mogao bi da iznosi između 20 i 30 milijardi dolara.


Vesti: Šta EU sada traži od Srbije /video/ - 31.05.2022, Sputnik Srbija\nVesti: Šta EU sada traži od Srbije /video/\nPratite uživo Vesti Radija Sputnjik 31.05.2022, Sputnik Srbija\n18:57 31.05.2022 (Osveženo: 18:58 31.05.2022)\nPredsednik Aleksandar Vučić na inauguraciji najavio prioritete svog drugog mandata. Analitičari poručuju – nema nikakvih iznenađenja u spoljnoj politici ili prihvatanja bilo čega što bi ugrozilo naše odnose sa Rusijom\nZemlje EU saglasile se o delimičnom embargu na rusku naftu, jutro na berzama obeležio rast cena tog energenta. Gasprom potpuno obustavio isporuku gasa Holandiji. Danas najžešće borbe u području Severodonjecka\nAnaliziramo poruke Fon Kramonove i Varhaljija – bez obzira na njihove lične stavove, suština je ista – EU zahteva da se Srbija odrekne svog autentičnog srpskog puta, poručuju naši sagovornici\nOvogodišnji Kanski festival ostaće zapamćen po do sada neviđenoj politizaciji zbog Ukrajine. Priključivanje vođenju rata na digitalni način nikako ne može da bude od koristi za filmsku umetnost, kažu dramaturzi\nNovi gasni aranžman s Rusima je očekivan i dobar, posebno ako se ima u vidu da energija postaje najkritičniji faktor sektora proizvodnje, kaže za Sputnjik profesor Goran Radosavljević


Feljton - datum: 2020-05-18 OBRENOVIĆI – OD GUBITKA DO POVRATKA PRESTOLA 8\nUručivanje Milošu berata o izboru za kneza Milošev izbor – trijumf ruske politike Feljton smo priredili prema knjizi dr Danka Leovca „Srbija i Rusija za vrijeme druge vladavine kneza Mihaila (1860–1868)”, koju je izdao „Službeni glasnik” iz Beograda\nDok su Petrograd i Pariz ulogu Porte shvatili kao minornu, ministre spoljnih poslova Gorčakova i Aleksandra Valevskog posebno je zabrinula depeša austrijskog ministra Buola, u kojoj je navodio da će austrijska vojska pomoći beogradskom paši, u slučaju opasnosti i ukoliko on bude zatražio pomoć. Stav Austrije otkrio je karte Rusije i Francuske i njihove interese u podržavanju promjena u Srbiji. Gorčakov je u ovom pitanju vidio direktno kršenje Pariskog mirovnog ugovora, dok je grof Valevski odmah zatražio izjašnjavanje Rusije u slučaju rata. Upravo na tom primjeru jasno se vidi da su Francuzi podržali promjene u Srbiji, u nadi da će se Austrija vojno umiješati, čime bi i Rusija eventualno stupila u rat. Međutim, ruski ambasador u Parizu dobio je naređenje da ne daje nikakva prevremena obećanja, dok je Gorčakov preko poslanika u Beču poslao oštru notu austrijskoj vladi. Zvaničan stav Rusije umnogome je uticao na smirivanje Austrije, ali i razočaranje Francuske. U Petrogradu su shvatili da bi novi rat za Rusiju bio poguban i da se pitanje promjene dinastije u Srbiji mora riješiti na miran način i u što skorijem roku. Rusi su dobro znali da će Beč morati da prizna promjene u Srbiji i povratak dinastije Obrenović, jer se svakog dana iščekivao ustanak italijanskih pokrajina i mogući rat sa Francuskom.\nZategnuti odnosi između velikih sila, posebno između Francuske i Austrije, bili su dobar razlog i za britansku intervenciju kod Porte za priznavanje novog poretka u Srbiji i povratka Obrenovića. Iako je knez Miloš u britanskim izvještajima jasno nazivan „ruskim partizanom”, u tom trenutku nijednoj od velikih sila nije odgovaralo produbljivanje krize u Srbiji. Petrograd je proglasio veoma važnu diplomatsku pobjedu, jer je ova promjena samo pogodovala ruskim interesima. U zvaničnim ruskim krugovima smatralo se da promjena kneza Aleksandra Karađorđevića i povratak na presto dinastije Obrenović znači i povratak jačeg ruskog uticaja u Srbiji i na Balkanu. Rusija je bila posebno zadovoljna jer su francuski predstavnici, podržavajući povratak Obrenovića, podržavali i ruske interese. Da bi se očuvao mir, Porta je morala da prizna izbor Miloša Obrenovića za kneza, u januaru 1859. godine.\nU vrijeme održavanja Svetoandrejske skupštine knez Miloš Obrenović bio je u Bukureštu. Skupštinska deputacija je 14. januara 1859. godine stigla u prestonicu Vlaške i obavijestila kneza o skupštinskim odlukama. Narednog dana, knez je telegrafom poslao depešu da do povratka u Srbiju za svog mjestozastupnika postavlja Stevču Mihailovića, a polazak iz Bukurešta najavio je za 20. januar 1859. godine. U Srbiji su izvršene opsežne pripreme, od Kladova do Beograda, za doček starog kneza, koji je u Beograd stigao 6. februara. Iste večeri, na knežev lični poziv, u Topčiderski konak stigao je ruski konzul Milošević. Prva diplomatska posjeta starom knezu, njegov prisan razgovor sa ruskim konzulom i kneževa zahvalnost ruskoj podršci bili su jasan znak spoljnopolitičke orijentacije Srbije. Narednog dana kneza su posjetili svi inostrani konzuli i Osmanpaša, zapovjednik beogradske tvrđave. Na Kalemegdanu je 9. februara pročitan sultanov berat, kojim je Miloš potvrđen u kneževskom dostojanstvu, a knez je istog dana potpisao „Proklamaciju svemu narodu srbskom”, istakavši da će zemljom vladati kao nasledni knez, te da je njegov sin Mihailo zakoniti naslednik prestola i budući srpski vladar. Rusija je u potpunosti podržala kneževu inicijativu u pogledu naslednosti prestola. U Petrogradu su smatrali da je Porta sama, u vidu berata, proglasila nasledno kneževsko dostojanstvo u porodici kneza Miloša još za vrijeme njegove prve vladavine. Gorčakov je bio mišljenja da to što je u „tradiciji srpskog naroda da sam sebi bira glavu ne može biti prepreka za već proglašenu naslednost”.\nIako u poodmaklim godinama, knez Miloš je odmah pokazao da ima namjeru da nastavi tamo gdje je stao 1839. godine.


Kako prepoznati agorafobiju? - Borjana\nHome/Blog/Kako prepoznati agorafobiju?\nAgorafobija je sve češći problem našeg društva, nažalost ne možete lako naići na relevante informacije, i samim tim postaje teška za prepozavanje. Zato u narednom tekstu možete naći stručan ali jasan vodič za prepoznavanje agorafobije.\nOsoba koja ima agorafobiju doživljava značajan i trajan strah kada je u prisustvu ili očekuje prisustvo najmanje dve od navedenih situacija. Ove situacije podrazumevaju:\nboravak napolju izvan kuće,\nstajanje u redu,\nokolnosti u kojima je osoba izolovana, kao i\nDa bi se zadovoljili DSM-V kriterijumi, kada je u ovakvim situacijama osoba mora da ispoljava izbegavajuće ponašanje, kako bi izbegla strah i/ili simptome slične napadima panike.\nDSM-V kriterijumi za agorafobiju uključuju:\nUsmeren i nesrazmeran strah od prisustva ili očekivanja specifične situacije.\nIzlaganje fobičnom stimulusu izaziva momentalnu anksioznu reakciju, koja može da se ispolji kao vezivanje za sigurnu osobu (zavisno ponašanje) ili pokazivanje predispozicije za razvoj napada panike.\nOsoba prepoznaje da je strah van proporcije.\nFobična situacija se izbegava, ili se podnosi uz intenzivnu anksioznost ili stres.\nIzbegavanje, anksiozno iščekivanje ili stres u situacijama koje izazivaju strah značajno ometaju normalnu svakodnevnu rutinu. Profesionalno (ili akademsko) funkcionisanje, društvene aktivnosti i međuljudski odnosi su ugroženi, ometeni ili potpuno onemogućeni.\nNovi DSM-V kriterijumi navode da simptomi kod svih uzrasta moraju da budu prisutni minimum 6 meseci da bi se dijagnostikovala agorafobija.\nU daljim tekstovima biće više informacija o uzrocima, medjutim ono što je sigurno, to je da ovo stanje ozbiljno ugrožava kvalitet života osobe i zato je važno da se pronađe adekvatna pomoć. U mojoj terapijskoj praksi pokazalo se da uzroci mogu biti raznovrsni kao i sami klijenti, ali da je put prevazilaženja uvek isti – suočavanje sa strahovima, samospoznaja, osvešćivanje nesvesnog i naravno uopšten rad na sebi.\nBorjana Vorkapic\t2018-07-09T15:04:09+02:00\tJuly 9th, 2018|Blog|


Najmoćnija evropska država protiv Tačijevih „briselskih planova“ - Sputnjik Srbija\n08:00 27 Oktobar 2020\nNajmoćnija evropska država protiv Tačijevih „briselskih planova“\n21:33 24.05.2018 (osveženo 22:05 24.05.2018) Preuzmite kraći link\nNajmoćnija država Evrope Nemačka, sa velikom ulogom u razgovorima Kosovo—Srbija, protivi se planovima Hašima Tačija kada je reč o njegovoj vodećoj ulozi u tim razgovorima, prenosi prištinski „Ekspres“.\n„Čak ni atmosfera sastanka Merkelova–Tači nije onakva kakvom je hteo da je predstavi Trači. Merkelova se nije složila sa načinom na koji je uhapšen Đurić, kao ni sa načinom na koji je Tači zloupotrebio sastanak sa zemljama Kvinte pre nego što je uhapšen srpski pregovarač“, navodi list.\n„Ekspres“ piše da je Tači napravio veliki odjek kada je reč o sastanku sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel.\nTači nema skupštinsku podršku za dijalog sa Beogradom\n„Posle konferencije sa Merkelovom je govorio za kosovske medije u Berlinu, održao je i konferenciju nakon što se vratio, a realizovane su i specijalne emisije na temu sastanka. Tači je posle sastanka u Berlinu rekao da su Kosovo i on lično spremni za razgovore sa Srbijom.“\nTači je čak, piše list, pozvao i Merkelovu da bude posrednik, ali da, sa druge strane, nemačka kancelarka „nije ništa govorila u vezi sa Tačijevom ulogom u ovom procesu, za razliku od Vučića, kog ona smatra ključnim u ovim razgovorima“.\nIzvori „Ekspresa“ navode da je Merkelova iskazala nezadovoljstvo Tačiju zbog načina na koji je uhapšen Marko Đurić, a posebno što se jedan takav čin desio posle sastanka Tačija sa ambasadorima zemalja Kvinte (SAD, Velika Britanija, Nemačka, Francuska i Italija).\nSaznaje se da je Tači ovo ciljano uradio kako bi se to interpretiralo kao podrška pet zemalja za hapšenje Đurića. Posle ovoga, Tači je nekoliko puta okrivio za ovo Fljamura Sefaja, navodeći da je on smenjen upravo zbog ove akcije. A Haradinaj je rekao da je Sefaja smenio zbog akcije deportacije šestorice „gulenista“, piše list.\nHašim Tači, Angela Merkel


Alitalia od danas nastavlja međunarodne letove – Fokus.ba\nAlitaliju trenutno vodi privremeni menadžer, a vlada je u martu najavila da će državno ministarstvo finansija postati glavni investitor\nAlitalia nastavila je u srijedu međunarodne letove iz Milana, dok je Italija postepeno ponovo počela otvarati svoje aerodrome za strane putnike i smanjila restrikcije koje su uvedene u svrhu sprečavanja epidemije koronavirusa.\nAvioprijevoznik, koji je u procesu nacionalizacije nakon 11 godina problematičnog privatnog upravljanja, imat će letove s aerodroma Milan Malpensa za Amsterdam, Brisel, Pariz i London.\nMilanski gradski aerodrom Linate, koji je prije pandemijske krize bio drugi najveći aerodrom s kojim je kompanije Alitalia sarađivala nakon rimskog Fiumicina, ponovno će se otvoriti 13. jula, prenosi Reuters.\nOd jula Alitalia će biti povezana i sa desetak domaćih destinacija preko aerodroma Milan Malpense, proširujući svoju ponudu iz regije Lombardija, jedne od najteže pogođenih pandemijom COVID-19 u Evropi.\nAlitaliju trenutno vodi privremeni menadžer, a vlada je u martu najavila da će državno ministarstvo finansija postati glavni investitor.\nAlitalia pred stečajem nakon što su radnici odbili rezove\nAlitalia pred bankrotom


