Ekonomska demokratija — Ekonomska demokratija\n3 Pojavni oblici\nEkonomska demokratija predstavlja set principa čiji je zajednički cilj postizanje ravnopravnije raspodele ekonomske, a time i političke moći u društvu. Kao koncept, ona je usmerena na kritiku savremenih odnosa proizvodnje u kapitalizmu kao suštinski nedemokratskih sve dok se demokratija zadržava u nominalno političkoj ravni. Pošto se politička moć bazira na ekonomskoj, za postizanje suštinske demokratije neophodna je ravnomernija distribucija ekonomske moći.\nEkonomska demokratija tako podrazumeva prebacivanje moći odlučivanja u ekonomskoj sferi društvene reprodukcije sa vlasnika privatne svojine na šire društvene grupe. Učešće je omogućeno na bazi različitih oblika kolektivnog vlasništva nad sredstvima za proizvodnju, prirodnim bogatstvima i infrastrukturom, kojima se upravlja u korist svih članova društva/zajednice. Ovo je osnova za uspostavljanje principa participativne demokratije koji podrazumeva oblik demokratije u kome se odluke donose uz učešće svih onih kojih se posledice te odluke tiču. Preduslov za ravnopravno učešće predstavlja dekomodifikacija radne snage kojom se postiže određeni nivo nezavisnosti ljudske reprodukcije od tržišnog mehanizma tako što se osnovne potrebe (ishrana, stanovanje, zdravlje, obrazovanje) zadovoljavaju izvan tržišta. Kako bi se osiguralo efikasno zadovoljavanje različitih, često sukobljenih potreba zajedničko planiranje mora da uključi i princip ekonomske solidarnosti koji podrazumeva iznalaženje najefikasnije alokacije ograničenih resursa u skladu sa potrebama i interesima različitih društvenih aktera. Dodatno, neophodno je i poštovanje principa održivosti životne sredine koji podrazumeva odgovornu interakciju sa okolinom kako bi se izbeglo iscrpljivanje ili propadanje prirodnih resursa i omogućio dugoročni kvalitet životne sredine. Kako bi se obezbedilo što efikasnije funkcionisanje prethodnih principa neophodno je postojanje i unapređenje javne infrastrukture koja može omogućiti neometano funkcionisanje ekonomskog i političkog života zajednice kroz obezbeđivavnje neophodnih struktura.\nKrajnji cilj principa ekonomske demokratije jeste uspostavljanje procesa koji će omogućiti bolje zadovoljenje difuznih potreba jednog društva kroz demokratizaciju ekonomske sfere putem uključivanja u proces planiranja i donošenja odluka svih onih na koje se posledice odluka odnose.\nKoncept ekonomske demokratije se javlja kao kritika liberalnog shvatanja demokratije. Kapitalizam, kao sistem društvenih odnosa, zasnovan na dominaciji kapitalističkog načina proizvodnje, karakteriše relativna autonomija dva podsistema – ekonomskog i političkog. Za liberale, spoj demokratije (politička sfera) i slobodnog tržišta (ekonomska sfera) predstavlja idealnu kombinaciju koja garantuje maksimum društvenih sloboda. Međutim, dok se odluke u političkoj sferi donose kroz demokratsku participaciju u sistemu parlamentarne domokratije, odluke u ekonomskoj sferi su prepuštene individualnim učesnicima na tržištu u skladu sa njihovom ekonomskom moći koja proističe iz privatnog vlasništva. U ovakvoj postavci, ovi podsistemi ostaju odvojeni, a mešanje politike u sferu ekonomije treba da bude svedeno na minimalni nivo u vidu postavljanja osnovnih okvira za neometeno funkcionisanje tržišta – donošenje i sprovođenje zakona koji za cilj pre svega imaju garantovanje privatne svojine.\nOvakva perspektiva predstavlja osnovnu metu kritike zastupnika koncepta ekonomske demokratije jer previđa suštinsku međuzavisnost sfera ekonomije i politike. Naime, autonomija političke sfere unutar kapitalističkog sistema društvenih odnosa je samo relativna, i zavisi od uspešnog procesa akumulacije privatnog kapitala u ekonomskoj sferi. Održavanje političkog sistema zavisi od uspešnog prikupljanja poreza i alokacije budžetskih sredstava na funkcije koje država vrši. Iz ovoga sledi da je osnovna uloga države u kapitalizmu, kao bazične političke institucije, da obezbedi preduslove za neometanu akumulaciju privatnog kapitala kako bi time obezbedila i sopstveno funkcionisanje. Ona to radi kroz, sa jedne strane garantovanje privatne svojine i obezbeđivanje uslova za profitabilno investiranje, i, sa druge, kroz zadovoljavanje onih potreba neophodnih za društvenu reprodukciju koje se ne mogu namiriti tržišnim putem. Međutim, ove funkcije su neretko u kontradikciji, što istovremeno predstavlja i osnovno ograničenje političke sfere ukoliko ona ostaje u dometima kapitalističkog sistema društvenih odnosa. Dok su profiti na dovoljno visokom nivou, i dok postoji dovoljno političke moći, moguće je izvršiti i takvu redistribuciju sredstava koja omogućava kvalitetniji život za šire društvene slojeve.\nOvakva situacija je postojala u najrazvijenijim zemljama u eri tzv. zlatnog doba kapitalizma, koje je obuhvatalo period od oko 30 godina nakon Drugog svetskog rata, u kojem su na bazi klasnog kompromisa uspostavljene osnove države blagostanja koja je mogla većiti stanovništva da obezbedi rastući životni standard. Međutim, u trenucima krize i pomeranja balansa političke moći preraspodela postaje ograničena. Država tada mora da donese odluke čije će interese i potrebe neposredno zadovoljavati u skladu sa resursima kojim raspolaže.\nTa činjenica je izražena i u savremenom kapitalističkom trenutku u kojem predstavnici vlasti, u cilju stvaranja što povoljnije investicione klime radi privlačenja kapitala, često zanemaruju demokratski donete odluke, programe i principe. Krize u ekonomskoj sferi direktno dovode do demokratskog deficita u političkom domenu. U situacijama niskih prinosa prikupljanje sredstava kroz oporezivanje postaje sve teže, što vodi tome da se interesi privatnog kapitala najčešće stavljaju ispred širih društvenih interesa kako bi se podstakao novi ekonomski rast. Državni budžeti se u tim situacijama koriste za finansiranje programa za oporavak ekonomije koji često efektivno služe za subvencionisanje kapitala, a sredstva za ovo se najčešće pribavljaju kroz primenu mera štednji. Posledica ovakvog pristupa je distribucija društvenih sredstava od siromašnih ka bogatima, i svojevrstan prelazak sa modela socijalne države za većinu stanovništva ka modelu socijalne države za vlasnike kapitala.\nSa druge strane, sloboda izbora u ekonomskoj sferi, tj. odluke individua na slobodnom tržištu su ograničene privatnim vlasništvom. Posedovanje sredstava (novca, kapitala, resursa, radne snage, itd.) predstavlja preduslov za učestvovanje na tržištu. Tako se zadovoljenje potreba u kapitalističkom načinu proizvodnje javlja samo kao zadovoljenje efektivne potražnje. Kupovna moć pojedinaca je ono što određuje koji nivo njihovih potreba će biti zadovoljen.\nPolitička demokratija se zasniva na autoritetu građana u političkoj sferi koje se osigurava kroz učešće svih (punoletnih) članova društva. Ovo implicira postojanje jednake distribucija političke moći. Koncept ekonomske demokratije insistira na sličnom zahtevu i unutar ekonomske sfere – autoritet građana zasnovan na jednakoj distribuciju ekonomske moću u procesu odlučivanja. Stoga je ovaj koncept nepoveziv sa liberalnim konceptom slobodnog tržišta. Logika proizvodnje u dominantno tržišnoj ekonomiji uvek je obeležena dominacijom razmenske nad upotrebnom vrednošću. Ovo znači da se ekonomske odluke o investiranju, tj. o tome šta se, kako i koliko proizvodi moraju donositi na osnovu efektivne potražnje. Merilo nisu realne potrebe jednog društva, već samo one iza kojih stoji određena kupovna moć. Stoga je zadovoljenje potreba u kapitalizmu samo nusproizvod procesa stvaranja profita. Ukoliko delatnost nije profitabilna, individualni kapital neće biti investiran, bez obzira na realne potrebe koje bi mogle biti zadovoljene. Dobar primer toga predstavljaju medicinske potrebe koje često ostaju nezadovoljene kroz privatni sektor – mnoge od usluga su preskupe za veliki broj stanovništva; slično, farmaceutska industrija ne ulaže u otklanjanje onih bolesti na kojima ne može da zaradi, kao u slučajevima malog broja pogođenih bolesnika. Stoga, razvijen koncept ekonomske demokratije dovodi u pitanje ekonomski sistem u kojem se donošenje ekonomskih odluka zasniva na dominaciji tržišnih principa. Demokratizacija procesa donošenja ovih odluka treba da omogući bolju procenu toga šta su realne društvene potrebe, nezavisno od efektivne potražnje individuanih aktera na tržištu. Osnovni zahtev zastupnika koncepta ekonomske demokratije jeste ukidanje strukturne nejednakosti prouzrokovane funkcionisanjem tržišnog mehanizma. Jednako učešće u procesu donošenja odluka namesto onog koje zavisi od dubine nečijeg džepa jeste preduslov za zadovoljenje realnih potreba najširih društvenih slojeva.\nVeći stepen ekonomske demokratije se može postići kroz primenu različitih principa.\nOsnovni put do demokratizacije ekonomske sfere predstavlja uvođenje participaciju u odlučivanju u svim njenim fazama: proizvodnji, raspodeli, razmeni i potrošnji. Ekonomske odluke se donose kako na mikro nivou – nivou pojedinačnih proizvodnih jedinica, tako i na makro nivou – nivou lokalnih, regionalnih, nacionalnih i nadnacionalnih političkih entiteta gde se pre svega uspostavljaju generalni pravci ekonomskog razvoja, ali i donose odluke o distribuciji sredstava prikupljenih kroz oporezivanje individualnih proizvođača.\nNa nivou pojedinačnih proizvodnih jedinica, u kapitalističkim preduzećima, osnovu kontrole predstavlja privatno vlasništvo nad sredstvima za proizvodnju. Osnovu za demokratizaciju ekonomije predstavlja i promena vlasničke strukture. Kolektivno vlasništvo predstavljaju osnovu za proširivanje opsega donošenja odluka na veći krug aktera i interesnih grupa. Za razliku od privatnog vlasništva koje je uvek vođeno pojedinačni interesom, ove forme svojine daju okvir za usaglašavanje različitih interesa.\nNa nivou političkih entiteta (država, gradova, nadnacionalnih tvorevina itd.) zavisnost od uspešne akumulacije privatnog kapitala ograničava delovanja političkih aktera, a to se pre svega odnosi na donošenje odluka u skladu sa interesima većine u društvu. Demokratizacija ekonomskog procesa na ovom nivou podrazumeva veći nivo participativnog planiranja kada je u pitanju investiranje javnih sredstava, ali i način preraspodele javnih budžeta na zadovoljavanje različitih interesa i društvenih potreba, naročito onih koja ne mogu biti zadovoljena tržišnim putem.\nVeće preusmeravanje resursa u sredstva kolektivne potrošnje, kao što su javno finansirane usluge (zdravstvo, obrazovanje, transport, socijalne programe itd.) omogućavaju i veći stepen dekomodifikacije radne snage na tržištu, što dalje poboljšava i poziciju njenih vlasnika u borbi za bolje uslove rada i veće zarade, nejčešće kroz formu sindikalnog oganizovanja. Tek ljudi koji ne strahuju za neposrednu egzistenciju su u stanju da donose odluke koje su u interesu širih društvenih grupa.\nU tom cilju neophodno je investiranje u javnu i zajedničku infrastrukturu koja može garantovati efektivan proces odlučivanja i proizvodnje. Postojanje adekvatnih infrastrukturnih sistema u javnom vlasništvu jeste preduslov za normalnu društvenu reprodukciju i zadovoljavanje širokog spektra potreba jedne zajednice.\nKapitalistički način proizvodnje nužno podrazumeva i konstatan rast, što rezultuje i u porastu korišćenja prirodnih resursa. U nedostatku ovog rasta sistem zapada u krizu koja uvek pored društvenih ima i ekološke posledice. Bez obzira u kojoj fazi da se nalazi kapital vrši konstantno rastući pritisak na ograničene prirodne resurse. Bilo da se radi o deforestaciji u svrhu proizvodnje poljoprivrednog i građevinskog zemljišta, prekomernoj eksploataciji rude ili fosilnih goriva neobuzdana trka za maksimizacijom profita preti uništavanju osnova za biološku reprodukciju života na planeti. Smanjivanje uticaja tržišnog mehanizma predstavlja i osnovu za veću dekomodifikaciju prirodnih resursa, a to je i preduslov za izgradnju ekonomske proizvodnje koja je ekološki održiva.\nIzgradnja ekonomske solidarnosti između različitih društvenih aktera jeste preduslov demokratizacije donošenja odluka o tome koje se potrebe i na koji način zadovoljavaju u društvu. Princip tržišnog zadovoljavanja potreba nameće konkurenciju između aktera u borbi oko ograničenih resursa, u kojoj pobeđuju oni sa više finansijske moći. Nasuprot tome, proces kolektivnog planiranja i donošenja odluka može omogućiti i bolje razumevanje suprostavljenih interesa različitih aktera i iznalaženje efikasnijeg načina preraspodele postojećeg društvenog bogatstva.\nKoncept ekonomske demokratije se često razume u užem smislu, kao princip koji podrazumeva veće učešće neposrednih proizvođača (radnika) u procesu donošenja ekonomskih odluka na nivou pojedinačnih privrednih subjekata (preduzeća). Međutim, čak i kada uključuje i veću participaciju po pitanju širih ekonomskih politika, kao što je učešće u donošenja javnih budžeta na nivou političkih entiteta (gradova, regiona, država itd.) ovakva perspektiva, sama za sebe, nije dovoljna za suštinsku promenu dominantne logike proizvodnje koja vodi ka struturnoj nejednakosti. Zanemarujući druge principe, i svodeći ekonomsku demokratiju na puko učešće većine u procesu odlučivanja preti da zapadne u sve već postojeće zamke tržišne ekonomije za koju primat ima stvaranje profita. Tržišni mehanizam nužno proizvodi konkurenciju, takmičenje i konflikt između aktera povodom ograničenih resursa. Stoga, ukoliko se odluke i dalje donose na osnovu toga koliko su privredni subjekati uspešni na tržištu (odnosno, ukoliko se zadovoljavaju samo potrebe onih koji imaju novca da plate), malo je razlike koji su sve slojevi i grupe uključeni u ove procese. Uspešnost proizvođača će se i dalje ogledati u tome ko je u stanju da ostvari veći profit, a to znači ko je u može što više da smanji troškove proizvodnje (obezbedi što jeftinije materijale, plati manje zarade za zaposlene, smanji troškove za uklanjanje ekoloških posledica itd.) i da ostvari što veće prihode (proda što više proizvoda po što višoj mogućoj ceni).\nEkonomska demokratija, shvaćena kao set principa koji su ranije navedeni, teži da logiku proizvodnje pomeri sa produkcije razmenske vrednosti na produkciju upotrebne vrednosti. Cilj proizvodnje više nije stvaranja profita, već zadovoljenje potreba što širih društvenih slojeva. Interesi različitih grupa i dalje ostaju u konkurenciji u odnosu na ograničene resurse, ali jednakom distribucijom političke i ekonomske moći omogućava se pravedniji pristup društvenom bogatstvu.\nPosleratna Jugoslovenska država (SFRJ) se u mnogim svojim politikama vodila principima ekonomske demokratije. Donošenjem Osnovnog zakon o upravljanju državnim privrednim preduzećima i višim privrednim udruženjima od strane radnih kolektiva 1950. godine otpočeo je proces uvođenja samoupravnog socijalističkog modela. Ovaj model organizacije rada zasnivao se na radničkoj kontroli i društvenom vlasništvu nad sredstvima za proizvodnju. Princip participativnog upravljanja je primenjivan kako u preduzećima, tako i u ne-privrednim društvenim subjektima (kulturi, nauci, zdravstvu, obrazovanju itd.). Postignut je i izrazito visok stepen dekomodifikacije radne snage kroz pokušaj uspostavljanja pune zaposlenosti kao i garantovanje širokog spektra prava i javnih usluga dostupnih svima, među kojima je bilo i zagarantovano pravo na adekvatno stanovanje, obavezno zdravstveno i socijalno-penzijsko osiguranje, socijalizacija reproduktivnog rada, besplatno obrazovanje, pa čak i odmor. U ovom periodu izvršena su i najznačajnija ulaganja u javnu infrastrukturu, koja i do danas ostaje osnova proizvodnje i rada u Srbiji.\nNakon raspada SFR Jugoslavije otpočeo je proces post-socijalističke transformacije koji je podrazumevao promenu osnovnog svojinskog odnosa putem privatizacije društvene svojine. Iako je tržišni model postojao i u socijalističkom periodu, danas on predstavlja u potpunosti dominantan oblik organizacije proizvodnje, što je dovelo i do potpune komodifikacije radne snage, uz devastiranje svih socijalnih prava i zaštite po osnovu rada. Nedostatak demokratske kontrole nad ekonomskim procesima i odlukama ostavlja najveći deo stanovništva u prekarnoj poziciji. Kao nasleđe socijalizma, ali i u odnosu spram univerzalno uspostavljenih vrednosti čovečanstva (npr. u Povelji UN-a), neke prakse koje se vode principima ekonomske demokratije, kao što su radna i socio-ekonomska prava, sindikalno organizovanje, zadrugarstvo, javno-finansirane usluge i infrastruktura itd, i dalje postoje međutim sa velikim poteškoćama.\nZa primenu nekih od principa ekonomske demokratije danas se pre svega bore manje grupe i akteri koji se javljaju kao odgovor na nemogućnost da se, usled nedostataka tržišta, zadovolje neke od osnovnih društvenih potreba. Borbe protiv iseljenja, zaštitu radnih i socijalnih prava, za čist vazduh i pristup pijećoj vodi, zaštitu rečnih tokova itd. predstavljaju zaštitni pokret koji nastoji da sačuva društvo i zajednice od štetnih dejtava tržišnog mehanizma.\nIstorijski gledano neki od ovih principa su sa različitim nivoom uspešnosti bili razvijani na (političkom) Istoku u periodu socijalističkih eksperimenata, dok se na Zapadu, u okvirima kapitalističkog uređenja javljaju u okvirima politika države blagostanja. Mnogobrojna su i savremena iskustva, pokreti, i politike koje zagovaraju ili sprovode principe ekonomske demokratije: u nominalno političkoj sferi i sektoru javne proizvodnje i usluga (npr. demokratski socijalizam u Latinskoj americi, municipalizam u gradovima Evrope), kao i nominalno ekonomskoj sferi na nivou pojedinačnih preduzeća kao što su npr. zadrugarstvo i druge mutualističke prakse.\n↑ Krätke, Michael R. (2009) “On Economic Democracy”, Transform! Europe\n↑ Holloway, John i Sol Picciotto (ur.) (1978) State and Capital: A Marxist Debate, Edward Arnold Ltd, London\n↑ Wahl, Asbjørn (2011) The Rise and Fall of the Welfare State,Pluto Press\n↑ Harvey, David (2007) A Brief History of Neoliberalism, Oxford University Press\n↑ Lebovic, Majkl A. (2017) Prevazići Kapital - Marksova politička ekonomija radničke klase, CPE()\n↑ Fotopoulos, Takis (2009) The Multidimensional Crisis and Inclusive Democracy, International Network for Inclusive Democracy\n↑ Heinrich, Michael (2015) Uvod u Marxovu kritiku političke ekonomije, CRS\n↑ Esping-Andersen, Gøsta (1990) The Three Worlds of Welfare Capitalism, Polity Press, Cambridge\n↑ Novaković, Nada (2017) Radnički štrajkovi i tranzicija u Srbiji od 1990. do 2015. godine, RLS SEE, Institut društvenih nauka Beograd\n↑ Polanji, Karl (2003) Velika transformacija. Politička i ekonomska ishodišta našeg vremena, Filip Višnjić, Beograd\nPreuzeto iz „https://wiki.zajednicko.org/index.php?title=Ekonomska_demokratija&oldid=650”\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 22. januar 2020. u 23:46 č.