„Civil engineer“ gradi put do Luštice Bej - Radio Tivat\n05 јун „Civil engineer“ gradi put do Luštice Bej\n– Državna komisija za kontrolu javnih nabavki odbila je žalbu podgoričke kompanije ,,Tošković“ na odluku Opštine Tivat da izgradnja saobraćajnice MR2 do Luštice Bej bude dodijeljena firmi ,,Civil engineer“ za 1,15 miliona eura – piše “Pobjeda”.\nPonuda ,,Toškovića“ da ovaj posao uradi za 1,23 miliona eura bila je drugorangirana. Komisija je istovremeno dobila i zahtjev od Opštine da omogući nastavak ovog javnog postupka jer je riječ o važnoj saobraćajnici, pa bi odugovlačenje dovelo do štete nesrazmjerne sa vrijednošću javne nabavke. Komisija je ocijenila ovaj zahtjev osnovanim, ali ne iz navedenih razloga, već što je žalba ,,Toškovića“ odbijena kao nepotpuna, pošto nijesu uplatili obaveznu naknadu za vođenje postupka zbog čega ga je nemoguće nastaviti. U odluci je navedeno da je nakon tog rješenja odluka opštine da posao preuzme ,,Civil engineer“ postala izvršna. Riječ je o saobraćajnici dugoj 800 metara koja će se nadovezivati na saobraćajnicu M1 koja je povezala Solila i uvalu Pržno. Radovi bi trebalo da traju 300 dana, a jedini kriterijum za izbor ponuđača bila je cijena. Rok za predaju ponuda bio je skraćen kako bi izgradnja saobraćajnice započela prije zabrane gradnje u ljetnoj sezoni.


OTKRIVAMO: Šta će biti na mestu stare autobuske stanice u Zaječaru?\nPoslednji autobus sa perona “stare” autobuske stanice u Moravskoj ulici u Zaječaru otići će večeras u 20 sati i 15 minuta, a sve gradske i međugradske linije od sutra, 1. oktobra biće prebačene na novu stanicu “Nikolić prevoza” u ulici Hajduk Veljka broj 134.\nOd kako je krajem marta ove godine u Zaječaru izgrađena nova autobuska stanica pomenutog privatnog prevoznika krenule su i spekulacije o tome da će stara autobuska stanica u Moravskoj ulici biti zatvorena, ali i nagađanja šta će biti sa pomenutim objektom.\nRazlog za gašenje stare autobuske stanice i dalje nije poznat, mada su pokušaji firme “Euroline” da nastavi sa poslovanjem u Zaječaru očigledno propali i pored ulaganja oko 5 MILIONA DINARA u rekonstrukciju objekta u drugoj polovini prošle godine.\nDodato na originalnu vest:\nNakon objave ove vesti, na FB stranici Zaječar Online, javio se vlasnik kompanije Nikolić Prevoz sa sledećim komentarom:\nPoštovani stara autobuska stanica se zatvara jer nema mogućnost da se udje sa dugačkim autobusima. Na staroj lokaciji će se izgraditi sigurno nešto lepo.\nIako je rekonstrukcija ovog dela grada, pijace, ali i hale sireva najavljivana nekoliko puta, od nje se sa svakim rebalansom budžeta iznova odustajalo.\nA i otvaranje javne garaže za BESPLATNO KORIŠĆENJE građanima ostalo je u domenu naučne fantastike, a za kupovinu kućice, rampe i propratne opreme samo ove godine utrošeno je nekoliko miliona dinara.\nKako nezvanično saznajemo do kraja oktobra, a možda i pre autobuska stanica u Moravskoj ulici u Zaječaru biće SRUŠENA, A NA NJENOM MESTU moga bi da bude JOŠ JEDAN GRADSKI TRG ili POSLOVNO -STAMBENA VIŠESPRATNICA.\nInformacija o rušenju stanice gotovo je izvesna, kao i informacija o uklanjanju nekoliko kioska pored autobuske stanice.\nPrema našim saznanjima vlasnici pomenutih objekata potpisali su ugovore o neometanom poslovanju do decembra ove godine, ali će prema bojazni poslodavaca kiosci verovatno biti uklonjeni ranije.\n” Dobili smo ponudu da od 1. oktobra svoje kioske prebacimo na novu lokaciju, tačnije na stanicu “Nikolić” prevoza, međutim ponudu nismo prihvatili.\nRazlog za to je što smo do sada poslovali zbog ljudi koji rade na pijaci i istu i posećuju, a pazar smo upotpunjivali prometom od građana koji dolaze na autobusku stanicu.\nMi na ovom mestu ostajemo sve dok nam kioske ne sklone”, najavili su trgovci.\nInformacija o izgradnji skvera ili stambeno-poslovne zgrade za sada je neproverena.\nMeđutim iskreno se nadamo da će pre rušenja čelnici Gradske uprave Zaječar izdati i zvanično saopštenje šta će na mestu stare autobuske stanice biti izgrađeno i s kojim razlogom.\nNa konstataciju da će na mestu stare autobuske stanice biti izgrađen skver jedan slučajni prolaznik reče:\n” U Zaječaru se samo cveće sadi, a nema gde da se radi!”\nRuku na srce, ovaj šaljivi komentar na žalost nije daleko od istine…\nautobuska stanica gradnja rušenje\n30.09.2018. u 20:00\nmozda nije lose da odatle krecu boskovi autobusi za podrsku svevisnjem vučići i da tu budu u pripravnosti..niskad se ne zna kada ce bane,zankov i bulumenta naloziti da se utovare radnici gradske upotrebe..hteli oni to ili ne..


Jagnjijada i na Beogradskom manifestu | Pirot vesti\nPočetna/Gradska hronika/Jagnjijada i na Beogradskom manifestu\n-Na Beogradskom manifestu biće prezentovano praktično sve što vredi u našoj zemlji kada je reč o manifestacijama. Osim već odlično posećenih Sajma pirotske peglane kobasice i Sajma staroplaninskih jela, prezentovaćemo i Jagnjijadu, koja je, uprkos činjenici da se ove godine po prvi put organizuje, naišla na odlične reakcije i bila odlično posećena. Narednih godina radićemo na tome da ova manifestacija koja očigledno ima ogroman potencijal, bude još bolje organizovana, verovatno će biti druga lokacija u Krupcu izabrana, ili pored Nišave, ili kod škole, a svi izlagači će morati i da ispeku veći broj jagnjića, pošto ove godine jagnjetine nije bilo dovoljno s obzirom na neočekivano veliku posećenost. Takođe, skoncentrisaćemo se na takmičenje u spremanju jagnjetine u vurnji i pod sačem, s obzirom da su to načini pripreme jagnjetine koji su ipak karakteristični za naš kraj-kaže Zlatkov.\nOn dodaje da će se narednih godina veća pažnja posvećivati i proizvođačima jedinstvenog specijaliteta stelje, jedne vrste sušene ovčetine, a proizvođači ovog specijaliteta, koji je sve više u našem kraju, takođe će dobiti više prostora na narednim Jagnjijadama u Krupcu.\nPogledajte atmosferu sa ovogodišnje Jagnjiade.\nbeogradski manifest bratislav zlatkov istaknuto jagnjijada turisticka organizacija pirot\nZbog petardi i u zatvor


Kurs i obuka o efikasnom integrisanju provere Sistema menadžmenta u oblasti Industrije hrane\nFO 4 - Obuka o efikasnom integrisanju provere Sistema menadžmenta u oblasti Industrije hrane - ISO 22000 - FSSC 22000\nU savremenom poslovanju se vrlo često pred brojne kompanije koje posluju u oblasti Industrije hrane stavljaju kao obavezni zadaci sertifikacije. I to ne bi ni bio naročit problem, da se mahom ne događa da se oblasti sertifikacije često preklapaju, što umnogome utiče i na utrošak vremena, ali i novca.\nPored uobičajenih sertifikacija koje se zahtevaju, a koje su usko specijalizovane za određenu sferu poslovanja, u ovom slučaju Industriju hrane, postoje i brojni zahtevi o sertifikaciji koja je u posrednoj vezi sa pravilnim funkcionisanjem organizacije koja posluje u oblasti Industrije hrane. To mogu recimo biti zahtevi sertifikacije sa stanovišta Zaštite životne sredine ili, pak sa stanovišta Sistema bezbednosti i zaštite na radu i drugih. Takođe, često se javlja potreba za proverom ili sertifikacijom određenih zahteva koji su specifični za kompaniju.\nUpravo iz tog razloga se javila potreba za obukom o efikasnom integrisanju provere Sistema menadžmenta u oblasti Industrije hrane. Znanja koja o ovoj temi stiču svi polaznici FO 4 kursa, te njihova pravilna implementacija u okviru određene organizacije, pored toga što poboljšava njeno poslovanje u celini, umnogome utiče i na poboljšanje finansijskog stanja, jer više ne postoji potreba za brojnim sertifikacijama.\nOsnovni cilj koji ima FO 4 obuka jeste da sve polaznike najpre upozna sa mogućnostima koje nudi jedna integrisana provera Sistema menadžmenta u oblasti Industrije hrane. Kasnijom implementacijom znanja stečenih tokom trajanja FO 4 kursa se u određenoj kompaniji vrlo jednostavno može oformiti integrisani sistem provere, koji će umnogome olakšati i sam Proces provere, ali i dodatno uštedeti novčana sredstva.\nTokom trajanja FO 4 obuke se svi polaznici najpre upoznaju sa pravilima međunarodno priznate grupe standarda ISO 22000 koja se odnosi na Sistem bezbednosti hrane ( Food Safety Management System ), kao i sa Sistemom sertifikacije u oblasti bezbednosti hrane - FSSC 22000 ( Food Safety System Certification ).\nUz to, svi polaznici FO 4 kursa se upoznaju i sa HACCP - om ( Hazard Analysis and Critical Control Points ), te sertifikacijom analize rizika i kritičnih kontrolnih tačaka u skladu sa HACCP - om. Pored ostalog, svi polaznici dobijaju i teorijska znanja o sledećim pojmovima : GMP , odnosno Dobra proizvođačka praksa ( Good Manufacturing Practices ), SQF ( Safe Quality Food Standard ), to jest Standard o bezbednosti kvaliteta hrane, BRC ( British Retail Consortium’s Global Standard for Food Safety ), kao i o Međunarodnom standardu o hrani - IFS ( International Food Standard ).\nKome je kurs namenjen : polaznici mogu biti sve osobe koje su na bilo koji način i po bilo kom osnovu uključene u rad Sistema menadžmenta, a posebno osobe koje su u organizacijama zadužene za nadzor Sistema menadžmenta, a sa stanovišta Sistema bezbednosti hrane.\nSpisak gradova za kurs i obuku o efikasnom integrisanju provere Sistema menadžmenta u oblasti Industrije hrane


UKLANJA SE 8 DEPONIJA NA TERITORIJI NOVE VAROŠI: Ukupna vrednost investicije je 2.061.080.00 dinara\nFormirane „divlje“ deponije ugrožavaju najpre, kvalitet života lokalnog stanovništva, a potom i kvalitet vode u slivu Uvca, kvalitet zemljišta ali i sveukupni biodiverzitet na ovom području\nObjavljeno: 10.09.2021. 10:25h\nNakon što je deponija Stanjevine otišla u prošlost, istu sudbinu doživeće još osam deponija koje se nalaze na teritoriji opštine Nova Varoš. Opština Nova Varoš i Ministarstvo zaštite životne sredine potpisali su ugovor o početku realizacije projekta prevencije nelegalnog odlaganja otpada, a ukupna vrednost investicije je 2.061.080.00 dinara.\n„Sa postojećim „divljim“ deponijama životna sredina je veoma ugrožena, naročito imajući u vidu da je teritorija opštine Nova Varoš jedna od najšumovitijih opština ( oko 42% stepen pošumljenosti), sa SRP Uvac i Parkom prirode Zlatibor, vazdušnom banjom Zlatar … Nova Varoš ne sme i ne može dopustiti da životna sredina bude u riziku od zagađenja. Deponije nastaju na lokacijama koje su „usputne“, uvek lako dostupne za akumulaciju i istovar komunalnog i vrlo često nekomunalnog i kabastog otpada“, navode iz Opštinske uprave.\n„Komunalno preduzeće JP „3.septembar“ će u narednih mesec dana očistiti i urediti sve lokacije pod nadzorom opštinske komunalne inspekcije. Čišćenjem i uređenjem navedenih lokacija i uklaljanjem „divljih“ deponija započeće se dugoročni proces na sprečavanju nastanka istih. U Budzetskom fondu za zaštitu životne sredine, opština Nova Varoš svake godine izdvaja i realizuje sredstva iz oblasti upravljanja otpadom i uklanjanja divljih deponija. Najveći deo sredstava se odnosi na organizovano odvoženje otpada iz seoskih mesnih zajednica“, kažu u Opštinskoj upravi.\n"OVO MOŽDA IMA U AFRICI, LJUDI IZBACUJU ĐUBRE NA ULICU"! Nikla DEPONIJA u BG, oglasila se i GRADSKA ČISTOĆA (VIDEO)\nNAKON POŽARA, KLIZIŠTA POSTAJU VELIKI PROBLEM: Deponija u Vinči pod konstantnim nadzorom!\nDivlje deponijeOsam deponijaNova VarošŽivotna sredinaUređenje


“Lidl” zapošljava 1.000 prodavaca u Srbiji\nKompanija “Lidl”, koja će ove godine otvoriti više prodavnica u nekoliko gradova u Srbiji najavila je da će u martu objaviti konkurs za zapošljavanje više od 1.000 prodavaca.\n"Otvaranjem prodavnica “Lidla” tržište Srbije će dobiti prvi savremeni diskontni lanac. U toku su temeljne pripreme u svim segmentima poslovanja, a deo toga je i zapošljavanje novih radnika", kazala je agenciji Beta rukovodilac korporativnih komunikacija “Lidla” u Srbiji Martina Petrović.\nOna je navela da je trenutno otvoren konkurs za nove radnike u Logističkom centru “Lidla” u Novoj Pazovi i da se očekuje da će najviše kandidata biti iz tog mesta.\n"Najmasovniji talas zapošljavanja očekuje nas u martu, kada ćemo otvoriti konkurs za prodavce u maloprodaji u velikom broju gradova širom zemlje. Na tom konkursu zaposlićemo više od 1.000 ljudi", kazala je Petrović.\nDo sada je “Lidl” u Srbiji zaposlio više od 400 ljudi, uglavnom na korporativnim funkcijama, pa u kompaniji ima i IT stručnjaka, marketing eksperata, nabavljača, računovodja.\nPrema rečima Martine Petrović, očekuju se motivisani kandidati, koji dele vrednosti kompanije: efikasnost, dinamičnost, srdačnost, sigurnost i pravednost.\n"Ove vrednosti karakterišu i naš proces selekcije – jednostavan je, efikasan i transparentan, dajemo povratnu informaciju i nudimo dobru radnu atmosferu u stabilnoj internacionalnoj kompaniji", kazala je Petrović i dodala da se zainteresovani za posao u “Lidlu” mogu prijaviti za sva otvorena radna mesta putem karijernog sajta kompanije (karijera.lidl.rs). Ona napominje da, zbog velikog interesovanja i očekivanog velikog broja prijava, proces selekcije za poziciju prodavca može duže trajati.\nLuksemburg - prva država na svetu koja uvodi besplatan javni prevoz\nDeficit radne snage u Istočnoj Evropi - Države će zapošljavati robote\nŠkotska u problemu zbog Bregzita\nŠansa za posao na Severnom polu


28.12.2020 · 12:57\nU odloženom meču 7Days Evrokupa, crno-beli će u utorak 29. decembra igrati protiv Venecije u istoimenom gradu. Utakmica počinje u 20:30.\nKošarkaši Partizana NIS u utorak, 29. decembra spuštaju zavesu na 2020. godinu. U odloženom meču 7Days Evrokupa, crno-beli gostuju protiv Venecije u istoimenom gradu. Utakmica je na programu od 20 časova i 30 minuta. Iako su obezbedila plasman u Top 16 fazu, ekipa Partizana ide na put sa željom da godinu završi na najbolji mogući način.\n"Ovaj period smo iskoristili za dobar trening koji su momci dobro odradili. Imamo neke male povrede. Leđa i neke upale. Iako ovaj meč ništa ne odlučuje, potrebna nam je jedna jaka utakmica i ovo će nam dobro doći. Venecija je tim koji diže svoju formu, ima iskusnog trenera, kao i igrače koji su više godina u klubu. Menjaju odbrane i često igraju po 20-25 minuta zonu. Iskoristićemo ovaj meč za naše uigravanje", istakao je trener Partizana NIS, Saša Filipovski.\nBek crno-belih, Markus Pejdž pred sutrašnji meč poručuje:\n"Dobra je prilika pred nama da izađemo na teren snažno i da pokažemo sve ono što smo tokom ove pauze radili na treningu. Iako smo obezbedili plasman u Top 16, ova utakmica je važna za nas kao odrednica za nastavaka takmičenja u Evrokupu i regionalnoj ligi", izjavio je Pejdž.


Istraživački tim sa Univerziteta u Mičigenu vjeruje da je Fejsbuk i jedan od razloga za nesreću.\nPrema njihovom istraživanju, što češće češljate news feed, pregledate slike vaših prijatelja, ostavljate komentare ili lajkujete nešto na Fejsbuku, to su veće šanse da se osjećate nesrećni i nezadovoljni sopstvenim životom.\nIako tačni razlozi za to još nisu ustanovljeni, naučnici smatraju da nije tačno da se ljudi više okreću društvenim mrežama kada su tužni, već da su društvene mreže ono što je dobrim dijelom zaslužno za takvo osjećanje.\n“Zbog same prirode društvenih mreža, ljudi tamo najčešće izvještavaju o pozitivnim stvarima koje im se dešavaju u životu. Zato drugi korisnici mogu da steknu pogrešan utisak o tuđim životima i skloni su da povjeruju da je njihov život lošiji u poređenju sa životima njihovih prijatelja, koji ‘rade sve te divne stvari o kojima pišu'”, kaže Oskar Ibara, psiholog sa Univerziteta Mičigen.\nOn kaže da odnosi između ljudi “uživo” imaju čitav niz pozitivnih efekata i da su istraživanja pokazala da oni koji su društveno povezaniji žive duže i žive srećnije od ostalih.\n“Nauka se rijeđe bavila ‘onlajn’ odnosima i njihovom uticaju na ljude, iako se svakog dana više od 500 miliona ljudi uloguje na Fejsbuk. Mi smo uradili brzo 14-dnevno istraživanje na 80 ljudi i stigli smo do zanimljivih rezultata”, rekao je Ibara.\nOn je objasnio da su svi učesnici na početku uradili psihološke testove i ocjenjivali svoj život, nivo zadovoljstva, samopouzdanja, depresije i drugih faktora.\nNakon toga, tokom dvije nedjelje u nasumičnim intervalima su odgovarali na pitanja o tome kako se osjećaju, a ustanovljena je korelacija između opadanja zadovoljstva i boravka na Fejsbuku.\nNaravno, uzorak i trajanje istraživanja ne daju prostora za čvršće odgovore, ali sa ovog Univerziteta tvrde da su prvi pokazatelji jasni, prenose agencije.


Buč Kesidi objavili spot “Nebitna (…ne mogu da)” pred napad na rekord Azre | Headliner\nHome»Muzika»Homeland»Buč Kesidi objavili spot “Nebitna (…ne mogu da)” pred napad na rekord Azre\nHeadliner.rs / 07/09/2021 /\t0\t/\t308\nBuč Kesidi, OK Fest 2021/Photo: AleX\nGrupa Buč Kesidi objavila je spot za pesmu “Nebitna (…ne mogu da)”, praktično deo filma “Euforija uživo”. To je uvod u rekordnih pet nastupa koliko ih minimalno čeka u dvorištu zagrebačke Akademije likovnih umjetnosti od 24. do 29. septembra.\nInače, to je prvi put od 80-tih i kultne serije koncerata grupe Azra u Kulušiću da će jedan bend nastupati više od tri dana zaredom u Zagrebu.\nSingl “Nebitna (…ne mogu da)” objavljen je na prvom albumu benda, a novi video spot je isečak iz koncertnog filma “Euforija uživo”. Upravo spot daje uvid u posebno iskustvo koje donosi ovo filmsko-muzičko ostvarenje, predstavljeno regionalnom turnejom ovog leta po Cinestar bioskopima u Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini i Srbiji. Osmišljen u formi ekraniziranog koncerta sa zanimljivim zapletom, film nas vraća u epohu 60-ih i 70-ih godina. Buč Kesidi uvodi u svoj muzički svet uz nova izvođenja albuma “Euforija”, kao i nekoliko starih hitova, poput “Nema ljubavi u klubu”, “Đuskanje ne pomaže”, “Nedelja ujutru” ili “TIHO”.\nBuč Kesidi pred koncert na Kalemegdanu: Mi smo trenutno najveći rokenrol bend u Srbiji…\nBez sumnje najznačajnije regionalno novo ime na sceni u poslednje dve godine, pančevski indie dvojac Buč Kesidi, proizveo je ogroman hype u celom regionu albumom “Euforija”, koji je uvršten na liste najboljih godišnjih albuma, objavljenim i na ekspresno rasprodatom vinilu. Kritika hvali muziku i tekstove nazivajući pesme himnama generacije, a milionski pregledi na YouTubeu i rasprodati koncerti govore da Zoran Zarubica (bubnjevi, vokal) i Luka Racić (gitara, vokal), levoruki disko pop-rock electro boy bend duo – kako sebe nazivaju – opravdavaju poziciju regionalnih zvezda.\nNovi spot savršen je uvod u koncertni pohod na Zagreb, a Buč Kesidi u dvorištu ALU zasad će održati ukupno pet koncerata, od kojih su čak tri već rasprodata.\nTags:AzraBuč Kesidieuforijakoncertni filmNebitna (...ne mogu da)Zagreb\nJudas Priest imaju spreman materijal za jedan ili čak dva albuma, ali i jedan veliki problem...\nDžez za Dž... Novak Mijović Trio – Tribute to Miles 11. septembra na Platou Milana Mladenovića


Japanska ambasada u Republici Srbiji i Japanska agencija za međunarodnu saradnju (JICA), kancelarija za Balkan, organizuju „Prvi sajam japanskih borilačkih veština“ koji će se održati u nedelju, 2. juna, 2013. godine u 12:30 u velikoj sali Centra za sport i kulturu „Šumice“ (Ustanička 125) u Beogradu.\nDogađaj je organizovan sa ciljem da se u okviru manifestacije “Dani japanske kulture u Srbiji”, na interaktivan način, predstave i japanske borilačke veštine, kao autentična oblast japanske kulture. Pored atraktivnog programa i demonstracija Karatea, Aikidoa i Kendoa, sajam japanskih borilačkih veština omogićiće posetiocima da isprobaju ove veštine, kao i da se direktno raspitaju o samim veštinama i o uslovima treniranja.\nOko 80 članova iz četiri organizacije demonstriraće svoje veštine. Kendo savez Srbije, predstaviće veštinu japanskog mačevanja Kendo, a demonstracije će se izvoditi kako bambusovim mačem, tako i pravim. Tendoryu aikido savez Srbije će prikazati Aikido tehnike samoodbrane velikih i čistih pokreta, dok će Karate Klub Japan kroz dinamične borbe predstaviti Karate kao sport. Okinava Karatedo Asocijacija Srbije, predstaviće kate i razne metode jačanja tela i duha sa izvorišta ove veštine.\nJapanske borilačke veštine, kao što su Džudo, Karate, Aikido, Kendo, još od ranih 50-ih godina prošlog veka, svojim fizičkim i filozofskim principima usavršavanja tela i duha, privlače veliku pažnju obožavalaca Japana širom sveta. Ni Srbija nije izuzetak. Japanska ambasada u Republici Srbiji i JICA već dugi niz godina podržavaju promociju japanskih borilačkih veština u Srbiji, kroz donacije opreme ili kroz volonterski program, tj. dovođenjem instruktora volontera iz Japana, koji svoje znanje i iskustvo dele sa građanima Srbije.\nJapanska ambasada u Republici Srbiji i Japanska agencija za međunarodnu saradnju (JICA) organizovanjem „Prvog sajma japanskih borilačkih veština“ želi da pokaže da će i u buduće podržavati vežbače japanskih borilačkih veština, koji predstavljaju jedan od važnijih mostova prijateljstva između Japana i Srbije.