Do sada preminulo 17 osoba od novog gripa\nU Srbiji je do sada potvrdjeno 356 slučajeva obolelih od gripa izazvanog novim tipom virusa A (H1N1), a preminulo je 17 osoba, saopštio je danas Institut za javno zdravlje "Milan Jovanović Batut".\nVakcinacija protiv novog gripa počinje sredinom decembra i biće obavljena predviđenom količinom vakcina, po prioritetnim grupama.\nMinistar zdravlja Tomica Milosavljević kaže da ne postoji nijedan argument protiv vakcinacije, da Srbija ne kasni sa nabavkom vakcine protiv novog gripa i da je vakcina jeftinija u Srbiji nego u Hrvatskoj.\n„Po dolasku prve količine vakcina u zemlju, što se može očekivati veoma brzo, krenuće procedura testiranja u nacionalnoj referentnoj laboratoriji, u Agenciji za lekove, i posle obavljenog testiranja započeće vakcinacija. Mislim da u ovom trenutku, zaista, nema nijednog ozbiljnog i razumnog argumenta da se bude protiv vakcinacije. Ja ću se sigurno vakcinisati, članovi Radne grupe, takođe...“\nPredsednik Radne grupe za praćenje pandemije Predrag Kon naglašava da će vakcina biti dovoljno za sve i da je izuzetno jaka preporuka da se svi vakcinišu:\n“Zašto? Zato što biramo između bolesti i vakcine, na duži period. Svakako, u jednoj sezoni ne mogu svi oboleti, ali je isto tako poznato, u sklopu epidemijskog procesa da, za osam do deset godina, virus obiđe čitavu populaciju. Vakcinisanjem, praktično, imate zaštićene ljude i na taj način, uopšte, prestaje mogućnost naglog i masovnog oboljevanja.”\nI dalje, medjutim, ostaje otvoreno pitanje - koliko gradjani Srbije imaju poverenja u vakcine protiv novog gripa?\nMinistar zdravlja Tomica Milosavljević pokušao je da reši ovu dilemu anketirajući novinare, prisutne na njegovoj press konferenciji:


Savetodavna služba u Opštini Krupanj poboljšava pristup pravima građanima i građankama iz ranjivih društvenih grupa\nKroz Savetodavnu službu Opština Krupanj otvorila je svoja vrata i za građane koje nije obuhvatio Zakon o besplatnoj pravnoj pomoći. Ostvarene je odlična saradnja sa drugim lokalnim institucijama, naročito Centrom za socijalni rad.\nUz podršku Vlade Švajcarske kroz program Swiss PRO u Svilajncu je napravljena senzorna soba kojom su poboljšane terapijske usluge za decu i mlade sa smetnjama u razvoju. Pored pružanja terapijske usluge koja doprinosi poboljšanju motoričkih i mentalnih veština, samokontrole, sposobnosti učenja i komunikacije, a time i...\nBez alata nema zanata, naziv je projekta u okviru kojeg su nezaposlene osobe sa invaliditetom ili sa manjim primanjima prošle obuku za proizvodnju ručnih radinosti i kako da ih plasiraju na tržište. Projekat je realizovao Grad Smederevo u partnerstvu sa Gradskim savezom socijalno humanitarnih organizacija, u...


Samoubistvo na Strelištu | Pančevac\n05.10.2015 11:51·0 komentaraPregleda: 2708\nDanas je u ranim jutarnjim satima u Ulici Milutina Bojića na Strelištu na trotoaru pronađen leš mlađeg muškarca. Na osnovu povreda koje je imao u početku nije bilo moguće odmah zaključiti kako je stradao.\nNakon provera je utvrđeno da je reč o V. N., rođenom 1974. godine, koji je živeo u zgradi kraj koje je telo i pronađeno. Kako nezvanično saznajemo, ustanovljeno je da je njegov stan bio prazan, ali zaključan s unutrašnje strane, te se tako došlo do zaključka da je nesrećni čovek izvršio samoubistvo skokom iz stana.\nPrema rečima ljudi koji su poznavali V. N, motiv za ovakav njegov čin najverovatnije leži u činjenici da ga je pre nekoliko nedelja napustila supruga, koja je sa sobom povela i dete.\nPodsećamo, ovo je za kratko vreme drugo samoubistvo u našem gradu. Krajem avgusta osamnaestogodišnji mladić skočio je sa sedmog sprata zgrade u Kikindskoj ulici.


Bus Slavija aerodrom Beograd\nBus Slavija aerodrom Beograd Branka Zaric, Beograd\nMolim za odgovor na pitanje da li Mini bus linija A1 i sad u novembru 2011. saobraća od aerodroma Nikola Tesla do Slavije po ceni od 250 dinara po redu voznje datom na ovom sajtu? Unapred hvala na odgovoru Branka Zaric\nMini bus Slavija - aerodrom Beograd Mini bus linija A1 i dalje saobraća od aerodroma Nikola Tesla do Slavije i obratno. Cena karte je 250 dinara, a važeći je red vožnje na našem sajtu i možete ga pogledati na linku Prevoz do aerodroma. Aviokarte - online rezervacija Ponudu letova za sve svetske destinacije i bilo koji datum putovanja sa cenama možete pogledati na linku Najjeftinije avionske karte.\nKada izaberete odgovarajući let, na istom linku možete online besplatno da rezervišete i kupite avionsku kartu. Uputstvo kako da prođete proces rezervacije karte na sajtu i izaberete način plaćanja možete pročitati na linku Online kupovina. Avio karte možete rezervisati i pozivom na broj 0800-085-085 svakog radnog dana od 9h do 23h i poziv je besplatan ako zovete sa fiksnog telefona iz Srbije. Za pozive iz inostranstva ili sa mobilnog telefona naš broj telefona je +381-62-28-00-29. Avionske karte - plaćanje Rezervisane aviokarte možete platiti na jedan od sledećih 5 načina:\nMaster ili Visa karticom online odmah nakon rezervacije uplatnicom kao fizičko lice u banci ili pošti nalogom za prenos preko preduzeća ili e-bankingom putem Raiffeisen web kredit putem sms-a ukoliko ste korisnik Telenor usluge PlatiMo Putno osiguranje - online kupovina\nNa ovom linku unesite potrebne podatke, a mi ćemo vam u roku od 24 sata poslati predračun za uplatu osiguranja, za izabrani period boravka van Srbije putem mail-a.\nKada evidentiramo vašu uplatu, dobićete polisu osiguranja na e-mail.


Govedarica ne shvata da nije problem u brojanju, nego u povjerenju birača – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Politika/Govedarica ne shvata da nije problem u brojanju, nego u povjerenju birača\nBANJALUKA – Potpredsjednik SNSD-a Nikola Špirić izjavio je danas Srni da /predsjednik SDS/ Vukota Govedarica ne može da shvati da nije problem u brojanju glasova, nego u povjerenju birača, ali to je složeno i on očito to ne razumije.\n„Da je Govedarica slušao poruke vlastitog naroda, a ne nekih ambasada možda je moglo biti i drugačije. Ovako mora da shvati da je izborni proces složen i da brojači mogu izbrojati samo ono što su birači kazali, a kazali su da je izgubio izbore i on i Mladen Ivanić na sreću Republike Srpske“, istakao je Špirić.\nPrema njegovim riječima, rezultati glasanja na opštim izobrima održanim 7. oktobra jasno pokazuju ko je pobjednik, a ko gubitnik i to treba svi da prihvate.\n„Onaj ko nije u stanju biti uzvišen u porazu nema političku perspektivu i treba da okači kopačke o klin. Oni koji su pobijedili treba da ponizno služe narodu“, kaže Špirić.\nOn je poručio da ko gubi ima pravo da se ljuti, ali ne i da osporava izborni proces.\nGovedarica je juče na konferenciji za novinare u Banjaluci izjavio da je voljom glasača on izabran za predsjednika Srpske i da će tražiti da ponovo budu izbrojani svi glasački listići je „izbore treba da deFinišu glasači, a ne brojači glasova“.\nizbori 2018 nikola spiric vukota govedarica\nDodijeliti poplavljenima status raseljene osobe\nMjere produžene, 15 miliona KM za nabavku ruskih vakcina


Sastanak građana o kafileriji - Z1INFO.RS\nNaslovna Politika i društvo Sastanak građana o kafileriji\nKafilerija u Zrenjaninu postoji od 1984. godine kada je počela sa radom u okviru RO Fabrika stočne hrane “Begej”, a u sastavu IPK “Servo Mihalj”. Fabrika se bavi preradom nemetalnih otpadaka i ostataka i proizvodnjom mesno-koštanog brašna i tehničke masti. Osnovna sirovina su leševi uginulih životinja i drugi životinjski otpad.\nOd 2006. godine zvanično ime fabrike glasi “PREKON” što je skraćenica od prerada konfiskata. U 2010. godini fabrika prelazi u vlasništvo kompanije “MATIJEVIĆ” .\nZSF je sazivao sastanak građana kao bi se oni neposredno uključili u rešavanje ovog ozbiljnog ekološkog problema .


Ovogodišnja tema Svetskog dana zaštite životne sredine je “Šume- Priroda na usluzi” i ona naglašava uticaj koje šume imaju i neraskidivu vezu izmedu kvaliteta života ljudi i zdravlja šumskih ekosistema. Šume pokrivaju trecinu kopnene mase zemlje i one obavljaju vitalne funkcije planete zemlje. Šume igraju kljucnu ulogu u borbi protiv klimatskih promena, ublažavajuci ih, oslobadanjem kiseonika i trošenjem ugljen dioksida. One stvaraju plodno zemljište, sadrže najviše biološki razlicitih ekosistema na kopnu i stanište su za više od polovine kopnene flore i faune. Uprkos neprocenjivim ekološkim, zdravstvenim, socijalnim i ekonomskim dobitima koje imamo od šuma, dolazi do nastavka krcenja šuma alarmantnom brzinom- svake godine se uništi 13 miliona hektara šuma, što je jednako velicini države Portugalije. Potencijalni prelazak na korišcenje obnovljivih izvora energije bio bi deo rešenja, ali da bi došlo do takvih promena, potrebno je da ocuvanje šuma postane univerzalni politicki prioritet.\nZbog akcija velikih razmera koje je sprovela na podrucju pošumljavanja Indija je odredena za ovogodišnjeg domacina Svetskog dana zaštite životne sredine.


Direktor IFIMES-a Zijad Bećirović razgovarao s albanskim predsjednikom Ilirom Metom - Novinar.rs\nDirektor IFIMES-a Zijad Bećirović razgovarao s albanskim predsjednikom Ilirom Metom\nLJUBLJANA/SKOPJE, 12. januar 2022 – Direktor Međunarodnog instituta za bliskoistočne i balkanske studije (IFIMES) prof. dr. Zijad Bećirović razgovarao je sa predsjednikom Republike Albanije Ilirom Metom o aktualnim događanjima u Albaniji, regionu i svijetu.\nFoto IFIMES: Ilir Meta (lijevo), Zijad Bećirović (desno)\nPredsjednik Albanije Ilir Meta predstavio je aktualna dešavanja u Albaniji, važnost regionalne saradnje te poziciju Albanije u međunarodnim odnosima. Istakao je važnost početka pregovore Albanije i Sjeverne Makedonije sa EU i založio se da obje države istovremeno započnu pregovore o članstvu sa EU. Predsjednik Meta je posebno istakao, da je važno osigirati trajan mir i dugoročnu stabilnost, koja je ključna za prosperitet država pojedinačno i regiona.\nDirektor IFIMES-a Bećirović zahvalio se predsjedniku Meti na predstavljanju aktualne situacije u Albaniji te kako vidi poziciju Albanije u međunarodnim odnosima. Posebno je važno da se učine dodatni napori, da region Zapadnog Balkana ne zaostaje za modernim i razvijenim svijetom, a da bi se to postiglo potrebno je sprovesti brojne reforme. Međunarodni institut IFIMES će u narednom periodu povećati svoje aktivnosti u Albaniji kao znak podrške toj zemlji na njenom evropskom putu.\nNa kraju razgovora direktor IFIMES-a Bećirović pozvao je predsjednika Metu, da uskoro na institutu održi predavanje o aktualnim dešavanjima u Albaniji i potrebi repozicioniranja Albanije u međunarodnim odnosima i mogućnostima organiziranja zajedničkih aktivnosti instituta u Albaniji što je predsjednik Meta sa zadovoljstvom prihvatio.\nPosted in POLITIKA, REGIONTagged #IFIMES #ILIR META #ZIJAD BECIROVIC\nPet jan 14 , 2022\nU Republici Srbiji će se 16. januara 2022.godine održati referendum o izmjenama ustava u području pravosuđa, što je preduslov za reforme u evrointegracijskom procesu. Izmjene se tiču izbora sudija i tužilaca […]


Pariz: Uhapšen Francuz zbog veza sa al-Kaidom | Novosti.RS\nPariz: Uhapšen Francuz zbog veza sa al-Kaidom\n12. 10. 2013. u 18:26\nFrancuz alžirskog porekla povezan sa nemačkim ogrankom al-Kaide, odgovornim za napade na SAD 11. septembra 2001. godine, zadržan je u pritvoru u Parizu\nFrancuz alžirskog porekla, koji je, kako se veruje, povezan sa nemačkim ogrankom al-Kaide, odgovornim za napade na SAD 11. septembra 2001. godine, zadržan je u subotu u pritvoru u Parizu.\nNamen Mezih (43) deportovan je iz Pakistana u utorak i protiv njega je pokrenuta zvanična istraga po optužnici za kovanje zavere u okviru terorističkog poduhvata, piše Bi-Bi-Si (BBC).\nMezih je uhapšen u maju prošle godine u Pakistanu blizu granice sa Iranom, a trojica francuskih ekstremista, koji su tada takođe privedeni, deportovani su u Francusku ranije ove godine.\nVeruje se da je Mezih saradnik zapovednika al-Kaide Junisa al-Mauritanija, kome je Osama bin Laden naložio da isplanira napade u Australiji, Evropi i SAD, i smatra se da je bio blizak tzv. hamburškoj ćeliji koja je planirala napade na Njujork i Vašington 2001. godine.\nMeđutim, stručnjaci ističu da nema konkretnih dokaza o njegovoj umeštanosti u bilo kakav napad i da proces protiv njega nije jasan.


Vijeće ministara BiH jednoglasno usvojilo odgovore na Upitnik Evropske komisije - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\n– Zbog te predanosti 2015. i 2016. godina su najuspješnije godine u tom smislu, u 2017. godini bilo je zastoja, blokada i opstrukcija, ali krajem prošle godine i u ovoj godini vratili smo se na efikasnu i uspješnu dinamiku realiziranja ciljeva na putu ka Evropskoj uniji – kazao je Zvizdić.\nOznačeno: denis zvizdić, jadran, odgovori, pljuskovi, tariq ramadan. isil, Topcic Polje, upiktni evropske komisije, vijeće ministara bih\nPredsjednik PDA Mirsad Kukić operisan u UKC Tuzla\nPredsjednik Pokreta demokratske akcije (PDA) i državni parlamentarac Mirsad Kukić (60) hitno je jučer operiran zbog zdravstvenih problema. Trenutno se nalazi na Odjelu intenzivne njege Plave klinike Univerzitetskog kliničkog centra u Tuzli. Prema izvorima Fene, Kukić je na Klinici abdominalne hirurgije povrgnut operaciji zbog pucanja aneurizme aorte, a zdravstveno stanje trenutno je pod strogom kontrolom […]\n“Nije tačno da je blokiran GP Bijača, on je non stop bio prohodan”, rekao je za Index.ba Dražen Bošnjak, portparol MUP-a Zapadnohercegovačkog kantona. Na ovaj način su demantirane informacije predstavnika Udruge “Zaboravljeni branitelji” koji su tvrdili da s vremena na vrijeme blokiraju GP Bijača kada vide da nema specijalne policije. “Borci su pored autoputa, njih […]