Exitovi festivali ponovo među najboljima u Evropi! – CLUBBING.RS\nDecember 14, 2018 • No Comments •EXIT Festivali Vesti\nNa zvaničnom izboru za najbolje festivale u Evropi (European Festival Awards) EXIT, Sea Dance, Festival 84 i Echowaves, izabrani su među finaliste, svaki u svojoj kategoriji!\nAktuelnog nosioca titule za Najbolji evropski festival, EXIT, žiri sastavljen od stručnjaka iz muzičke industrije svrstao je među festivale koji nose snažnu društvenu poruku, te se, drugu godinu zaredom novosadski festival našao u finalu za specijalnu nagradu „Take a Stand“ za društveni aktivizam. Iako EXIT po propozicijama takmičenja, kao prošlogodišnji pobednik, nije imao mogućnost da učestvuje u trci za glavnu nagradu, u najužem izboru za „festivalske Oskare“, u vrlo žestokoj konkurenciji, našlo se morsko izdanje Exita, Sea Dance festival, koji već petu godinu zaredom ulazi u finale za titulu najboljeg festivala do 40.000 posetilaca, priznanje koje je već osvojio 2014. godine!\nI najmlađi u Exitovoj porodici, Festival 84 zahvaljujući glasovima publike i žirija, svrstan je među deset najboljih novih festivala u Evropi, a u istoj konkurenciji našao se i gruzijski Echowaves, koji je podržan od strane Exita. Duboku posvećenost i rad EXIT tima potvrđuje i nominacija jednog od osnivača festivala i njegovog programskog direktora, Ivana Milivojeva, u specijalnoj kategoriji za izuzetan doprinos muzičkoj industriji (The Award for Excellence and Passion)! U tradicionalnoj kategoriji „Najboljih novih izvođača“ našli su se i zvezde Exita 2019 i jedan od najupečatljivijih novih rokenrol bendova današnjice, Greta Van Fleet, koji su nedavno osvojili čak četiri Grammy nominacije, a društvo među nominovanima im prave novi pank majstori Idles koji su na prošlom izdanju festivala osvojili publiku Fusion bine!\nZajedno sa stručnim žirijem, koji čine istaknuti profesionalci iz festivalske industrije, pobednike bira publika iz cele Evrope, a ceremonija proglašenja biće održana na otvaranju festivala Eurosonic Noorderslag u Groningenu u Holandiji 16. januara 2019. godine. Kompletna lista finalista dostupna je na zvaničnom sajtu Evropskih festivalskih nagrada. Osim 2017. godine, EXIT je nagradu Najboljeg evropskog festivala osvojio i 2013. godine. Uz pomenutu titulu Sea Dance festivala, Exitovi festivali imaju već tri „festivalska Oskara“, a po svemu sudeći u narednim godinama biće ih još!\nTags: Exitovi festivali ponovo među najboljima u Evropi!


tema: Opšta diskusija - Razno - MEDICINSKA ASISTENCIJA\nAMBULANTE I BOLNICE\nZa vreme letovanja akcenat se daje uglavnom na lepšoj strani odmora, ali nije loše imati informaciju šta i kako u slučaju potrebe za nekom od medicinskih usluga. Bilo da je to pregled kod lekara, zubara ili neki ozbiljniji zdravstveni problem. Pre svega bitno je da uz sebe imate putno zdravstveno osiguranje. Njega nabavljate u Srbiji pre početka puta i u zavisnosti od tipa osiguranja pokriva više ili manje problematika koje mogu nastati. Jako je važno da se unapred informišete kod osiguravajuće kuće šta zapravo jeste i pokriveno i kakva je procedura oko aktiviranja polise. Naime neka osiguranja imaju proceduru aktivacije polise pozivom na neki broj, a kako ste u romingu i imate posla sa govornim aparatom taj "razgovor" može biti i skuplji od same polise.\nU gotovo svim turističkim mestima postoje lokalne ambulante gde možete dobiti najosnovniju medicinsku asistenciju. Tako je i u Sartiju gde u sklopu agencije SITHON/ASTRA TRAVEL postoji ambulanta u kojoj dr Simos koji inače odlično govori srpski jezik će vam se naći u slučaju bilo kakvog problema. Telefon ambulante je 0030 698 3736725 i kako i sam Sima kaže kada ga predstavljamo novodošlim gostima "najbitnije je da se uvek javite na vreme".\nU slučaju potrebe za nekom kompleksnijom medicinskom asistencijom gostima na Sitoniji na raspolaganju je Dom zdravlja u mestu AGIOS NIKOLAOS nekih 13km severo istočno od Vourvouro-a. Dom zdravlja se lako pronalazi, čim uđete u mesto držite desno i prema putokazu za bolnicu stižete do ove ustanove. Broj telefona je 0030/2375 031788. Ova ustanova ne radi noću i ovde se nerade kompleksnije intervencije.\nU slučaju zahtevnije problematike potrebno je otići u mesto POLYGIROS gde se nalazi klinički centar i mesto gde 24h možete dobiti bilo koju medicinsku asistenciju. Do Polygirosa se dolazi tako što od Nikitija i Metamorfozisa krenete putem ka Nea Moudania i nailazite na raskrsnicu sa semaforom gde treba skrenuti desno prema putokazu za samo mesto. Nastavljate uzbrdo i ring roadom oko samog mesta, a prema putokazima za bolnicu stižete do samog centra. Kolima možete ući u sam kompleks i nema potrebe da se bilo kome javljate na ulaznoj rampi. U zgradi desno je prijemna i hitna služba. Telefon ovog centra je 0030/2371 02402 17.\nSve usluge ovih državnih mediscinskih ustanova su besplatne, naravno ukoliko imate važeće putno osiguranje. Naplatiće vam samo 2-3e participaciju na samom prijemu ili kada budete dobili vašu dokumentaciju nakon pregleda i/ili intervencija.\nKod privatnika postoji opcija da ćete uslugu morati platiti za šta dobijate račun, a onda sve troškove refundirate kod vašeg osiguranja po povratku u Srbiju.\nOpšta diskusija - Razno - MEDICINSKA ASISTENCIJA - Post broj: # 1\nPost napisan: 2018-08-13 15:59:09\nOpšta diskusija - Razno - MEDICINSKA ASISTENCIJA - Post broj: # 2


Casalgrande Padana - druga strana keramike - Lux Life luksuzni portal\nOva kolekcija porcelanskih predmeta prevazilazi modularnu prirodu pločica kako bi povećala potencijal keramike i kreirala savremene, originalne podove. Resina kolekcija ovog brenda dizajnerima daje mogućnost stvaranja sasvim novog ambijenta u bilo kojoj prostoriji, kreirajući metropolitski stil koji je sinonim za fluidne i prozračne prostore kakvi su loftovi i nekadašnje industrijske građevine.\nKao deo Granitoker linije, Resina porcelanska kolekcija interpretira dimenzije i karakteristike svakog prostora, prevazilazeći modularnu prirodu pločica. Kombinacija jedinstvenih površina i harmoničnih tonova i materijala predstavljene su ovom linijom, koja kreira minimalističke površine u kojima je sam materijal zvezda predstave, sa detaljima koji poseduju neutralne tonove i tople boje, sa besprekidnim efektom.\nNagoveštaji svetlosti i suptilne senke akcentuju kvalitete smole, predstavljajući smisao izrade koji može svaki pod učiniti unikatnim i neponovljivim. Svaka imperfekcija koja se u ovom slučaju pojavi tu je kako bi pojačala estetsku privlačnost, dok subjektivnost postaje forma dekoracije, dodajući u isto vreme dodatnu vrednost ovom proizvodu. Sve ovo kreira zaista savremene površine, gde su impresivni tehnički atributi porcelana kombinovani sa prefinjenim i modernim stilom, koji je rođen kroz fuziju materijala, svetlosti i boje.\nResina kolekcija je smela čak i u svojoj jednostavnosti, pozajmljujući snažni identitet bilo kom prostoru, bez poništavanja njegovih postojećih elemenata. Umesto toga, ona dodatno ulepšava finiše, materijale i komade nameštaja, prenoseći ih na sasvim novi nivo. U međuvremenu, kombinacija toplih tonova i suptilnih detalja označava mogućnost keramike za ubacivanje originalnosti i svežine u bilo koji prostor.


NBA: Nastavlja li LeBron po starom? - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Sport Košarka NBA: Nastavlja li LeBron po starom?\nNBA: Nastavlja li LeBron po starom?\nutorak, 29 oktobar 2013 19:01\tToma\nMože li iko da zaustavi LeBrona Džejmsa i Majami Hit na putu ka trećoj tituli u nizu? To je jedino pitanje na koje se traži odgovor pred novu NBA sezonu.\nU igri je nekoliko timova koji su uvereni da su sposobni to da učine, pre svih Čikago Bulsi sa oporavljenim Derikom Rouzom, te Oklahoma Siti Tander.\nNovi igrač je Bruklin, sa legendama Polom Pirsom i Kevinom Garnetom uz Derona Vilijamsa, dok je najveće pojačanje LA Klipersa dolazak trenera Doka Riversa. Ne treba zaboraviti ni Hjuston sa Dvajtom Hauardom.\nI Srbija će imati svoje adute u najjačoj ligi na svetu. Nažalost, knjiga je spala na samo dva slova i to početnika. Nemanja Nedović imaće čast da igra u jednom od najtalentovanijih i interesantnijih timova današnjice, Golden Stejt Voriorsima. Sa druge strane, Miroslav Raduljica je uveren da će svojom visinom i šutem moći da se nosi sa ostalim centrima, a u dresu Milvoki Baksa.\n"Našim" bi mogli da nazovemo i mladog Nedovićevog saigraca Ognjena Kuzmića, momka iz Republike Srpske, nadajući se da će u budućnosti možda zaigrati za reprezentaciju Srbije, što je navodno njegova želja.\nNova sezona u NBA počinje u noči između utorka i srede. Premijera je tačno u ponoć u Indijani gde Pejsersi dočekuju Orlando Medžik, a potom slede dve poslastice.\nOd 01:00 Majami Hit odbranu titule počinje protiv glavnog izazivača Cikago Bulsa, a u 03:30 počinje bitka za Los Andeles, Lejkersi će biti domačini Klipersima u zajedničkom Stejpls centru.\nNova sezona je pred nama, spremite se za nju uz najavu sportske redakcije B92.\nO onome što nas čeka biće reči i u emisiji "Sa terena" na radiju B92 u utorak od 14:30, a gost će biti Srđan Radojević, komentator Sport Kluba, koji će i ove sezone ekskluzivno prenositi najjaču košarkašku ligu na svetu.


Veseli spust niz Ibar 2. jula - News - Turistički svet\nVeseli spust niz Ibar 2. jula\nTradicionalni "Veseli spust" niz reku Ibar ove godine biće organizovan u nedelju 2. jula, najavili su organizatori te turističke manifestacije koja se ove godine organizuje 28 put.\nKako je rečeno na konferenciji za novinare, očekuje se da će na put dug 27 kilometara od srednjevekovnog grada Magliča u Ibarskoj klisuri do Kraljeva splavovima i čamcima, koji nisu na motorni pogon, krenuti između sedam i 10.000 ljudi.\nNa obalama Ibra, na osnovu iskustava iz prethodnih godina, organizatori procenjuju da će dešavanja u vodi pratiti i do 50.000 ljudi.\nNajavljene su i brojne prateće zabavne manifestacije koje počinju dan pred Veseli spust, a koje će se organizovati u Kraljevu i u nedelju 2. jula.\nDirektor manifestacije "Veseli spust" Aleksandar Erac kazao je da je ta manifestacija koja se održava od 1990. godine, a koja nije prekidana ni za vreme bombardovanja 1999, najstariji i najveseliji događa na vodama Srbije, ali i najveći i najatraktivniji događaj u Kraljevu.\nOn je dodao da postoji ideja da od sledeće godine, svaki učesnik spusta niz Ibar zasadi po jedan jorgovan, kako bi se obnovila Dolina jorgovana.\nPrema njegovim rečima, na spustu mogu da učestvuju svi, ali je potrebno da kupe kartu, po, kako je kazao, "simboličnoj ceni", jer ona obezbeđuje osiguranje, a to je moguće učiniti do pred sam spust niz Ibar.