Navijanje za Vatrene i Zmajeve\nMundijalska euforija oseća se i u Srbiji, iako domaća reprezentacija ne učestvuje na Svetskom prvenstvu. Mnogi navijaju za komšije, Bosnu i Hercegovinu i Hrvatsku, dok se stariji sa setom prisećaju nekih drugih vremena i pitaju se šta bi bilo da stara Jugoslavija nastupa u Brazilu.\n"Kada ne navijam za Engleze, to su Hrvati i Bosanci. Kada nema naših, onda imaju ovi drugi naši", kaže jedan Beograđanin, a njegova prijateljica dodaje: "Od srca navijam za susede u nedostatku svoje reprezentacije. Malo više za BiH, nego za Hrvatsku jer mislim da će Bosna da prođe svoju grupu."\nZa publiku u jednom od kulturnih centara u Beogradu, otvaranje Svetskog prvenstva i utakmica Brazil-Hrvatska, bilo je uzbudljivo kao da igra Srbija jer je stotinak mladih zdušnu susedsku podršku pružilo Vatrenima, a gledaće se i prvi istorijski nastup Bosne i Hercegovine protiv večitog favorita, moćne Argentine. Bez domaće selekcije na Mundijalu, građani prvenstvo prate kod svojih kuća i u kafićima, u kojima se često, u opuštenom izdanju, mogu videti i neki reprezentativci Srbije kako, uz žal što i oni nisu tamo, bodre kolege iz drugih timova.\nLjubitelji fudbala, po dobrom starom običaju, navijaju i tvrde da već znaju ko uzima trofej.\nJedno od pitanja kojim se za vreme mundijalskih dana bave navijači i sportski stručnjaci, osim taktike, sastava timova i šansi za trijumf, je i kako bi u Brazilu prošla zajednička reprezentacija bivših jugoslovenskih republika.\nMiloš Šestić, legendarni fudbaler Crvene zvezde iz vremena SFRJ, kaže da bi mogla da dogura dosta daleko.\n"Imala bi šansi, što da ne. Možda ne u finale, ali sigurno u prva četiri tima. Brazilci mi nešto nisu uverljivi. To su sve igrači koji igraju u Evropi. To može da bude problem za njih. Dobar fudbal ima Argentina, Nemačka, Holandija, Francuska i Portugalija. Šteta što i Srbija nije u Brazilu, ali falili su nam rezultati", kaže Šestić.\nDok ovdašnja sportska javnost traži razloge zbog kojih Orlovi gledaju Brazil u papučama, mnogim pasioniranim fudbalskim posvećenicima, ne da se razmišljati o tome, već su se na drugi način okrenuli svojoj strasti. Kao i decenijama unazad, popunjavaju fudbalske albume reprezentacija učesnica Svetskog kupa. Kolekcionari samolepljivih sličica, i na plus 32, ovih dana su uvek ispred beogradske Terazijske česme.\nNekrunisani kralj ove berze je Milorad Pešić (67), čuveni Mića Panini, kod kog, ako potraga potraje duže od nekoliko dana, vlasnici albuma gotovo sigurno mogu da nađu sličicu koja im nedostaje. U džepovima ovog terazijskog veterana svetskih prvenstava bili su Maradona, Gerd Miler, Romario, Piksi, pa i danas, pored raznih vedeta za menjažu ima i najređe primerke.\n"Golman Urugvaja i Lugano su retki. Ja imam sve brojeve. Neko skuplja album iz zadovoljstva a neko da bi ga kasnije unovčio. Menjam albume, kupujem ih i prodajem. Svega ima", navodi Pešić.\nDok se domaći asovi nekom sledećom prilikom ne budu našli na sličicama, a jedini uslov za to je plasman na Svetsko prvenstvo, navijači i sportisti navijaju prvo za komšije, dive se svetskim zvezdama i prisećaju antologijskih partija Dragana Stojkovića Piksija, prečke Predraga Mijatovića i fudbalskih slaloma Safeta Sušića.\nMiloš Šestić, fudbaler koga je publika obožavala i večita enigma protivničkih golmana, tvrdi da se sve promenilo, pa i fudbal, ali da i na ovom Mundijalu ima igrača koji plene i zbog kojih ova igra ostaje najvažnija sporedna stvar na svetu.\nAkcija razmene sličica\nKako starije generacije kažu, na žalost fudbal se promenio, igra se manje lepršavo, brže, snažnije. Ali, na svu sreću, polako se menjaju i neke stvari oko fudbala. Mladi, za sada, bar deo njih, ovu igru više ne vide kao rat na terenu i tribinama, već kao sport koji spaja i širi prijateljstvo.\nU Srbiji će se na jednom mestu u Beogradu do kraja Mundijala organizovano navijati za komšije, kao na meču otvaranja, gde je bilo spojenih zastava Hrvatske, Bosne i Hercegovine i Srbije, po neki kockasti dres, puno emocija i promuklih grla, a na kraju i razočaranja zbog promašenih šansi i trijumfa Karioka.


Vidovićeva je naglasila da će podršku direktno iz budžeta dobiti oko 90.000 zaposlenih, te dodala da će rebalans budžeta Srpske najverovatnije biti do kraja maja, prenosi Srpskainfo.\n– Zbog poremećaja u ravnoteži između prihoda i rashoda, neophodan je rebalans budžeta, koji bi trebalo da bude završen do kraja meseca. Srezaćemo trošenja javne uprave, nepotrebne izdatke, odgodićemo i neke investicije, a započete nastavljamo, jer se nivo privredne aktivnosti i razvoja mora održavati. Sve obaveze redovno ćemo izmirivati, zahvaljujući ranijem suficitu od 77 miliona KM – rekla je Vodovićeva za Glas Srpske.\nOna je istakla da je rano za procene o tome kako bi Srpska mogla završiti ovu finansijsku godinu, dodavši da se može očekivati da će pad prihoda i povećana trošenja na saniranje posledica privrednog zastoja dovesti do deficita.\n– To, ipak, ne znači da će on biti nekontrolisan i dugotrajan, jer će mere za oporavak privrede podstaći oporavak ekonomije – rekla je Vidovićeva.\n– Sve isplaćujemo u roku, a subvencije su omogućene čak i onim poljoprivrednicima kojima su ranije bile blokirane, jer su imali neizmirene obaveze. Neće biti novih nameta stanovništvu ni privredi. Fond solidarnosti se puni od dobrovoljnih donacija, kredita i drugih sredstava. Biće pomognuto, pre svega, zdravstvu i privredi – istakla je ona.\nVidovićeva je rekla da je zaduživanje za većinu zemalja, pa tako i Srpsku, neizbežno, dodavši da je sa međunarodnim finansijskim institucijama postignuta dobra saradnja.\n– Od aranžmana sa Međunarodnim monetarnim fondom MMF pripada nam više od 240 miliona KM. Taj novac je za potrebe zdravstva i privrednika, a u toku je i realizacija kredita vrednog 25 miliona KM sa Svetskom bankom, koji će biti usmeren u zdravstvo. EU je odobrila paket od tri milijarde evra, a BiH bi trebalo da dobije 250 miliona evra – rekla je ministar finansija Srpske.\nVidovićeva je dodala da su u toku pregovori i sa EBRD-om, te da je poslednjom emisijom hartija od vrednosti ostvareno zaduženje od 137,5 miliona KM.\n– Ako pandemija ubrzo bude okončana, ti iznosi će biti dovoljni za oporavak privrede – pojasnila je ona.\nKada je reč o procenama štete koju će pretrpjeti Srpska zbog virusa korona, Vidovićeva navodi da, ako se sve smiri i ekonomija oživi do juna, preliminarne su procene da bi gubitak iznosio do 3,5 odsto BDP-a.\nPrema njenim rečima, uplate doprinosa za mart za oko 40.000 radnika su u toku i za njih je izdvojeno više od 18 miliona KM.\n– Kada tome dodamo zdravstvene radnike, policajce, inspektore i ostale koji dobijaju jednokratnu pomoć od 1.000 KM, to je oko 90.000 zaposlenih koji će dobiti podršku direktno iz budžeta – istakla je Vidovićeva.\nVidovićeva je naglasila da u Srpskoj postoje određene pozitivne promene i u ovoj nevolji i istakla da je akcenat više nego ranije stavljen na domaću proizvodnju.\nOna je rekla da Vlada planira da mere pomoći, u skladu sa potrebama, nastavi i za maj, te dodala da je ona potrebna svim delatnostima i preduzećima koja su sada u ozbiljnim problemima, a koja će nakon okončanja krize moći održivo poslovati.


(Foto) Iz Prašnjavog Albuma: Ovako izgleda pasoš žene koja je zavela predsednika SAD!\nMerilin Monro, seks simbol 50-ih godina prošlog veka, karijeru je počela 1947. malim ulogama, a privukla je pažnju publike i kritičara sporednom ulogom u kultnom filmu Sve o Evi, sa Beti Dejvis u glavnoj ulozi. Njena smrt bila je predmet raznih… »\nZaštita i očuvanje kulturnog nasleđa spadaju u prioritetne delatnosti Ministarstva kulture i informisanja i Vlade Republike Srbije. Povodom obeležavanja stogodišnjice evakuacije srpske vojske na Krf, Ministarstva kulture i informisanja opredelilo je… »\nKad balalajka svira džez i tango: Ruska akademija „Gnesini“ održala koncert u Užicu\nMoćan je instrument balalajka. Da zvukom ume verno da naslika Sibir, tajgu, Bajkal – poznato je, ali kako iz nje zvuče note tanga, džeza, pa i rokenrola – malo ko je to u Užicu znao do sinoć. U predvečerje otvaranja Kancelarije za saradnju sa… »