Telenor demantovao list “Dan” – Personal magazin\nKompanija “Telenor” demantovala je u nedelju da je navodni listing telefonskih razgovora optuženog za šverc kokaina , Darka Šarića, objavljen u dnevnom listu “Dan”, listing te kompanije. Iz Kompanije je…\nKompanija “Telenor” demantovala je u nedelju da je navodni listing telefonskih razgovora optuženog za šverc kokaina , Darka Šarića, objavljen u dnevnom listu “Dan”, listing te kompanije.\nIz Kompanije je saopšteno da listing objavljen u Danu “ni po formi, ni po sadržaju ne odgovara” ne odgovara onopm listingu po kojem Telenor dostavlja podatke na zahtev nadležnih organa.\nDnevni list Dan objavio je listing telefonskih razgovora koji povezuje crnogorskog premijera Igora Lukšića i šefa diplomatije Milana Roćena sa Darkom Šarićem , a za koji podgorički list tvrdi da ga je “Telenor” dostavio policiji radi istrage.\nCrnogorski premijer Igor Lukšić i šef diplomatije Milan Roćen odbacili su u nedelju medijske navode o navodnim kontaktima sa Duškom Šarićem i okvalifikovali ih kao pokušaj diskreditacije uoči odluke Evropskog savjeta o crnogorskom zahtjevu za početak pristupnih pregovora.\nOni su na vanrednoj konferenciji za novinare zatražili hitnu istragu I ocenili da je podgoričkom dnevniku listing “podmetnut”, te da je “Dan” zloupotrebljen.\nUprava policije Crne Gore je takodje reagovala I saopštila da su listinzi prisluškivanih telefonskih razgovora koje povezuju premijera Igora Lukšića i šefa crnogorske diplomatije sa Darkom Šarićem, grubi falsifikat. (beta)\nTelenor demantovao list “Dan” was last modified: December 5th, 2011 by Redakcija\nCGDanIgor LukšićMilan RoćenTelenor


RENOVIRANE TRI ŠKOLE NA KIM U VREDNOSTI OD 100 000 EVRA | Radio Kosovska Mitrovica\nRENOVIRANE TRI ŠKOLE NA KIM U VREDNOSTI OD 100 000 EVRA\n26. April, 2019 09:07 |\nZUPČE/ZUBIN POTOK, 26.april – Francuska humanitarna organizacija „Solidarnost za Kosovo” na čijem je čelu Arno Gujon, obezbedila je preko 100 000€ za obnovu 3 osnovne škole na Kosovu i Metohiji.\nPredstavnici humanitarne organizacije su juče svečano otvorili 3 škole, u selima Zupče kod Zubinog Potoka, Budriga kod Parteša i Binač kod Kosovske Vitine, koja je jedna od retkih multietničkih škola na Kosovu i Metohiji, u koju idu srpska i albanska deca.\nObnovljene škole su bile u veoma lošem stanju, bez osnovnih uslova za normalan i kvalitetan rad. Zbog toga, u saradnji sa Raško-prizrenskom Eparhijom, obavljeni su tromesečni radovi na izgradnji nove izolacije, novih podova i toaleta, na kompletnoj obnovi elektroinstalacija i unutrašnjosti škola. U jednoj od njih, u Binaču, bilo je čak i potrebno da se napravi vodovodna i kanalizaciona mreža jer ta škola nije do sada imala tekuću vodu.\n„Znanje je osnovni preduslov da jedno dete izraste u odraslu i odgovornu osobu. Međutim, bez uslova za kvalitatan i kontinuiran rad, deca ne mogu da se razvijaju i napreduju. Zato se trudimo da iz godine u godinu obnavljamo što više škola kako bi deca imala sve neophodne uslove za učenje. Srećan sam danas jer smo uspeli, zahvaljujući našim donatorima, da promenimo svakodnevnicu za 200 đaka u tri škole koji će od sada moći da uče u normalnim uslovima”, istakao je Arno Gujon, osnivač francuske NVO „Solidarnost za Kosovo”.\nHumanitarna organizacija Solidarnost za Kosovo je u prethodnih 7 godina ukupno renovirala 34 škole širom Kosova i Metohije u vrednosti od


Vlada Federacije BiH je 16. aprila utvrdila Prijedlog rebalansa budžeta za 2020. i uputila ga Parlamentu FBiH na potvrđivanje po hitnom postupku.\nIz Sindikata metalaca Zeničko-dobojskog kantona navode da bi rebalansom budžeta u stabilizacijski fond trebala biti preusmjerena i sredstva planirana za uvezivanje staža radnicima državnih i privatnih firmi koji su ostvarili uslove za penziju. Radi se o deset miliona maraka.\n“Ako bi takav prijedlog usvojio i Parlament, onda vjerovatno neće biti ni raspisivanja javnog poziva za subvenciju na ime uvezivanja staža radnicima koji u ovoj godini ispune uslove za penziju, odnosno tim radnicima neće biti uvezan radni staž. S obzirom na to da je subvencioniranje zakonskih doprinosa za radnike od države temeljna svrha uspostave stabilizacijskog fonda, ne vidim razlog zašto se ne bi, kao i prethodnih godina, subvencija omogućila i radnicima koji su ostvarili uslove za penziju, a čije firme nisu u stanju izvršiti uplatu doprinosa, uglavnom zbog stečaja ili likvidacije”, kaže Kenan Mujkanović, predsjednik Sindikata metalaca ZDK-a.\nOn objašnjava da su u pitanju radnici u izuzetno teškoj materijalnoj i socijalnoj situaciji, koji više ne mogu ostvariti bilo kakvu naknadu po osnovu rada jer im je prestao radni odnos, ne mogu ostvariti nikakva prava na birou, a ako im ne bude uvezan staž, neće moći ostvariti ni pravo na penziju.\nAvdija Halilović, predsjednik Sindikata Željezare Zenica u stečaju, rekao je da su iz Vlade FBiH i posebno premijer Fadil Novalić tvrdili da socijalne kategorije neće osjetiti rebalans budžeta, a da po ovom ispade da će upravo oni najgore osjetiti ovaj rebalans.\n“Deset miliona maraka koji su bili predviđeni za uvezivanje staža radnika državnih firmi koji trebaju ići u penziju smatram socijalnom kategorijom. Rekli su da je dio skinut, ali nije dio, nego kompletan iznos od deset miliona KM”, rekao je Halilović.\nOn je objasnio da je Željezara posebno pogođena ako ne budu ove pare prebačene u druge namjene. Jer, imaće tridesetak radnika koji bi ove godine trebali ispuniti uslove za odlazak u penziju. Ti ljudi, veli, neće moći ići u penziju “ako se ne ispravi ova nepravda”.\nU Željezari Zenica trenutno rade 72 radnika, a na evidenciji Službe za zapošljavanje je oko 200 zaposlenika, čiji status nije riješen, koji ne primaju naknade s biroa niti mogu u penziju.\nPrema procjenama Sindikata metalaca ZDK-a, svake godine nekoliko hiljada radnika ostvari pravo na penziju, a nemaju uvezan staž, pa samim tim ne mogu ostvariti ni pravo na penziju. U ZDK-u, kada je metalski sektor u pitanju, to su radnici Željezare Zenica, Metalnog, Rudstroja, TRD Vareš, ali i drugih firmi, koje su uglavnom završile u stečaju.\nZbog toga pozivaju i apeluju na zastupnike da traže vraćanje pomenute stavke u budžet Federacije BiH za 2020, pogotovo što su i “iz Vlade kao predlagača rebalansa više puta isticali da se u socijalne kategorije neće dirati”.


Faktor | Zenica bez privremenog finansiranja, Kasumović: Na vama vijećnicima je hoćete li blokirati Grad\n23.01.2020. / 13:24\nAko ne usvojite budžet, vi ste danas završili Zenicatrans, poručio je Kasumović\nGradsko vijeće Zenice na današnjoj hitnoj sjednici nije usvojilo Odluku o privremenom finansiranju za prva tri mjeseca ili do usvajanja gradskog budžeta, odnosno najkasnije do 31. marta 2020. godine. Prethodno, vijećnici većinom glasova nisu podržali prijedlog gradonačelnika Fuada Kasumovića da se u dnevni red, umjesto Odluke o privremenom finansiranju, uvrsti rasprava o Prijedlogu budžeta za 2020. godinu.\n-Na vama je hoćete li totalno blokirati Grad. Ako ne usvojite budžet, vi ste danas završili Zenicatrans - poručio je Kasumović, koji je dodao da je, ako se ne usvoji budžet, stečaj jedino rješenje za Zenicatrans.\nVijećnici nisu podržali prijedlog Kasumovića da se u dnevni red naknadno uvrste ni tačke dnevnog reda koje se odnose na usvajanje Regulacionog plana Centar 2 te izbor gradskog pravobranioca. Predsjednica Kluba vijećnika SDA Emina Tufekčić istakla je kako nisu za usvajanje Odluke o privremenom finansiranju jer za to postoje objektivni razlozi, a postoji i "gotov budžet za 2020", kojeg je, kako je navela, Kasumović dva puta povukao s dnevnog reda Vijeća.\n- Mi danas nemamo objektivne okolnosti, nego samo subjektivne razloge jednog pojedinca - kazala je Tufekčić, koja je napomenula da se usvajanjem Odluke o privremenom finansiranju ne rješavaju problemi svih građana Zenice.\nU tom kontekstu naglašava kako se usvajanjem tog dokumenta ne rješava ni problem radnika Zenicatransa, za čiji su spas oni tražili uvrštavanje u budžet amandmana u visini od tri miliona KM, a Kasumović je, umjesto tog amandama, nudio samo 500.000 KM za isplatu zaostalih plaća i plaćanje doprinosa, kao i izradu dokumenta o opravdanosti ulaganja u to preduzeće.\nKasumović je najavio kako će od radnika, ako ne prekinu blokadu Autobuske stanice Zenica, tražiti naknadu štete zbog izgubljene dobiti. Tufekčić je, pak, pozvala Gradsku upravu i gradonačelnika da u razumnom roku dostave Prijedlog budžeta za 2020. godinu, kako bi se mogli uložiti amandmani te ne vidi šta je problem da se procedura ispoštuje.\nPredsjedavajuća Diana Bešić, na početku današnjeg zasjedanja, saopćila je da su zbog Kasumovićeve izjave na prošloj sjednici da "ima glupu parlamentarnu većinu“, zeničkog gradonačelnika prijavili Etičkoj komisiji Gradskog vijeća.\nGori stan u centru Zenice, vatrogasci na terenu\nKoliko stranci moraju imati novca pri ulasku u BiH za svaki dan boravka


Merkur u konjunkciji sa Algolom\nDobro jutro leptirići cvetići.U narednim danima imamo uticaj jednog malo opterećujućeg aspekta,pre svega na polju komunikacije.I njegov uticaj se može osećati od danas ,pa sve do 12.juna.\nDnevna astrološka dešavanja za 4.jun 2022\nSaturn večeras u 23:47 kreće svoj retrogradni hod i to će trajati do 23.oktobra\nNa koga trenutno najviše utiču traznitne planete\nDnevna astrološka dešavanja za 3.jun 2022\nMerkur ponovo ide napred (završava retrogradno kretanje)\nMerkur je planeta komunikacije i intelekta pored ostalih simbolika. Nakon tri nedelje retrogradnog hoda,sutra u 10 ujutro se polako vraća na "pravi put".Vreme da se svi polako vratimo na pravi put.Ali sam period dok je u Biku,i dalje može biti malo izazovan.A u Biku će biti do 13.juna. Posebno izazovan datum će biti 7.jun,kada će Merkur ponovo biti u konjunkciji sa Algolom (već je bila 30.maja,kada je bio i mlad Mesec,pa se setite kakav vam je bio taj dan).\nAko predosetite da ćete iskočiti iz svoje kože, zastanite na trenutak, razmislite o neželjenim posledicama, koje vaše reci izrečene u besu mogu da imaju. Akumulirajte ovu energiju,šetajte mnogo,bavite se nekom fizičkom aktivnošću....i sve će polako proći....\nNismo svi isti,ne reagujemo svi isto,ne volimo svi isto,i ne možemo svi isto...Svako nosi svoj krst onako kako može i ume.\nOno što može i biti i ne biti uvek se, na kraju krajeva,\npokori onome što mora biti.\nOd 14.juna,kada se vrati u Blizance,očekujte prestanak ili slabljenje komplikacija, zastoja i prepreka.Sve će lepo da se razjasni,posebno ako ste imali nesporazume u komunikaciji sa nekim...Imaćete uvid u neke stvari koje do sada niste mogli jasno da sagledate.Mnoge će naterati da otvore oči i shvate neke stvari koje im do sada nisu bile jasne.