Marija Popović: Prvo mesto u kreditiranju privrede i stanovništva | OTP banka Srbija\nMarija Popović: Prvo mesto u kreditiranju privrede i stanovništva\nMarija Popović Članica Izvršnog odbora OTP banke, zadužena za poslove sa privredom\nZa decembarsko izdanje magazina Real Estate naša Marija Popović, članica Izvršnog odbora zadužena za poslove sa privredom, pričala je o bankarskom tržištu, rezultatima i novim trendovima. Ceo intervju pročitajte u nastavku:\nBankarsko tržište ove godine obeležilo je značajno ukrupnjavanje, godinu završavamo sa 21 bankom koje posluju u Srbiji, umesto 24. Kako će ova promena uticati na finansijsko tržište i koje su njene najveće prednosti ali i mogući rizici?\nSrpsko bankarsko tržište i pored ukrupnjavanja i dalje karakteriše veliki broj banaka gde top 5 banaka pokriva preko 60% tržišnog učešća. Skoro sve banke su univerzalne banke i postoji dosta jaka konkurencija naročito u delu gotovinskih kredita, dok je u delu poslovanja sa privredom jača konkurencija prisutna kod većih banaka. Konsolidacija bankarskog sektora će verujem doneti klijentima veću mogućnost izbora kvalitetnih proizvoda, bolju uslugu, brži i efikasniji servis gde zadovoljstvo klijenta je prioritet za svaku banku. Sa druge strane, imamo dovoljno banka za dobru konkurenciju i borbu za klijente.\nIako je proces konsolidacije bankarskog sektora u Srbiji u toku, još imamo veliki broj banaka na tržištu i gotovo je izvesno da će se ovaj trend nastaviti i u narednom periodu. U uslovima niskih kamatnih stopa i jake konkurencije, tržište je najbolji sudija koji određuje koji broj banaka je realan i optimalan. Nakon nekoliko integracija u proteklom periodu, uključujući i našu, između Vojvođanske i OTP banke, ovu godinu završavamo sa 21 bankom na srpskom tržištu. Istovremeno, prisutan je i trend koncentracije profita, što znači da prvih deset banaka po veličini bilansne aktive imaju oko 80 odsto tržišnog učešća, ostvarujući 93 odsto ukupnog profita. S druge strane, banke koje nisu među prvih deset potpuno prirodno i očekivano kreću putem modifikovanja i menjanja svojih poslovnih modela u potrazi za novim mogućnostima. Evidentno je da postoji prostor za dalju konsolidaciju u uslovima povoljnih markoekonomskih trendova i rasta BDPa, a njen rezultat bi svakako bio veća profitabilnost, optimizacija poslovanja i unapređenje proizvoda i usluga za krajnjeg korisnika.\nJedan od razloga ukrupnjavanja banaka, po oceni stručnjaka, jeste činjenica da je Srbija malo tržište i da banke pretenduju da se šire po regionu utrkujući se za lidersku poziciju. Kakvo je u tom smislu iskustvo, pa i ambicije, OTP banke koja je još pre dve godina kupila Societe Generale banku u Srbiji, a ove godine se integrisala sa Vojvođanskom bankom?\nStrategija rasta OTP Grupe zasniva se na traženju mogućnosti za nove akvizicije uz organski rast, koje bi nam pružile priliku da u zemljama u kojima je naša banka prisutna ostvarimo optimalan obim poslovanja. Ujedno, naš strateški cilj je da kao grupacija zadržimo dominatnu i lidersku poziciju na tržištima tima na kojima poslujemo. Želimo aktivno da doprinosimo razvoju ukupnog regiona za koji verujemo da poseduje veliki potencijal. U poslednjih sedam godina obavili smo akviziciju 11 banaka iz devet zemalja, od kojih su dve u Srbiji. Ovim poslovnim poduhvatom odigrali smo presudnu ulogu u konsolidaciji ne samo domaćeg, već i regionalnog bankarskog tržišta. Zahvaljujući odličnoj poziciji kapitala i likvidnosti OTP Grupe, u stalnoj smo potrazi za novim akvizicijama što predstavlja put i način da dodatno ojačamo svoju poziciju u regionu.\nOTP Grupa je vodeća bankarska grupacija u Srednjoj i Istočnoj Evropi, uz profitabilnost od 1 milijarde evra zaključno sa trećim kvartalom ove godine, dok aktiva iznosi 66.8 milijardi evra a tržišna kapitalizacija 12.6 milijardi evra.\nAkvizicije iz proteklog perioda, kao i organski rast, omogućili su nam poziciju dominantne bankarske grupacije u regionu, a u svih 11 zemalja u kojima smo prisutni spadamo među tržišne lidere.\nDanas OTP banka u pogledu kreditiranja privrede i stanovništva zauzima prvo mesto na srpskom tržištu sa skoro 4 milijardi evra plasiranih kredita. Istovremeno, imamo 5.3 milijardi evra aktive i neto profit od 54 miliona evra na kraju trećeg kvartala ove godine. U poređenju sa istim periodom prošle godine, ovo je znacajno unapredjenje profitabilnosti Banke a nakon brojnih unapredjenja i optimizacija tokom ove godine.\nPotražnja za kreditima u Srbiji raste i očekivano je da će se taj trend nastaviti i u budućnosti. Rast investiciong kreditiranja je primetan i u sektoru stanovnistva i u sektoru privrede cime banke idu u korak sa zahtevima tržišta. Ukrupnjavanje banaka generalno je omogućilo mogućnost samih banaka da finansijski podrže značajno veće projekte nego što je to ranije bio slučaj. Dodatno, ekspertiza banaka je sada na mnogo višem nivou s obzirom na iskustva dobijena u prethodnom periodu i banke su mnogo otvorenije za razmatranje različitih profila investicija od kreditiranja izgradnje, proizvodnih kapaciteta pa do ulaganja u energetsku efikasnost i zelene izvore energije. Važno je naglasiti da mogućnost banaka značajano zavisi i od pristupa dugorčnim izvorima finansiranja kako bi rok finansiranja bio u skladu sa ekonomskim vekom same investicije.\nKao najveci kreditor sektora privrede i stanovnistva u Srbiji, jedan od strateških ciljeva OTP banke jeste i da bude još aktivnija u segmentu projektnog finansiranja sa posebnim fokusom na sektor izgradnje nekretnina. U tu svrhu osnivano je posebno odeljenje koje se isključivo bavi ovom vrstom projekata i koje je učestvovalo u značajnom broju transakcija na tržištu. Mi ćemo nastaviti da pratimo i podržavamo aktivnosti investitora u Srbiji koristeći lokalnu i regionalnu ekspertizu uz ’tailor-made“ pristup koji odgovara zahtevima konkretnih projekata.\nOTP banka je nedavno dobila nagradu magazina Global Finance kao najbolja banka za mala i srednja preduzeća u Centralnoj i Istočnoj Evropi. Ovo priznanje je potvrdilo naše napore ka kreiranju vodeće banke za ovaj segment a dodatnu vrednost daje i činjenica da smo nagradu dobili za rezultate ostvarene tokom pandemije i procesa integracije dve banke. OTP banka je tokom ove i prethodne godine značajno učestovala u kreditiranju privrede kroz Garantnu šemu i time pomogla kompanijama u prevazilaženju poteškoća izazvanih pandemijom. Naša mreža ekspozitura i prisustnost širom Srbije omogućava dostupnost našim proizvodima i uslugama svim kompanijama, brz i efikasan servis i ponude prilgođene konkretnim potrebama svakog klijenta. OTP banka je danas lider u faktoringu cime se omogućava da mala i srednja preduzeća brze dođu do likvidnih sredstava. Takođe, lider smo u i u lizingu gde OTP Leasing omogućava nabavku opreme i vozila. Banka je prepoznata i kao pouzdan partner za poljoprovrednike uz vrlo efikasan proces i povoljne uslove kreditiranja ovog segmenta. Nastavljamo sa praćenjem potreba klijenata i aktivnim radom na optimizaciji procesa u cilju kontinuiranog unapređenja korisničkog iskustva po čemu želimo da se razlikujemo na tržištu.\nPrivatno bankarstvo je posebno atraktivan i uspešan segment usluga koji pruža OTP banka. Ne samo što ste lider u toj oblasti na domaćem tržištu, nego što je OTP grupa nedavno dobila još jedno priznanje magazina Global Finance, kao najbolja banka za privatno bankarstvo u Centralnoj I Istočnoj Evropi. Šta sve nudite klijentima kroz ovu uslugu i kako je još više razviti i time podstaći domaće tržište kapitala?\nOvo je samo jedno od nekoliko priznanja koje je Global Finance dodelio OTP Grupi, na što smo veoma ponosni. Ako uzmemo u obzir činjenicu da klijenti privatnog bankarstva imaju vrlo specifična i izuzetno visoka očekivanja od svojih banaka, značaj ove nagrade dobija dodatnu vrednost. U pozadini ovog uspeha je činjenica da smo to prepoznali na vreme i tokom proteklih nekoliko godina klijentima pružili širok izbor prilagođenih usluga, naše stručno znanje u oblasti upravljanja imovinom u okviru našeg Eminent paketa, kao i finansijske i investicione savete. Naše poznavanje lokalnog trišta je ovde presudno, a prednost predstavlja i mogućnost ukrštanja različitih oblasti naše ekspertize, kao što su na primer, korporativni biznis, lizing ili osiguranje.


Slučaj Dragičević: Podignuta krivična prijava protiv Željka Karana? – Kakanj-X\nSlučaj Dragičević: Podignuta krivična prijava protiv Željka Karana?\nNa 28 sep, 2018 293\nMUP Republike Srpske podigao je krivičnu prijavu protiv patologa Željka Karana, koji je vršio obdukciju tijela ubijenog Davida Dragičevića, zbog zloupotrebe položaja, nezvanično je potvrđeno.\nIzvještaj protiv Karana podnesen je prošle sedmice, saznaje se nezvaničo.\nTakođer nezvanično, Karan je prijavljen zbog toksikološkog nalaza u kojem je navedeno da u krvi ubijenog Davida Dragičevića ima toksina, dok je kasnije utvrđeno da to, zapravo, nije tačno, piše Buka.\nPrema tom toksikološkom nalazu, koji je rađen na aparatu bez certifikata i koji ne može otkriti tragove toksina u krvi, ubijenog Davida Dragičevića su optužili da je koristio LSD, marihuanu i alkohol, javlja Srpska info.\nSlučaj je preuzelo banjalučko tužilaštvo.\nKaran je u izjavi za “Nezavisne novine” rekao da nije obaviješten da je protiv njega podnesena krivična prijava, tako da ne može davati komentar.


24 December 2016 20:00\nCene ulaznica: 1200, 1600 i 2000 dinara\nŽeljko Vasić, ponovo će se družiti sa svojom publikom na koncertu u Sava Centru 24. decembra , ali i predstaviti pesme sa novog albuma „Nema dalje“.Debitovao je na festivalu “Sunčane skale” pesmom „Žena kao ti“ koja je postala evergrin domaće pop muzike. Maxi singl INTRO sa 4 pesme koji je objavio 2004. godine zabeležio je veliku popularnost i tiraž. Krajem 2006. godine Željko Vasić je objavio novi singl “Samo moja”, pesmu koja je kao naslovna numera najavila njegov drugi studijski, ali i prvi standardni album koji je objavljen u junu 2008. godine.\nSa aktuelnog CD-a Željko je publici predstavio čak 5 video spotova (Samo moja, Kad si s njim, Ne trebaš mi, Sva od sna, Ne verujem ja ). Tokom 2012. objavio je hit singlove “Zanjiši kukovima”, “Voli me i ne voli me”, “Željo moja jedina”, a album ”Letnji intemezzo” objavljuje 2013.godine, a u maju 2016. izdavačka kuća “Pop music” objavila je album „Nema dalje“ i CD. Snimio je brojne spotove za pesme koje su za kratko vreme postale hitovi (“Kada spavaš”, “Lako je umreti”, “Nema nikoga dugo”, “Jugoslavija”, “Na pola metra”...), dok je duet sa Ninom Badrić “Lozinka za raj” postigao je veliku popularnost na celom Balkanu.


„Za takve će uvijek biti mjesta i trudimo se da ih dovedemo“, kazao je Šundić i dodao da prosječna plata na Javnom servisu iznosi 517 EUR.\nOn je kazao da koncept za koji se opredijelio uređivački kolegijum Televizije podrazumijeva savremeni viuelni izraz i dodao da su sve emisije, stare i nove, dobile novo scensko ruho.\n„Sa “Dnevnom sobom” i “Svakog gosta sat i po dosta” imamo zabavu, humor i promociju naših stvaralaca na dnevnom nivou. Vraćamo na ekrane formate koji okupljaju porodicu, djecu. Sve je to nekako u drugom planu, a svi se zalažemo za društvo u kojem bi nam to bilo prioritet“, naveo je Šundić.\nKomentarišućo Nacrt zakona o nacionalnom javnom emiteru i predlog u vezi sa načinom izbora članova Savjeta RTCG, Šundić je ocijenio da će se uvođenjem dva nova organa – upravnog odbora i ombudsmana stvoriti novi, dodatni troškovi, a proceduralno će se usporiti ionako spor sistem odlučivanja.


Windows 7, ubedljivo najpopularniji operativni sistem na svetu\nNaslov: Windows 7, ubedljivo najpopularniji operativni sistem na svetu Pet 14 Apr - 10:51\nPoslednji podaci kompanije NetMarketShare potvrđuju dominaciju Windows 7 operativnog sistema. Do kada će taj trend trajati, ne znamo, ali Windows 7 se, bez obzira na sve što Microsoft pokušava, ne da skinuti sa trona najpopularnijeg operativnog sistema na svetu.\nIako su iz Redmonda jasno i glasno najavili kako će redukovati nivo podrške za Windows 7, a zvanično će podrška trajati nešto manje od tri godine - do januara 2020, korisnicima to očigledno ne znači mnogo.\nPrema posljednjim obrađenim podacima NetMarketShare-a, koji uključuju mart ove godine, Windows 7 je apsolutno dominantan na globalnom tržištu operativnih sistema. I ne samo to, u odnosu na podatke za februar, popularna "sedmica" je povećala svoj udeo na tržištu, što bi mnoge možda moglo da iznenadi, ali cifre ne lažu.\nWindows 7 je u februaru držao 48,49 odsto ukupnog svetskog tržišta operativnih sistema, dok je u martu taj udeo povećan na 49,42 odsto. Na drugom mestu je očekivano Windows 10 sa 25,36 odsto udela, što svakako ne zadovoljava Microsoft koji je očekivao daleko veći i brži tržišni prodor svog poslednjeg stabilnog operativnog sistema. Stvari ponekad ne idu onako kako očekujete, pa se tako Windows XP još uvek drži, i to na 7,44 odsto tržišta, iako će se u aprilu navršiti pune tri godine otkako je taj operativni sisitem i službeno penzionisan.\nNaravno da je, ukupno gledajući, Microsoft apsolutni vladar tržišta operativnih sistema, i taj trend se verovatno neće dugo promeniti. Prvi OS koji nema potpis Microsofta je Appleov Mac OS X 10.12 koji je se nalazi na petoj poziciji, sa samo 3,22 odsto ukupnog udela.\nJuče u 14:44 od Emelie