Sve buržoaske partije su podanice velikih sila – Revolucionarni savez rada Srbije\nPosted byRevolucionarni savez rada Srbije June 13, 2020 June 13, 2020 Posted inAkcioni KomitetTags:Akcioni Komitet, Izbori\nKo je prethodnih dana pratio izlaganja predstavnika izbornih lista na predstojećim parlamentarnim izborima u Republici Srbiji imao je priliku da čuje vrlo slične programe. Sve liste se slažu da Srbija treba da se osloni na veliku stranu silu u svojoj spoljnoj politici, jedina razlika je u mišljenju na koju od stranih sila: SAD, Nemačku, Rusiju, Kinu. Čak i one političke partije koje sebe smatraju patriotskim i žestoki su zagovornici nezavisnosti i suvereniteta imaju svoje predloge, razloge i čvrsto veruju kako takva politika Srbiji može da pomogne.\nUkoliko Srbija sebe u spoljnoj politici veže za neku veliku silu – gubi svoju nezavisnost i suverenitet i dobija status potčinjenog imperijalističkog priveska, u obavezi da radi ono što imperijalistička država-metropola naredi. U takvoj situaciji gubimo svoju političku i ekonomsku nezavisnost.\nAko želimo da budemo ravnopravni s drugima i time očuvamo svoju nezavisnost i suverenitet – savez sa velikim silama bio bi poguban i neravnopravan. Samo saradnja sa državama i narodima koje su u sličnoj poziciji kao i Srbija, koje takođe žele da se oslobode imperijalističkog jarma može da doprinese obostranom napretku i poštovanju. Mali, slobodarski narodi u savremenoj epohi su nosioci promena i stvaranja uslova za slobodno društvo jednakih.\nAko u kontekstu vezivanja za velike sile posmatramo ekonomske odnose vidimo da predstavnici izbornih lista kao papagaji ponavljaju da ekonomski razvoj Srbije pokreću mala i srednja preduzeća . Naravno, svako ko je iole upoznat sa političkom ekonomijom shvata da razvoj malih i srednjih preduzeća ne podstiče razvoj državne privrede i ne smanjuje nezaposlenost na stopu koja može da bude održiva i uticala na trajnije smanjenje nezaposlenosti. U uništenoj privredi koja grca na svakom koraku, kao što je srpska privreda, mala i srednja preduzeća nikako ne mogu da budu motor razvoja, naročito ako su to preduzeća kooperanti velikih inostranih firmi, a što jeste slučaj u Republici Srbiji.\nSamo velike fabrike i proizvodni pogoni koji bi upošljavali armije radnika mogu da stvore uslove za razvoj privrede, smanjenje nezaposlenosti i utiču na rast bruto domaćeg proizvoda. Umesto da država daje subvencije stranim firmama koje se mere milionima evra i koje posluju na ograničen vremenski period, potrebno je da država stvori uslove za razvoj tako što će sa stručnjacima otvarati nove fabrike i razvijati postojeće pogone, koristiti profit za nove fabrike kako bi pokrenuli privredu i industriju. Kao što je izneo Lenjin, državni kapitalizam je nužnost na početku razvoja socijalističkog sistema.\nKako bi to bilo moguće potrebno je da imamo potpunu ekonomsku suverenost i nezavisnost, a koju je jedino moguće ostvariti u socijalističkom društvu, gde radnici ne bi bili robovi već ljudi, koji bi mogli da žive od svog rada ne plašeći se za sutra.\nRadnička klasa će spasiti zemlju!


► Spasavanje evra na svaki mogući način\nEvropski lideri razmišljaju o bržem uvođenju trajnog Fonda za spas, odnosno Evropskog mehanizma za stabilnost evra (ESM), javlja Dojče Vele.\nFond bi trebalo da bude osnovan već krajem 2012, a ne kako je prvobitno bilo planirano 2013, i da raspolaže sa oko 500 milijardi evra sopstvenih sredstava. Takođe bi se trebalo odustati od prvobitnog plana za ukidanje Fonda za finansijsku stabilnost (EFSF).\nTo zapravo znači da bi u Evropi postojala dva fonda za spas, čija će finansijska snaga biti veća.\nDojče Vele navodi da bi ESM mogao dobiti licencu banke, čime bi teoretski mogao neograničeno da pozajmljuje novac od Evropske centralne banke.\nLideri zemalja evrozone računaju i na podršku Međunarodnog monetarnog fonda (MMF). Oni naime razmišljaju o tome da pozajme 150 milijardi evra za zaštitu od dužničke krize.\nNovac bi mogle da daju centralne banke 17 zemalja zone evra, a ne vlade koje su visoko zadužene.\nEvropski diplomata, koji nije želeo da se obavi njegovo ime, rekao je pred ključni samit EU o budućnosti evra, koji počinje danas popodne u Briselu, da je deo tog novca obećan MMF-u 2009, ali nije rekao koliko.\nNeimenovani diplomata je dodao da se zemlje zone evra nadaju da će ostale zemlje EU doprineti tom zajmu sa 50 milijardi evra.\nautor: MP\tizvor: Dojče Vele/Beta/Novi magazin


Vuletić: U centru razgovora u Briselu - da li će Kfor ostati na KiM ili ne\nNacionalne vesti - Ponedeljak 17.05.2021 - 13:29\nSociolog Vladimir Vuletić rekao je za RTS da će biti važna stvar ako se u Briselu, u razgovoru sa Jensom Stoltenbergom, dobije potvrda da su samo nagađanja da se povlači Kfor sa KiM i da će svaki takav pokušaj biti onemogućen.\nFOTO: DVIDS Images\nPredsednika Aleksandra Vučić očekuju dva važna sastanka, prvi na samitu lidera Zapadnog Balkana Brdo-Brioni u Sloveniji. Onda ide u Brisel na sastanak sa generalnim sekretarom NATO-a Jensom Stoltenbergom.\nGostujući u Jutrnjem programu RTS-a, sociolog Vladimir Vuletić je rekao da je tema u Sloveniji centralna i jedna. Cilj posete Boruta Pahora Beogradu i Prištini bio je na neki način priprema današnjeg sastanka Brdo–Brioni.\nPrema njegovim rečima, treba imati u vidu kontekst – inicijatori su Hrvatska i Slovenija i to je pokušaj Brisela da igra na ovom terenu, tako što će lokalni igrači, jer su te dve zemlje bile u bivšoj Jugoslaviji – moći da lakše nađu zajednički jezik sa zemljama regiona.\nNekada predstavljaju veći problem nego što je korist, prošle godine nije bilo samita zbog epidemije. Kaže da je važno da imamo stalni dijalog u regionu.\nKada vidimo šta se dešava u Izraelu pokazuje se da je bolji svaki dijalog nego da ga nema, rekao je Vuletić.\nKonstruktivna uloga Srbije u regionalnim inicijativama\nŠtampa piše da je Vučićev amandman o granicama napravio pometnju. Vuletić kaže da dnevna štampa voli bombastične naslove.\nPometnja je, kako kaže sociolog, pokušaj da se na mala vrata postavi nešto što bi obavezivalo potpisnike.\nNije reč o pometnji već o preciziranju, ističe Vuletić, dodajući da je Srbija konstruktivna.\nAko su to granice koje UN poštuju nema pometnje. Pometnja je snažan izraz, kaže sociolog.\nTreba imati u vodu da Srbija igra konstruktivnu ulogu u regionalnim inicijativama, bez obzira na to koliko se čini da se i ovakvim naslovima šalje poruka da je Srbija remetilački faktor u regionu, ona to nije, već je stožerna zemlja, naglašava Vuletić.\nPrema njegovim rečima, većina stvari koje se u regionu dešavaju povezana je sa nerešenim srpskim nacionalnim pitanjem, i kada je reč o KiM i BiH, to nas čini zemljom u epicentru dešavanja.\nPoseta Briselu i razgovori sa Jensom Stoltenbergom\nTo je važan susret, kaže Vuletić. Ono što je važno da će u centru razgovora biti pitanje da li će Kfor ostati na KiM ili ne.\nTo se ne dovodi u pitanje generalno, kaže Vuletić, ali dinamika zbivanja na KiM se na taj način dešava - nešto se uradi mimo procedure, mimo pravila a onda se pokušava diplomatskim sredstvima normalizovati situacija.\n"Niko suštinski ne najavljuje da će se Kfor povući, ali mi znamo", ističe Vuletić, "da bi u slučaju takve situacije tzv. BSK preuzele kontrolu."\nVuletić ne očekuje da se tako nešto može dogodili u sledećih godinu ili dve, najave su opasne, biće važna stvar ako se u Briselu dobije potvrda da su to samo nagađanja i da će biti onemogućen svaki pokušaj.\nSigurno ima zemalja koje bi i volele da se na taj način ubrza, kaže on.\n"Imamo pat poziciju kada je reč o rešavanju pitanja Kosova, a ovakav scenario gde bi se Kfor povukao gde bi imali kosovsku armiju na delu – to bi učinio dinamiku u pravcu koji nam ne odgovara", rekao je Vuletić.\nTo će biti najvažniji rezultat tih razgovora u Briselu, zaključio je Vuletić.


Međunarodni dan žena obeležen protestima širom sveta\nMeđunarodni dan žena, 8. mart, obeležava se širom sveta protestnim skupovima na kojma se traži okončanje eksploatacije, diskriminacije i nasilja nad ženama.\nU Španiji, žene su napustile radna mesta u okviru "feminističkog štrajka" da bi ukazale na socijalnu i ekonomsku nejednakost između polova, uključujući i ogromne razlike u zaradama. Prema nedavnom istraživanju, Španjolke u proseku zarađuju gotovo 13 odsto manje od svojih muških kolega.\nU prestonici Filipina, Manili, stotine žena obučene u roze i ljubičaste boje, protestovale su zbog ubistva 4000 ljudi u okviru oštrog obračuna predsednika Rodriga Dutertea sa trgovcima drogom.\nU Seulu, pružena je podrška američkom pokretu "Me too" ( I ja takođe) protiv seksualnog zlostavljanja na radnom mestu.\nPokret je postao veoma popularan u Južnoj Koreji nakon što je jedna tužiteljka objavila u januaru da ju je kolega napao pre nekoliko godina. To je dovelo do smenjivanja niza poznatih Južnokorejaca, među kojima i jednog pokrajinskog guvernera i vodećeg predsednićkog kandidata, koji je optužen da je silovao svoju sekretaricu.\nU indijskoj prestonici, Nju Delhiju, stotine žena izašle su na ulice, noseći transparente na kojima je pisalo "Ujedinjene se borimo, ujedinjene pobeđujemo", "Bez silovanja", "Moje telo, moj izbor", u znak protesta zbog rasprostranjenog porodičnog nasilja i seksualnih napada.\nU Avganistanu, protestovale su stotine žena da bi podsetile lidere da je potrebno uložiti više napora da bi se poboljšao njihov status, pružila prilika da se obrazuju i da bi se zaštitile od sve većeg nasilja.


* Kako ste shvatili paklenu agendu Hila sadržanu u tri ključne poruke: Srbija da prizna Kosovo, RS da ostane entitet, i posebno treću - oko neke vrste supervizije SAD nad ovdašnjim izborima u aprilu?\n- Kada je reč o izborima, neretko se osmehnem kada čujem da neke zemlje govore o mešanju drugih u njihove izborne procese. Najviše me brine situacija u BiH i, naravno, sve ono što može - naravno ne samostalnim delovanjem, već uz podršku onih koji su stvorili tzv. državu Kosovo, da se desi na teritoriji KiM. Kada je reč o našoj ekonomiji, siguran sam da ćemo da grabimo napred, da držimo dobro stanje naših javnih finansija, da ljudi osećaju u svom džepu boljitak.\n* Godinama vas optužuju da se spremate da priznate Kosovo...\nCeo novogodišnji intervju možete pročitati u trobroju našeg dnevnog lista koji će se u prodaji naći od petka.\nTakođe, razgovor predsednika Srbije sa glavnim i odgovornim urednikom "Novosti" Miloradom Vučelićem, zamenikom glavnog urednika Milanom Babovićem i novinarkom Političke rubrike Danijelom Milinković, moći ćete da pogledate i na video platformi "Novosti". Video intervju biće objavljen u subotu, 1.januara 2022. u 10 časova.