Manchester United i Villarreal večeras u Gdanjsku se bore za trofej Evropske lige – Sport Centar Manchester United i Villarreal večeras u Gdanjsku se bore za trofej Evropske lige – Sport Centar\nNogometaši Manchester Uniteda i Villarreala večeras igraju finale Evropske lige. Susret počinje u 21 sat u Gdanjsku.\nDo sada su se ove dvije ekipe u evropskim takmičenjima susrele četiri puta, a sve su utakmice završile bez golova.\nVillarreal nikada nije bio u finalu velikih evropskih kupova, United je tri puta osvojio Ligu prvaka, a Evropsku ligu jednom – 2017. godine.\nOprečna je situacija s trenerima. Villarrealov Unai Emery tri je puta sa Sevillom osvojio Evropsku ligu i zajedno s Giovannijem Trappatonijem drži rekord. Ole Gunnar Solskjaer do sada nije osvojio evropski naslov.\nVillarreal je u četvrtfinalu pobijedio Dinamo, a u polufinalu Arsenal. United je u četvrtfinalu bio bolji od Granade, a u polufinalu od Rome. Osim naslova pobjednika, osvajač Evropske lige izborit će i nastup u Ligi prvaka sljedeće sezone.\nZa gledaoce u BiH osiguran je direktan TV prenos na kanalu Arena Sport 1.\nTreće najskuplje pojačanje u historiji kluba: Jadon Sancho i zvanično u Manchester Unitedu\nIako Real još nije pristao na transfer: Varane dogovorio lične uslove s Unitedom\nReal Madrid u pat poziciji: Spektakularno pojačanje pred vratima Old Trafforda


Press Online :: Srbija :: Danas svežije, uveče ponovo kiša\nU Kragujevcu je veoma jak vetar počeo da duva od jednom pa su se ljudi odmah sklonili u kuće, javio je juče "Blic". Na tom području bilo je nekoliko udara groma, odnošenja krovova sa stambenih objekata i više iščupanih stabala. Najteže je pogođena opština Batočina, pa je već sinoć oko 21.30 zasedao Štab za vanredne situacije.\nPredsednik opštine Batočina Zdravko Mladenović rekao je agenciji Beta da je olujni vetar odneo krov na jednom objektu osnovne škole "Sveti Sava" u Batočini, podigao krov na trafo stanici, krov na opštinskoj zgradi, a rasturene su i dve limene garaže u kojima je bio smešten deo opštinske arhive. Prema rečima Mladenovića, metalna bandera je pala na vozilo komunalnog preduzeća u Batočini koje je izašlo na teren da uklanja oborena stabla.\n"Ima oštećenja i na vrtiću u Batočini, a u toku je popis oštećenja u domaćinstvima fizičkih lica, gde je vetar najčešće odnosio crepove sa krovova", rekao je Mladenović.\nU Nišu su suncobrani iz kafića zavšili na trotoarima i pešačkim stazama.


Godišnjica pogroma na Kosovu - Ceopom Istina\nNaslovna / Vesti / Godišnjica pogroma na Kosovu\nObjavljeno: 18/03/2020, 08:21\nNa današnji dan navršava se 16 godina od kada je sa Kosova i Metohije u rušilačkim napadima albanskih ekstremista proterano 4.012 Srba, a većina njih se do danas nije vratila u svoje domove. U talasu nasilja tada je ubijeno 19 osoba, od kojih osam Srba, dok je 11 Albanaca stradalo u obračunu sa pripadnicima međunarodnih snaga bezbednosti. Povređeno je najmanje 170 Srba, kao i desetine pripadnika međunarodnih snaga koji su se sukobili s lokalnim Albancima štiteći Srbe i njihovu imovinu. Porušeno je oko 800 srpskih kuća i zapaljeno 35 verskih objekata, uključujući 18 spomenika kulture, među kojima i crkva Bogorodice Ljeviške u Prizrenu, objavila je Eparhija raško-prizrenska.\nMartovskom pogromu 2004. su prethodila brojna ubistva, otmice i uništavanja imovine, u prisustvu međunarodnih snaga, koje nisu adekvatno reagovale. Neposredan povod za realizaciju pogroma je bilo objavljivanje vesti o davljenju trojice albanskih dečaka u reci Ibar, u selu Čabra, u srpskoj opštini Zubin Potok, za čiju su smrt albanski i svetski mediji najpre okrivili Srbe iz susednog sela Zupče.\nEkstremisti su se posebno obrušili na srpske pravoslavne svetinje. Uništeno je 35 crkava i manastira, a u ovim nezapamćenim vandalskim aktima, od kojih su neki prenošeni uživo na lokalnim kosovskim televizijama (kao na primer u Podujevu) zauvek su uništene brojne ikone i nepokretna kulturna dobra koja su vekovima preživeli osmansku okupaciju i svetske ratove. Sedamnaesti mart 2004. godine posebno je bolno pogodio srpski narod i njegovu Crkvu zbog toga što se sve ovo dogodilo ne u vreme ratnog haosa, već u prisustvu više hiljada pripadnika međunarodnih mirovnih snaga Kfora, Kosovske policije i Unmika od kojih niko nije javno preuzeo odgovornost za brojne propuste.\nKolaž slika martovskog pogroma – Izvor: Sajt SPC\nMeđunarodni tužioci i sudije na Kosovu i Metohiji procesuirali su sedam slučajeva uništavanja crkava i 67 osoba osudili na zatvorske kazne od 21 meseca do 16 godina. Povod ili izgovor za pogrom bila je kampanja albanskih medija u kojoj su lokalni Srbi optuženi da su psima naterali preko reke Ibar grupu dečaka Albanaca iz sela Čabar kod Zubin Potoka od kojih se jedan utopio u reci, što nije bilo tačno. Istraga Unmik policije utvrdila je da su optužbe bile lažne, a portparol međunarodne policije Neridž Sing izjavio je tada da su „preživeli dečaci posle tragedije bili pod jakim pritiskom albanskih novinara i političara da optuže Srbe iz susednog sela”.\nMartovske događaje na KiM osudili su Savet bezbednosti UN, kao i Evropska unija, a Parlamentarna skupština Saveta Evrope je 29. aprila 2004. donela rezoluciju. Čelnici međunarodne misije na Kosovu i Metohiji su nakon pogroma, vremenom menjali svoje izjave o načinu nastanka i uzrocima istih. Pogrom su okarakterisali kao „seriju akcija”, zatim kao „organizovanu akciju” i „spontanu reakciju”. I pored osuda pogroma, glavni organizatori su ostali nekažnjeni, uzroci nedovoljno istraženi, žrtve i posledice se ignorišu, čak se i javno opravdavaju, a iseljavanje nealbanskog življa sa Kosova i Metohije se nastavlja do danas.\nOstavite komentar na Godišnjica pogroma na Kosovu


Vreme - SAD – Predsednički izbori: Humanizacija Mita Romnija\nVREME 1131, 6. septembar 2012. / SVET\nČak i on zna da neće biti glavni rival Baraka Obame na 57. američkim predsedničkim izborima, koji će se održati 6. novembra ove godine. Od zvaničnog kandidata Republikanske stranke za Obamu je veći problem četiri godine mlađa verzija samog Obame, onog koji je 2008. zapalio tolika srca i razgoreo toliko nade u Americi i ostatku sveta, da bi ih potom bezmalo sve razočarao i obeshrabrio. To globalno razočaranje je danas najveći Obamin politički protivnik, dok je Mit Romni tek neko ko može da posluži kao glasnik izneverenih miliona.\nRomni to zna, inače se ne bi na sopstvenoj konvenciji glasačima preporučivao na sledeći način: "Večeras bih vas nešto jednostavno upitao. Ako ste osećali toliko uzbuđenje kada ste glasali za Baraka Obamu, zar se ne biste morali tako osećati i sada kada je on predsednik Obama? Znate da nešto nije u redu sa načinom na koji on obavlja taj posao kad ste se najlepše osećali onog dana kada ste glasali za njega."\nAli ako su Obamina obećanja bila samo pusti snovi, a iskustvo sa njegovim predsednikovanjem tako antiklimaktično, otkud to da naočiti, bogati, uspešni Mit Romni tako tegobno pridobija srca Amerikanaca? Romniju, naime, svi isprva priznaju barem jednu stvar: da je po spoljašnjem izgledu kao stvoren za ulogu predsednika SAD. Mit Romni i njegov mogući potpredsednik Pol Rajan verovatno su najzgodniji par muškaraca na predsedničkom listiću koji se u novije vreme pamti, a možda i u istoriji. Obojica su relativno mladi, energični, preduzimljivi, savršenih belih osmeha, urednog i dopadljivog izgleda, sa razdraganim i naoko pristupačnim suprugama i decom: sve u svemu, izgledaju "američki" da "američkiji" ne mogu biti, sa sve onim ovlaš zasukanim rukavima kao da bi svaki čas mogli da se late nekog korisnog posla ili reše neki ozbiljan problem, na dobrobit svih i zadovoljstvo prisutnih.\nKO JE DOPADLJIVIJI: Sve tako dopadljiv i naočit, gotovo kao čovek sa Marlboro reklame, arhetipski američki primerak poželjnog muškarca zrele dobi, Romni ima najveći problem upravo sa – dopadljivošću. Amerikanci tu osobinu, pod rubrikom likability, redovno mere u predizbornim kampanjama, a njihova statistika pokazuje da je za poslednjih četvrt veka na izborima za predsednika pobeđivao kandidat kog su birači percipirali kao "dopadljivijeg" od direktnog rivala. Romni je simpatičan za samo 40 odsto anketiranih u istraživanju koje su uoči Republikanske konvencije prošle sedmice zajedno vršili Vašington post i ABC njuz, dok ga je 51 posto birača proglasilo nesimpatičnim. Poređenja radi, Voltera Mondejla, demokratskog kandidata kog je Ronald Regan 1984. godine "zgazio" (Regan je osvojio najviše glasova u čak 49 američkih država, dok je Mondejl pobedio jedino u svojoj rodnoj Minesoti), dva meseca uoči izbora pozitivno je ocenjivalo 47 odsto birača. Majkl Dukakis je izgubio 1988. sa 50 odsto pozitivnih ocena u rubrici likability, a Buš stariji je 1992. isto prošao sa 53 procenta povoljnih ocena. Romnijevi rezultati su još porazniji kada ga statističari "upare" sa Obamom.\nUpitani ko je prijateljskiji i dopadljiviji, Obama ili Romni, birači su u 67 odsto slučajeva odgovorili Obama, dok se samo 27 odsto na tom planu opredelilo za Romnija. Štaviše, čak je i 33 procenta republikanskih glasača u istom istraživanju reklo da im je simpatičniji Obama od Romnija. Zato je glavni cilj Republikanske konvencije bila "humanizacija Mita Romnija", bez obzira na to što politički stratezi ove stranke javno osporavaju i nipodaštavaju kriterij simpatičnosti (služeći se, dosta neubedljivo, argumentom da ni "velike korporacije ne biraju predsednike na takmičenjima u popularnosti"). Svima je jasno da je Romni Amerikancima nedovoljno simpatičan zato što im je nedovoljno uverljiv. Čak se i njegovi glasači žale da deluje pomalo "plastično", kao neko ko se samo "pretvara" da je ljudsko biće. Nije čudo da kandidat ima problem autentičnosti. Naravno da se Romni ne pretvara da je "ljudsko biće", ali ovogodišnji republikanski kandidat za predsednika svakako nije "jedan od nas", sa stanovišta prosečnog američkog glasača, pa čak ni prosečnog birača iz redova Republikanske stranke. Dok se pretvara da je "jedan od nas", deluje izveštačeno.\nČuvena kolumnistkinja "Njujork tajmsa" Morin Daud tvrdi da Romni deluje daleko poput Jupitera: Čudna su vremena došla, veli ona, kada je Amerikancima visoki, zgodni, bogati princ iz čuvene političke porodice manje blizak od žgoljavog crnca iz rasno mešanog braka koji je proveo mnogo vremena u Indoneziji.\nKO TO IZAZIVA OBAMU: Ko je, odista, "pravi" Mit Romni? To će izgleda ostati tajna na ovim izborima. Kandidat je pod prisilom savetnika i celog izbornog tima da pred biračima, novinarima i javnosti glumi neposrednog, predusretljivog, prisnog i prijateljski raspoloženog sugrađanina, spremnog da voli sve oko sebe i da bude voljen. U stvarnosti je privilegovani član jedne sasvim male, zapravo minuskulne manjine, kako u klasnom tako i u verskom smislu. Ako su ljudi koji su protekle godine protestovali širom Amerike bili predstavnici "nas 99 odsto", Romni je autentični predstavnik onih što spadaju u taj preostali jedan procenat: bogataša koji vladaju svetom, političkih i finansijskih moćnika i novih svetskih dinastija. A tek religiozna manjina kojoj pripada...\nPred Mitom Romnijem se na putu do Bele kuće zaista isprečilo nekoliko prepreka velikih kao planina. One nisu nesavladive, o čemu svedoči njegova dosadašnja sjajna politička i poslovna karijera. Bio je uspešni republikanski guverner Masačusetsa, najliberalnije američke savezne države koja na predsedničkim izborima po pravilu glasa za demokrate, a o njegovim poslovnim podvizima i snalažljivosti na finansijskim tržištima najbolje svedoči to što mora da krije svoje poreske izveštaje od birača (delom i zato što bi, u najboljem slučaju, pokazali da se služi svim mogućim trikovima, moralnim i nemoralnim, kako bi svoju imovinu što bolje zaštitio od zahvatanja američkih poreskih službi).\nIma i drugu, neprijatniju vrstu iskustva ljudi isključenih iz većine: pripada mormonskoj crkvi, koja i sama spada u često prezrene manjine u Americi. Sve tamo negde od sredine šezdesetih godina u Galupovim se istraživanjima uporno pojavljuje jedan te isti statistički podatak: petina Amerikanaca kaže da ne bi glasala za pripadnika mormonske crkve, čak ni kada bi to od njih tražila politička stranka kojoj inače pripadaju i za čije kandidate redovno glasaju. Tako je i danas, dok s druge strane samo pet odsto Amerikanaca sada u anketama kaže da nipošto ne bi glasali za crnca (to jest, afričkog Amerikanca, kako je to u Americi politički korektno reći). Nastojeći da se približi biračima poreklom iz Latinske Amerike, Romni je tokom republikanske konvencije o svom ocu govorio kao o došljaku iz Meksika. Problem je u tome što je njegov otac rođen u Meksiku zato što je njegov pradeda 1885. pobegao iz Sjedinjenih Američkih Država u Meksiko. Bio je izbeglica od američkog zakona koji je zabranio poligamiju. Romnijevi su preci, drugim rečima, bežali iz Amerike, a ne u Ameriku. Mitov pradeda postao je izbeglica u Meksiku sa četiri žene i 30 dece, a sklonio se u Čihuahu, gde je množenstvo u to vreme još bilo zakonito. Tamo je odrastao kandidatov deda, tamo mu se rodio i otac. Familija se vratila u SAD kako bi se sklonila od nasilja meksičke revolucije.\nRADIKALANI ZAOKRET UDESNO: No na republikanskoj se konvenciji na Floridi nije samo predsednički kandidat predstavljao drugačijim nego što jeste. Isto je činila i stranka, za koju politički posmatrači kažu da je potpuno pala u ruke desnice i ultrakonzervativnog pokreta Čajanka. Platforma koju je usvojila predstavlja radikalan zaokret udesno u odnosu na platformu republikanaca iz vremena Ronalda Regana, koja je tada smatrana "trijumfom konzervativizma". Neki posmatrači kažu da je sada usvojeno sve što je Patrik Bjukenen tražio na konvenciji 1992, kada je tvrdio da je u Americi u toku "kulturni rat" i da se republikanci moraju oštro suprotstaviti "abortusu, pravima homoseksualaca, učešću žena u ratnim operacijama i radikalnom feminizmu". Bjukenen je tada delovao maltene kao ludak: njegove ideje nisu prošle u platformi stranke, ali se svejedno smatralo da je on koštao Džordža Buša starijeg izborne pobede, jer je republikanska konvencija zapamćena kao ekstremna i ratoborna.\nOno što je pre 20 godina bilo na marginama stranke, sada je postalo "mejnstrim". GOP (kratica za Republikansku stranku, Grand Old Party) je stranka u kojoj pedeset sedam odsto članstva u anketama tvrdi da su u Americi siromašni samo oni ljudi koji ne rade vredno. Tek 28 odsto članstva veruje da su koreni siromaštva katkad u okolnostima koje se nalaze izvan kontrole siromašnih. Republikanska vera u tržište je naizgled neograničena: ako je slušati stranačke prvake, ono će da se pobrine za sve, jer će u slobodnoj privredi (u kojoj su sniženi porezi i skresana državna regulativa) svi prolaziti prema zaslugama. Ta proslava privatne inicijative, bogatstva i uspeha koncentrisanih u rukama manjine na Floridi svejedno je obilovala ličnim svedočenjima iz kojih bi se lako dalo zaključiti da je maltene celo rukovodstvo stranke poniklo iz redova sitnih sopstvenika i preduzimača, koji su se obogatili isključivo vrednim ličnim radom.\nTakvih u stranci naravno ima, ali među njima svakako nisu birani kandidati za predsednika i potpredsednika SAD. Njihov politički, kulturni, klasni i ideološki portret pre bi dao prostora za zaključak da će, ako pobede Romni i Rajan, u Americi doći do konsolidacije političke moći u rukama najbogatijih Amerikanaca. To, jadikuju neki posmatrači, nije ni nalik američkom kapitalizmu Henrija Forda, koji je 1914, na opšte zaprepašćenje, najavio da će radnicima ubuduće plaćati nadnicu od pet dolara dnevno. Nije to samo pitanje pravde, rekao je tvorac čuvenog Model T automobila i čovek kom se dobrim delom pripisuje i stvaranje američke srednje klase. Henri Ford je dodao da je to "istovremeno i pametan biznis, jer je sa malim platama rast nizak a tržište nesigurno, dok sigurne i visoke zarade omogućavaju radnicima da postanu dobri potrošači".\nMnogi u Americi kažu da je pravi ulog na ovim izborima koja će vrsta kapitalizma pobediti. Ali izbor između Obame i Romnija je i personalni izbor između dve verzije, dve interpretacije američkog sna. Je li bolje ovaploćenje tog sna sin razvedenih roditelja sa najboljim ocenama na Harvardu, ili naslednik milionera koji svoje bogatstvo od američkih poreskih vlasti delom krije i na Kajmanskim ostrvima?\nU Srbiji je u konzervativnijim političkim krugovima uvreženo mišljenje da je "za nas" bolje da u Americi na predsedničkim izborima pobeđuju republikanski kandidati, jer su oni manje intervencionistički raspoloženi i "ostaviće nas na miru". Po toj logici, demokrate su odvajkada želele da popravljaju i prevaspitavaju svet, a republikanci su bili izolacionistički nastrojeni i nisu tragali za sve novim i novim neprijateljima, nego su uglavnom gledali svoja posla. Čitalac će se shodno tome setiti sa koliko je oduševljenja u Beogradu, neposredno posle 5. oktobra, dočekana pobeda Džordža Buša na izborima (svakako i zato što nas je demokrata Klinton bombardovao, pa bi pobeda njegovog potpredsednika Ala Gora povredila ovde još ljutu i nezaceljenu ranu). Posle je Buš priznao Kosovo, kao što bi i njegov prethodnik učinio, da mu je američki Ustav samo dozvolio da se treći ili četvrti put kandiduje za predsednika.\nBarak Obama je u odnosu na nas nastavio u dlaku isti spoljnopolitički kurs pritiska na Beograd i podrške Kosovu. Kakva bi bila spoljna politika predsednika Romnija? Toj temi posvećena su ciglo tri minuta u Romnijevom 39-minutnom govoru kojim je u Tampi, na Floridi, prihvatio kandidaturu Republikanske stranke, što je otprilike i mera značaja te teme na ovim predsedničkim izborima. To znači da je od početka trke kristalno jasno da Romni neće moći da računa na "faktor Nikson", pod kojim se u američkim političkim naukama podrazumeva prednost koju republikanski kandidati obično imaju nad onima iz Demokratske stranke, kad je o nacionalnoj bezbednosti reč. Na mnogim predsedničkim izborima republikanci su jurili demokrate kao "liberale mekog srca", koji se teže odlučuju na to da izađu pred birače i obećavaju da će bombardovati koga god bude trebalo i gde god bude trebalo, kako bi se zaštitila američka "izuzetnost" (exceptionalism) i svet spasio za demokratiju. Ove godine o tome ne može biti ni govora. Barak Obama je na planu nacionalne bezbednosti gotovo nedodirljiv. Likvidirao je Osamu bin Ladena, da bi povrh toga još u javnost tobož "procureli" detalji o tome da su ga najbliži savetnici, uključujući tu i potpredsednika Bajdena, nagovarali da ne rizikuje neautorizovani noćni desant na kuću u Pakistanu za koju se nije sto posto sigurno znalo da je Bin Ladenova. Rizikovao je i pobedio, učinivši ono što Buš nije uspeo za osam godina vladavine.\nObama je priveo kraju jedan Bušov rat, onaj u Iraku, vratio je "američke momke" kući, a rat u Avganistanu nastavio je da vodi krvavije od Buša (Obamina neselektivna upotreba "dronova" u Avganistanu i drugim zemljama katkad se pominje kao kandidat za istragu o ratnim zločinima). To su aduti koji poništavaju svaku zamišljenu republikansku prednost nad Obamom, barem kad je ostatak sveta u pitanju. "Njujork tajms" je nedavno objavio da su se američki vojnici koji su likvidirali Osamu, pripadnici takozvane jedinice "foke", posle uspešno obavljenog zadatka pre dve godine vajkali jedni drugima da su "upravo ponovo izabrali Obamu za predsednika". Vajkali, jer učesnici akcije ovih dana svedoče da pripadnici elitne jedinice ne spadaju u Obamine simpatizere. Naprotiv: činilo im se da je to što su pomogli Obami jedina negativna posledica njihovog noćnog upada u Pakistan.\nAmerički potpredsednik Džo Bajden ovako u najkraćem sumira Obamin prvi predsednički mandat: Osama Bin Laden je mrtav, a Dženeral motors živ. To ne znači da Mit Romni u kampanji nije govorio o spoljnoj politici, iako to nije uvek činio sa najvećom mogućom ozbiljnošću. Kao mlad čovek živeo je u Francuskoj, čiji jezik tečno govori, ali o Evropi u celini govori pomalo posprdno, a temu Francuske u svojoj knjizi Bez izvinjenja apsolvirao je citiranjem sarkastične opaske prijatelja kom se ne sviđa Obamino navodno "levičarenje" i koji odlučuje da preseli u Francusku. "Ako već moram da živim u socijalističkoj državi", citira Romni prijatelja, "onda ću barem otići u neku sa dobrom kuhinjom". Tako je otprilike prošlo i njegovo putovanje Evropom ovog leta: Britance je iznervirao jer se podsmehnuo njihovoj organizaciji Olimpijade, u Izraelu je rekao da su Palestinci siromašni zbog "kulturnih razlika", a u Poljskoj je njegov šef kabineta novinare nazvao budalama. Sam kandidat kaže da Evropa "ne funkcioniše" i da je za Ameriku najveća opasnost da počne da liči na Stari kontinent.\nTeško je reći koliko je ozbiljan, međutim, jer njegovi savetnici stranim diplomatama vele da ne treba obraćati previše pažnje na ono što Romni govori o spoljnoj politici, budući da je to uglavnom namenjeno domaćoj publici... Ruse je proglasio američkim "geopolitičkim neprijateljem broj jedan", a Kinezima je zapretio da će prvog radnog dana na mestu predsednika njihovu zemlju proglasiti "valutnim manipulatorom". Državna štampa mu je odgovorila da pati od "ostatka hladnoratovskog mentaliteta" i da je potpuni "neznalica" kada su posredi fundamentalne tačke američko-kineskih odnosa, "koji predstavljaju najvažnije bilateralne odnose na svetu".\nKineski stav ne odudara preterano od Bajdenovog, koji je Romnija nazvao "ratnim huškačem". Teško je reći da li bi Romni, kao što su to pre njega učinili njegovi prethodnici, promenio pesmu o Kini čim bi ušao u Belu kuću, ali ako se tamo nađe, neke stvari će zaista drugačije da radi. Dok se Barak Obama sprema da bitno smanji zalihe nuklearnog oružja i u Rusiji i u SAD, odnosno da sa Putinom o tome potpiše ugovor, uz propratne ustupke Moskvi kad je reč o NATO raketama u Evropi, Romni je protiv sporazuma o nuklearnom oružju i planira da usmeri velika sredstva u NATO raketnu zaštitu.\nBitna je i razlika kad je reč o Iranu: dok Obama kaže da "ima načina da spreči Iran da nabavi nuklearno oružje", dotle Romni kaže da neće dozvoliti nikakav "iranski nuklearni kapacitet". Drugim rečima, dok bi Obama po svoj prilici koristio silu protiv Irana tek ako bi se Iran dokopao nuklearnog oružja, dotle Romni najavljuje da bi do napada na Iran moglo doći već ako se Iran približi mogućnosti da stekne sve sastojke za pravljenje takvog oružja. A mnogi smatraju da je Iran već u prilici da pravi nuklearno oružje...