Portal Kvalitet - Nova besplatna elektronska knjiga: 9 koraka do Informatičke bezbednosti\nNova besplatna elektronska knjiga: 9 koraka do Informatičke bezbednosti\nObjavljeno 04 decembar, 2012\nNova knjiga Dejana Košutića, 9 Steps to Cybersecurity: The Manager's Information Security Strategy Manual (9 koraka do Informatičke bezbednosti: Stretegijski poslovnik menadžera informatičke bezbednosti) je sveobuhvatni vodič za menadžere koji žele da saznaju više o Informatičkoj bezbednosti i da otkriju kako da kreiraju i sprovedu plan zaštite svoje organizacije ili preduzeća.\nŠta je bezbednosni sistem i koji je najbolji za vašu organizaciju?\nU ovoj besplatnoj elektronskoj knjizi 9 koraka do Informatičke bezbednosti Dejan Košutić će vam pokazati osnove “sajber” bezbednosti i kako da planirate njihovo sprovođenje iz perspektive top menadžmenta. Saznajte vaše opcije u “sajber” bezbednosti i kako da izaberete šta je najbolje za vašu kompaniju.\n• Naučite kako da upravljate rizicima da bi vaša informatička bezbednost bila profitabilna investicija.\n• Saznajte kako informatička bezbednost može dati vašoj kompaniji marketing prednost i okvir za ispunjavanje raznih zakona i propisa o informatičkoj bezbednosti.\n• Pogledajte kako da ubedite top menadžment da odmah deluje.\n• Saznaćete više o CIA trijadi - poverljivost, integritet i dostupnost (Confidentiality, Integrity, Availability) i zašto je važna za vašu kompaniju.\nSve što treba da znate da bi definisali plan informatičke bezbednosti i da bi pratili sprovođenje istog, postavljanjem merljivih ciljeva. Ovo je literatura za svakoga ko treba da zna o “sajber” bezbednosti, uključujući CEO, CFO, šefa bezbednosti informacija, i drugih menadžera.


Zelene obveznice: I nije sve tako zeleno... | Biznis i Finansije\n/ B&F Plus / Zelene obveznice: I nije sve tako zeleno…\nRedakcija BIF on 19/06/2018 - 10:22 in B&F Plus, Slajder\nNazvane „zelenim obveznicama“ zato što bi novac prikupljen njihovim izdavanjem trebalo da bude potrošen na projekte zaštite životne sredine i smanjenja već nastalih posledica zagađenja, ove hartije od vrednosti danas ne donose samo prestiž i pozitivan imidž investitorima, već i značajan profit. Procenjuje se, takođe, da bi u narednih 15 godina trebalo uložiti 90 biliona dolara na globalnom nivou kako bi se postigli ciljevi Pariskog sporazuma o klimatskim promenama, a izdavanje zelenih obveznica smatra se ključnim mehanizmom za prikupljanje tog novca. Ipak, čak ni u svetu dobronamernih finansija nije sve tako zeleno…\nZelene obveznice izdaju države, lokalne samouprave i kompanije, i to kako bi finansirale projekte koji su ekološki prihvatljivi i koji pomažu u borbi protiv klimatskih promena. Iako su prve takve hartije izdate još 2007. godine, tek od 2013. počinje ono što se danas naziva eksponencijalnim rastom interesovanja investitora, tolikim da je konsultantska kuća specijalizovana za ekološka pitanja „South Pole“ zaključila da investicije u zelene obveznice rastu jednakom brzinom kojom je svojevremeno prihvaćen iPhone.\nŠtaviše, organizacija Climate Bonds Inititive je u svom poslednjem izveštaju zaključno s krajem prošle godine zabeležila da je širom sveta izdato zelenih obveznica u vrednosti od 155 i po milijardi dolara, što je rast od 78% u odnosu na 2016. Broj zemalja-emitera porastao je na 37, a rekorder među njima je Francuska sa obveznicom vrednom 7 milijardi evra (10,7 milijardi dolara). Obveznice izdate u SAD, Kini i Francuskoj čine čak 56% tržišta.\nDa zelene obveznice neće izaći iz mode govori i saopštenje banke Morgan Stanley, u kojem se podseća na procene da će biti neophodno uložiti 90 biliona dolara u infrastruktru u narednih 15 godina, kako bi se ostvarili ciljevi zacrtani u Pariskom sporazumu o klimatskim promenama, odnosno kako bi se sprečilo „pregrevanje“ planete. Analitičari Morgan Stanley-ja zaključuju da su upravo zelene obveznice mehanizam pomoću kojih bi mogla da bude prikupljena ta ogromna suma novca.\nS druge strane, Međunarodna finansijska korporacija (IFC), članica grupacija Svetske banke, procenjuje da će samo za smanjenje emisije gasova biti potrebna ulaganja od oko 23 biliona dolara. Iako IFC takođe smatra da bi zelene obveznice mogle da odigraju značajnu ulogu u prikupljanju sredstava, u isto vreme upozorava i da je to tržište problematično iz nekoliko razloga: pre svega, ne postoji saglasnost na globalnom nivou oko toga šta se smatra „zelenim“ projektom, koji bi zavredeo da se obveznica kojom se finansira nazove „zelenom“. Ne postoji ni široko prihvaćeni sistem obaveznog izveštavanja o uticaju takvih projekata na životnu sredinu. „Zato na tržištu zelenih obveznica ima različitih kontraverzi, pa se postavlja pitanje mogu li kompanije iz tradicionalne energetske delatnosti da se predstavljaju ’zelenim’ zato što će finansirati smanjenje, umesto potpune eliminacije emisije štetnih gasova“, kažu u IFC.\nPrimer za to je španski Repsol, prva kompanija iz sektora nafte i gasa koja je izdala „zelenu“ obveznicu i prikupila 500 miliona evra za povećanje efikasnosti svojih rafinerija. Iako su dobili potvrdu kompanije koja se bavi „ekološkim rejtingom“ da se radi o zelenim obveznicama, ta hartija, ipak, nije uključena u većinu indeksa koji prate ovo tržište, uz objašnjenje da treba uzeti u obzir da postoje „različite nijanse zelene“, i da je na svakom investitoru da odabere koju nijansu će odabrati za svoj portfolio.\nNi tržište državnih zelenih obveznica nije bez sopstvenih problema, pa je tako Poljska sa svojom 750 miliona evra vrednom hartijom dočekana sa skepsom kod pojedinih specijalizovanih investitora. Švajcarski investicioni fond Lombard Odier, na primer, nije želeo ni da učestvuje u kupovini poljskog zelenog duga, a u izjavi Rojtersu takav potez objasnili su politikom same Poljske, „koja je, kako bi zaštitila svoju industriju uglja, nekoliko puta ulagala veto na klimatske politike Evropske unije, a ometala je i pregovore na tu temu na nivou EU i u drugim međunarodnim telima, dok u isto vreme krši evropske zakone tako što isplaćuje podsticaje proizvođačima uglja“.\nZa sada, prema podacima Climate Bonds Initiative, novac prikupljen uz pomoć zelenih obveznica najčešće se koristi za finansiranje projekata iz sektora obnovljive energije. U izveštaju za 2017. godinu, međutim, navode da se udeo tog sektora smanjuje, dok značajno rastu izdvajanja za izgradnju „zelenih“ zgrada, odnosno energetski efikasnih i objekata sa niskom emisijom CO2. Najmanji udeo u finansiranju preko ovih obveznica imaju projekti koji se odnose na upravljanje otpadom i zemljištem, upravo zbog kontroverzi oko toga šta se može kvalifikovati kao „zeleni“ ili održiv poduhvat.\nIako apetiti investitora rastu takvom brzinom da se procenjuje da će do 2020. godine prvi bilion dolara biti investiran u zelene obveznice, ovo tržište za sada se samoreguliše. Jedna od ključnih organizacija koja pokušava da utiče na dešavanja je pomenuta Climate Bonds Initiative (CBI), nevladina organizacija osnovana s ciljem da promoviše ovu vrstu investicija, a čiji su ključni finansijeri državne institucije kao što je švajcarska vlada, privatne banke poput Bank of America i australijske NAB, kao i fondacije Rokfeler i Blumberg. CBI inače izdaje sertifikate o sopstvenom standardu obveznicama koje ispune preduslove, a takođe objavljuje i spisak kompanija ovlašćenih za verifikaciju da li se radi o zelenim obveznicama ili ne.\nU regulisanje tržišta zelenih obveznica uključena je i Međunarodna organizacija učesnika na tržištu kapitala ICMA, koja objavljuje „Principe zelenih obveznica“ (GBP), svojevrsni vodič za izdavače hartija, koji preporučuje transparentnost i redovno izveštavanje o projektima koji se finansiraju putem zelenih obveznica.\nI zemlje izdavaoci se trude da uspostave kakav-takav red, pa je Kina izdala sopstveni vodič dobre prakse, u skladu sa principima organizacije ICMA. Slično je uradila i Indija, koja je objavila listu preduslova koje obveznice treba da ispune da bi ponele prefiks zelenih, dok je radna grupa Evropske unije nedavno objavila predlog za uspostavljanje EU standarda zelene obveznice, koji bi se „naslonio“ na evropsku klasifikaciju projekata kao „zelenih“ ili „održivih“. Ne zaostaje ni Međunarodna finansijska korporacija, koja je primetila da je većina „zelenih“ projekata u zemljama u razvoju relativno mala da bi privukla kapital velikih investitora. Zato je sa kompanijom Amundi osnovala Amundi Planet Emerging Green One (EGO), investicioni fond čiji je cilj da uloži 2 milijarde dolara u zelene obveznice zemalja u razvoju, kako bi podstakla ekološke investicije ali i razvoj lokalnog tržišta kapitala.\nSa brzim rastom tražnje i velikim interesovanjem investitora za obveznice koje imaju etični predznak, tržište počinje da pravi razliku među zelenim, socijalnim i održivim obveznicama. Zelene su one čiji je cilj da se finansira projekat od jasne koristi za životnu sredinu. Socijalne obveznice služe prikupljanju sredstava za projekte koji su usmereni na određene društvene potrebe ili društvene grupe, dok održive obveznice predstavljaju mešavinu dveju prethodnih kategorija.\nekologija milica rilak obveznice


Popis poljoprivrede 2010.\nPopis stanovništva 2003.\nTradicionalni popisi predstavljaju najveće statističke akcije kojima se prikupljaju podaci o stanovništvu, domaćinstvima i stanovima.\nPopisom se prikupljaju podaci o najznačajnijem resursu jedne zemlje, o stanovništvu. Demografske, obrazovne, ekonomske, etničko-kulturološke i druge karakteristike stanovništva su veoma značajne za izradu strategija, politika i planova koje se donose sa ciljem unapređenja društva u cjelini.\nPored toga, popisom se obezbjeđuju podaci o domaćinstvima i porodicama, kojima se registruju promjene u njihovoj veličini i strukturi, što omogućava korisnicima da se analizira koliko neka pojava u društvu utiče na porodični život.\nBroj, veličina i opremljenost stanova su takođe oblasti o kojima se prikupljaju podaci popisom. Nedostatak potpunih evidencija o stanovima zahtjeva da se oblast stanovanja i dalje prikuplja na tradicionalan način - popisom.\nU piramidi značaja podataka nacionalnog statističkog sistema, podaci o stanovništvu su nezamjenljiva baza ili osnova za proizvodnju zvanične statistike.\nZnačaj popisa je prepoznat i po tome što popis predstavlja:\njedini izvor podataka za najmanja geografska područja,\nokvir za uzorkovanje za sva buduća uzoračka istraživanja.\nTradicionalno, definicija popisa je zasnovana na osnovnim principima: individualno nabrajanje, istovremenost, univerzalnost i definisana periodičnost. U poslednjih dvadeset godina, u praksi su se pojavile različite metode kojima je popis stanovništva poprimio širi koncept. Tako je tradicionalni metod zasnovan na terenskom popisivanju svih pojedinaca prerastao u metod korišćenja podataka iz administrativnih registara i/ili iz uzoračkih istraživanja.\nUprava za statistiku je započela pripreme za popis još 2015. godine, kada je, kroz međunarodne projekte sagledavala/ispitivala mogućnosti sprovođenja registarskog popisa. Kao glavne prepreke za registarski popis identifikovane su:\nnepostojanje adresnog registra i\nnemogućnost pristupa individualnim podacima sa identifikatorom iz administrativnih izvora.\nOvo je uslovilo da Uprava za statistiku nastavi sa pripremama za tradicionalni način prikupljanja podataka. Detaljnije informacije o aktivnostima koje je Uprava za statistiku sprovodila do 1. januara 2022. godine mogu se naći na sljedećem linku.\nUprava za statistiku nastavlja sa aktivnostima na pripremama za sprovođenje popisa i o tome će redovno obavještavati korisnike i širu javnost.\nPravni akti Aktuelnosti Najčešća pitanja o popisu


Niška televizija » Vlada Srbije: Milijarda za obnovu privrede poplavljenih područja (VIDEO)\nObjavljeno 14.06.2014. 17:19\nVlada Srbije odlučila je na današnjoj sednici da izdvoji milijardu dinara za obnovu privrede na poplavljenim područjima, a sredstva će ići preko Programa Fonda za razvoj Republike Srbije.\n„Sredstva će preko Programa Fonda za razvoj po povoljnim uslovima, moći da koriste privredni subjekti za kupovinu nove i remont oštećene opreme, sanaciju objekata i finansiranje trajnih obrtnih sredstava“, rečeno je u saopštenju posle sednice vlade.\nKako se precizira, krediti će biti odobravani do visine procenjene štete, sa rokom otplate do 7 godina za investicione kredite i do 4 godine za kredite za trajna obrtna sredstva, a kamatna stopa je 1,5 odsto godišnje.\n„Maksimalan iznos jednog korisnika sa povezanim licima može biti do 1,85 miliona dinara i ne može biti veći od visine procenjene štete“, rečeno je u saopštenju u kome se navodi da će Program, sa detaljnim kriterijumima i procedurama biti objavljen na sajtu Fonda za razvoj Republike Srbije.


U Bugarsku stiže azerbejdžanski gas, početak diversifikacije\nSvet Autor:Beta01. jan. 202121:36\nBugarska je ove nedelje počela da prima azerbejdžanski gas iz Kaspijskog mora, što je važan korak u diversifikaciji izvora, jer se do sada gotovo u potpunosti oslanjala na ruske isporuke. Vlasti su potpisale 25-godišnji ugovor sa Azerbejdžanom za milijardu kubnih metara gasa godišnje, što odgovara trećini potrošnje zemlje.\n„Danas možemo da proglasimo potpunu diversifikaciju izvora isporuke i tranzita gasa“, izjavio je bugarski premijer Bojko Borisov.\nBugarska gradi gasovod do Grčke, kako bi se povezala sa projektom Tap (Transjadranski tok), namenjenom transportu gasa od Kaspijskog mora do Zapadne Evrope. Međutim, radovi su kasnili. U međuvremenu, prve količine azerbejdžanskog gasa isporučuju se drugim gasovodom koji se obično koristi za transport ruskog gasa u Grčku, rekao je direktor kompanije Bulgargas Nikolaj Pavlov.\nBugarska će koristiti to privremeno rešenje najmanje deset meseci, rekao je Borisov.\nVlasti su potpisale 25-godišnji ugovor sa Azerbejdžanom za milijardu kubnih metara gasa godišnje, što odgovara trećini potrošnje zemlje. Sa istim ciljem diversifikacije, Bugarska od prošle godine prima male količine američkog tečnog gasa i trebalo bi da dobije veće količine od 2022. godine, putem terminala u izgradnji u Grčkoj.


Sreda , 2021-01-13 | 13:55:59\nVećina gradskih ulica u Novom Pazaru očišćena je od snega i prohodna, a sa mehanizacijom kojom trenutno raspolaže JKP “Gradska čistoća” nije moguće u potpunosti očistiti periferne delove grada, rekao je tehnički direktor ovog preduzeća Dino Skenderović.\nOn je za radio Sto plus kazao da su očišćene ulice prvog prioriteta i prilazi važnim institucijama, ali problem predstavlja brzo topljenje snega i svakodnevno formiranje leda.\n“Trudimo se da raspoloživim sredstvima obiđemo sve ulice, ali zbog velikog kamiona sa plugom nemamo pristup onim sporednim u pojedinim naseljima. Sneg se usled promene temperature brzo topi,i iznova se svakodnevno formira led pa je nepohodno i da građani čiste ispred svojih lokala i kuća”, naveo je Skenderović.\nOn je dodao da je kompletna mehanizacija namenjena zimskoj sluzbi trenutno raspoloživa a uskoro će ovo preduzeće dobiti i traktorski raonik za sneg koji će olakšati čišćenje manjih i sporednih ulica u gradu.\nPrema informacijama iz preduzeća “Novi Pazar put” svi magistralni i regionalni putni pravci koje oni održavaju su prohodni.


Grad Trebinje poništio postupak nabavke reflektora za stadion Police - Leutar.net\n11. januara 2021. LEUTAR Hercegovina, Vijesti 1\nGrad Trebinje poništio je postupak javne nabavke za reflektore na stadionu Fudbalskog kluba „Leotar“ u Policama, čija je predviđena vrijednost bila više od 940.000 maraka bez PDV-a. Grad je postupak javne nabavke poništio 30. decembra 2020. godine, bez preciznog obrazloženja zašto je to urađeno.\nU odjeljku u kome bi trebalo da stoji obrazloženje, navedeno je da su u pitanju „dokazivi razlozi koji su izvan kontrole ugovornog organa i koji se nisu mogli predvidjeti u vrijeme pokretanja postupka javne nabavke“, što je dio prepisan iz Zakona o javnim nabavkama BiH. U obrazloženju, takođe, nije navedeno ni to da li se na tender javio neko od ponuđača.\nPodsjećamo, početkom septembra prošle godine u intervjuu za „Radio Trebinje“ izvršni direktor Saveza opština i grada istočne Hercegovine Luka Petrović kazao je da je projekat uradio Ranko Skoko iz banjalučkog „Ars inženjeringa“, stručnjak za projektovanje rasvjete na ovoj vrsti objekata.\n„Dugo godina su prethodne generacije nastojale da realizuju ovaj projekat, ali očito, imale su važnije probleme, jer je stalno trebalo nadograđivati stadion u Policama“, rekao je tada Luka Petrović.\nPrecizirao je da je riječ o skupom projektu te da je u planu postavljanje „četiri različita nosiva stuba, koja će činti cjelinu najmodernije led rasvjete po evropskim standardima“.\n11. januara 2021. at 21:39


NACRT AMANDMANA NA USTAV RS: Srbija spremna da prihvati preporuke Venecijanske komisije\nSrbija, kroz ustavne amandmane koji se odnose na pravosuđe, želi da obezbedi adekvatnu ravnotežu između nezavisnosti i odgovornosti sudstva, kako bi građanima bile obezbeđene efikasne i kvalitetne pravosudne usluge, izjavio je predsednik Republike Srbije, u susretu sa delegacijom Venecijanske komisije.\nOn je ocenio da je srpsko pravosuđe sporo i dodao da je Srbija spremna da prihvati preporuke Venecijanske komisije i primeni dobra iskustva kako bi unapredila vladavinu prava, saopštila je predsednikova Služba za saradnju s medijima.\nPredsednik je primio delegaciju Venecijanske komisije, savetodavnog tela Saveta Evrope koje pruža pravnu pomoć državama članicama, radi postizanja evropskih pravnih i institucionalnih standarda u oblastima demokratije, ljudskih prava i vladavine prava.\nPredstavnici Venecijanske komisije su, tokom susreta, istakli da su u Srbiju došli kako bi sagledali predloge ustavnih amandmana i postojeće primedbe, radi pripreme godišnjeg izveštaja koji će biti predstavljen u junu.\nOni su ocenili da je ustavna reforma važna i korak u dobrom pravcu, ali da je u tom procesu neophodna dobra komunikacija svih relevantnih aktera.\nDelegaciju VK komisije čine Hana Šuhocka iz Poljske, Gronja Mekmorou iz Irske i Dana Jorgen Stein Sorensen.\nPredsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić sastala se sa delegacijom Venecijanske komisije radi sagledavanja predloga ustavnih amandmana u oblasti pravosuđa koje je Srbija prosledila toj komisiji u aprilu ove godine.\nPredstavnici Venecijanske komisije istakli su da je jedan od najvažnijih reformskih koraka koji proizilaze iz preporuka Evropske komisije, a koji ujedno predstavljaju i najveći izazov za sprovođenje, obaveza izmene Ustava Srbije u cilju jačanja nezavisnosti pravosuđa.\nTakođe, istaknuto je da Akcioni plan za Poglavlje 23 predviđa da ustavne izmene moraju da budu sprovedene u skladu sa najboljim rešenjima koja postoje u okviru Evropske unije.\nPremijerka je prenela da Srbija kroz ustavne amandmane želi da obezbedi nezavisno i efikasno sudstvo, koje će, pre svega, biti u službi građana Srbije.\nOna je ocenila da je pravosuđe u Srbiji sporo i neefikasno čime se usporavaju sveukupni reformski procesi u državi.\nPremijerka je, takođe, naglasila da je cilj izmene Ustava jačanje nezavisnosti pravosuđa, ali i odgovornosti nosilaca pravosudnih funkcija.\nČlanovi Venecijanske komisije izrazili su spremnost da pruže pravnu pomoć Srbiji u postizanju evropskih pravnih i institucionalnih standarda u oblasti demokratije i vladavine prava, kroz neophodne ustavne promene i reformu pravosuđa.\nTakođe, ocenjeno je da je u ovom procesu neophodan dijalog i dobra komunikacija svih relevantnih faktora.\nDеlеgacija Ministarstva pravdе, koju jе prеdvodila ministarka Nеla Kuburović, sastala sе sa prеdstavnicima Vеnеcijanskе komisijе sa kojima jе razgovarala o budućim ustavnim promеnama u Rеpublici Srbiji u oblasti pravosuđa.\nMinistarka jе na sastanku prеdstavila Nacrt amandmana na Ustav RS i ukazala da jе to druga vеrzija Nacrta usaglašеna sa višе od 30 komеntara koja su u Ministarstvo pravdе dostavila strukovna udružеnja, civilni sеktor i samе pravosudnе institucijе nakon drugog kruga javnе raspravе.\nPorеd toga, prеdstavnici Vеnеcijanskе komisijе upoznati su i sa Nacrtom ustavnog zakona za sprovođenje amandmana I do XXIX na USTAV RS koji dеtaljnijе dеfinišе prеdložеnе ustavnе amandmanе i prеdviđa usklađivanjе sistеmskih zakona sa ustavnim promеnama.\nNa sastanku jе istaknuto da jе nеzavisno pravosuđе od vеlikе važnosti za funkcionisanjе svakе državе, ali i da, sa drugе stranе, trеba da postoji njеgova odgovornost.\nMinistarka Kuburović na kraju jе naglasila da ćе Srbija poštovati prеporukе Vеnеcijanskе komisijе i zahvalila prеdstavnicima tе komisijе što su u rеlativno kratkom roku prihvatili da Nacrt budе razmatran na rеdovnoj junskoj sеdnici tog tеla.\nU planu je sastanak i sa predstavnicima i sa predstavnicima strukovnih udruženja i civilnog sektora u petak.\nIzvor: Vebsajt RTV, 10.05.2018.


Postoji jedan glavni faktor rizika kod mladih! Doktorka Živković: To nas je iznenadilo, a primetili smo ga kod čak 90 odsto zaraženih - mediji.net\nPostoji jedan glavni faktor rizika kod mladih! Doktorka Živković: To nas je iznenadilo, a primetili smo ga kod čak 90 odsto zaraženih\nPedijatar i pulmolog u KBC "Dr Dragiša Mišović", prof. dr Zorica Živković je navela da postoje oscilacije i promene kliničke slike kod obolelih od kovida u odnosu na prošlu godinu i da su deca i adolescenti tada imali blaže kliničke slike.\n"Ove godine, od nekog zimskog perioda, januara, moram reći da se broj pacijenata povećao, bar kad govorimo o dečjoj populaciji. Ne znači onih koji su inficirani ili pozitivni, nego i onih koji imaju kliničke simptome i bilo kakvu simptomatologiju vezanu za infekciju koronavirusom i sad su se te upale pluća stvarno promenile", navela je profesorka Živković tokom gostovanja u Jutarnjem programu.\nVladimir Georgijevič Viničevski, poznat i kao monstum sa Urala, najmlađi je sovjetski serijski ubica. Mladić iz ugledne porodice je do svoje 16. godine ubio čak osmoro dece, starosti između dve i četiri godine, a napao i pokušao da ubije najmanje još deset. Sa nepunih 18 godina je osuđen na smrt i...\nMnogi su verovali da, kada pobede koronu, sledi lakši deo priče. U velikom broju slučajeva, tako je i bilo. Ljudi su se oporavljali, bili malo malaksali i umorni, ali su se ipak nekako vraćali u formu. Kod određenog broja pacijenata dešavalo se nešto što niko ne želi - da posledice kovida traju