Novi oglas za desetak lokacija - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac Novi oglas za desetak lokacija\nNovi oglas za desetak lokacija\nutorak, 17 jul 2012 08:08\nPreduzeće za izgradnju grada ponudilo je nekoliko gradskih lokacija potencijalnim investitorima, u zakup od devedeset devet godina. Oglas je objavljen 14. jula, a zainteresovani imaju rok od mesec dana da podnesu prijavu. Javno nadmetanje biće obavljeno osamnaestog avgusta. Sve lokacije su verifikovane nakon javne rasprave o urbanističkom planu i na njih nije bilo primedbi, ističu u ovom kragujevačkom javnom preduzeću.\nPovodom nekih lokacija oglasile su se grupe i udruženja građana, a protesti zbog ponude u zakup placeva u naselju Aerodorm još traju.\nInvestitor koji je kupio jedan od placeva još nije uveden u posed, jer su stanovnici tog dela grada omeli svaki pokušaj.\nOvih dana aktuelna je i informacija o gradnji stambeno poslovnog objekta na parkingu kod „Zastavinog solitera“ i tim povodom Đelić kaže da je javna rasprava o planovima uređenja tog dela grada završena, a da nijedna primedba nije stavljena.


Radanović upozorava: Bošnjaci diriguju krizu da otjeraju Srbe i otmu im imanja u FBiH | BL Portal\n7. Septembra 2020. 17:46\n“Guraju migrante na Srbe povratnike da otmu njihovu imovinu i etnički očiste entitetsku granicu, dok međunarodna zajednica na to ćuti, a ne bi ćutali da Srbi guraju neke problematične osobe prema bošnjačkim povratnicima”, ocijenio je Radanović na konferenciji za novinare u Bijeljini. On je pozvao međunarodnu zajednicu da djeluje, a vlast na nivou BiH da preuzme kontrolu nad migrantskom krizom, obezbijedi migrantske centre i kontrolu kretanja lica u njima, da radi na vraćanju migranata u zemlje porijekla, naročito u Pakistan, te da spriječi ugrožavanje života i prava malobrojnih srpskih povratnika u FBiH.\n“Policija Unsko-sanskog kantona šalje migrante u srpska sela, nazivajući ničijom zemljom srpska imanja uz entitetsku liniju, sada ih je već skoro 3.000 i bezbjednosna su i zdravstvena prijetnja djeci, ženama i starcima koji već teško preživljavaju samo od svog rada i bez podrške federalne vlasti sa bilo kog nivoa”, rekao je Radanović. On je dodao da ministar bezbjednosti u Savjetu ministara Selmo Cikotić treba da podnese ostavku, ako nije u stanju da obavlja svoj posao, uz ocjenu da je napravio mnogo zla od kad je na ovoj funkciji.\nPrema riječima Radanovića, dirigovana migrantska kriza sada direktno ugrožava opstanak i prava 8.000 Srba povratnika u FBiH. Uoči lokalnih izbora u BiH, on je pozvao sve Srbe porijeklom sa prostora FBiH, raseljene u Srbiji i širom svijeta, da iskoriste biračko pravo i glasaju za bilo koju srpsku stranku u FBiH.\nO problemima srpskih povratnika u FBiH govorio je i Damir Ivetić, predsjednik Srpskog udruženja Posavskog kantona, navodeći da 850 Srba u tri lokalne zajednice – Odžak, Orašje i Domaljevac/Šamac preživljava od poljoprivrede, da nisu konstitutivni, nemaju zaposlenja, ni škole za svoju djecu u povratničkom selu u kojem bar ima devet đaka.\nOn je pozvao vlade Republike Srpske i Srbije da pomognu malobrojno i obespravljeno srpsko stanovništvo u ovom dijelu FBiH, gdje je prije rata živjelo 6.500 Srba. Ivetić je rekao da se nada promjeni na lokalnim izborima, za koje su prijavljene i srpske liste u opštinama Odžak i Domaljevac/Šamac.\nTags: Đorđe Radanović, FBiH, Srbi


Jačanje evra pravi probleme evropskim izvoznicima - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tJačanje evra pravi probleme evropskim izvoznicima\nJačanje evra pravi probleme evropskim izvoznicima\nEvro je porastao 10 odsto u odnosu na dolar od marta, a što osim poverenja stvara velike probleme evropskim izvoznicima. Njihovi proizvodi automatski postaju skuplji za kupce koji plaćaju u drugim valutama, što ih dovodi u nepovoljan položaj u odnosu na strane rivale kada je prodaja već depresivna i kada je konkurencija jaka.\nZa Evropsku centralnu banku, koja se sastala u četvrtak kako bi razgovarala o monetarnoj politici, jači evro još je jedna glavobolja. Upravno veće banke nije unelo nikakve promene u svoj program podsticaja, koji je ionako već ogroman, ili na kamatne stope. Ali Kristin Lagard, predsednica centralne banke, signalizirala je da su kreatori politike zabrinuti zbog porasta evra.\nUpravno veće “pažljivo će nadgledati” kurs evra, rekla je novinarima nakon sastanka. – Očito apresijacija naše valute utiče na inflaciju, rekla je, napominjući da su članovi veća opsežno raspravljali o kursu.\nAko je Lagard pokušavala rečima da oslabiti evro, nije uspela. Valuta je porasla na 1,19 dolara nakon što je progovorila, sa 1,18 dolara na početku dana. Ulagači su zaključili da Evropska centralna banka nije na rubu velikog političkog poteza koji bi oslabio valutu.\n“Čini se da je ECB zabrinuta zbog jačeg evra, ali još uvek ne previše zabrinuta”, rekao je Karsten Brzeski, glavni ekonomista za evrozonu u holandskoj banci ING.\nDilema sa kojom se suočavaju Lagard, kao i vladini kreatori politike, jeste da bi se svaka otvorena akcija slabljenja valute mogla protumačiti kao kršenje faktičkog pakta o nenapadanju među najvećim svetskim ekonomskim silama. Dogovorili su se da neće manipulisati kursevima valuta, što se smatra igrom nulte sume koja pomaže jednoj ekonomiji na štetu druge.\nNepovoljan kurs jedini je problem zbog kojeg centralni bankari ne smeju ništa preduzimati – barem ne otvoreno.\nFilip Lejn, glavni ekonomista Evropske centralne banke, doveo je do slabljenja evra, kada je na internet forumu koji je sponzorisalo Udruženje za istraživanje Centralne banke rekao da je kurs “važan” za kreatore politika. Iako je bio očigledan i naglasio da Evropska banka ne cilja na određeni kurs, naizgled bezazlene izjave mogu imati nenamernu moć kada dolaze od vrhunskog centralnog bankara.\nČini se da snažni evro već utiče na izvoz. Nemačka, čija ekonomija pokreće Evropu, pretrpela je pad izvoza izvan Evropske unije u julu za 12,5 odsto u poređenju sa godinom ranije, pokazuju podaci objavljeni u utorak.\nEvropa je već bila na ovoj tački. Evro je 2011. vredeo 1,49 američkih dolara, kada je snažni rast podstakao Evropsku centralnu banku da poveća kamatne stope. No, najnoviji talas evra, koji je iznosio 1,07 dolara kada je pandemija došla u Evropu u martu, dogodio se tokom najvećeg zabeleženog pada. Prema revidiranim podacima objavljenim u utorak, proizvodnja u evrozoni pala je za 11,8 odsto od aprila do juna.\nEkonomisti očekuju snažan oporavak tokom tromesečja koje je u toku, ali kažu kako će ekonomska aktivnost ostati znatno ispod onoga koliko je bila pre nego što su blokade započele. U četvrtak ekonomisti Evropske centralne banke predvideli su da će se ekonomija evrozone ove godine smanjiti za osam odsto, a zatim će se sledeće godine vratiti sa rastom od pet odsto.\nAko se ekonomski izgledi pogoršaju, centralna banka mogla bi odlučiti da učini još više na snižavanju tržišnih kamatnih stopa. To bi takođe moglo oslabiti evro. Pretnja deflacijom – destruktivan pad cena – pružiće još jedno opravdanje za delovanje centralne banke. Snažan evro pridonosi riziku deflacije jer uvezena roba postaje jeftinija za evropske kupce.\nKupovali evre da bi ulagali u evropske deonice\nGodišnja inflacija u evrozoni bila je u avgustu minus 0,2 odsto, prema službenim podacima. No, Evropska centralna banka već se obavezala da će upumpati u ekonomiju čak 1,35 biliona evra, kao deo programa za borbu protiv učinaka pandemije. Postoje ograničenja koliko više to može učiniti.\nLagard je rekla u četvrtak da jedan mesec negativne inflacije nije nagovestio početak deflacije. – Suprotno tome, deflatorni rizici koji su bili malo veći u junu povukli su se u septembru, rekla je.\nEvro je delom rastao jer ulagači misle da se Evropa dobro oporavlja od ekonomskih učinaka pandemije, a oni su kupovali evre da bi ulagali u evropske deonice.\nIstovremeno, dolar slabi zbog smanjenja kamatnih stopa Federalnih rezervi i percepcije ulagača da se Sjedinjene Države teže bore s pandemijom. Neizvesnost oko ishoda predsedničkih izbora u novembru također može biti opterećenje dolaru.\nOrganski šipak tražen u Evropi


::: ekapija - UPS: Poreska uprava da prestane sa zatvaranjem firmi :::\nUPS: Poreska uprava da prestane sa zatvaranjem firmi Četvrtak, 21. 06. 2012.|15:14 | Izvor: eKapija Unija poslodavaca Srbije upozorila je danas Poresku upravu da hitno prestane sa negativnom praksom zatvaranja privrednih subjekata. Kako je navedeno u saopštenju, Uniji poslodavaca Srbije (UPS) obratio se veliki broj preduzetnika i vlasnika pravnih lica sa informacijom o pojačanom inspekcijskom nadzoru i velikom broju izdatih rešenja o privremenoj zabrani vršenja delatnosti.\nUPS upozorava Poresku upravu da je negativna praksa privremenog zatvaranja objekta kontraproduktivna, da privrednim subjektima proizvodi gubitke daleko veće od novčanih kazni predviđenih zakonom i samim tim, dovodi do pada budžetskih prihoda većih od prihoda od izrečenih kazni. - Privreda Srbije već više godina bezuspešno protestvuje protiv ove negativne prakse, koja za rezultat ima samo dalje zatvaranje privrednih subjekata, prelazak u sivu zonu, kao i stvaranje nelojalne konkurencije poslodavcima koji legalno posluju - stoji u saopštenju.\nKako je saopšteno, "UPS podržava borbu protiv sive ekonomije i utaje poreza i zalaže se za poslovanje svih privrednih subjekata u skladu sa važećim zakonima, i shodno tome ulogu inspekcija vidi kao apsolutno legitimnu, ali mora upozoriti na pogrešnu politiku kazni kojima je predviđeno zatvaranja objekata".\n- Zatvaraje objekata dovodi do smanjenja prometa, neisplaćivanja zarada zaposlenima, a dalje do otpuštanja zaposlenih i, u krajnjem slučaju, do prelaska u sivu zonu, čime su na gubitku i zaposleni i poslodavci koji legalno posluju, i sama država koja gubi stabilne prihode. Smatramo da je reč o kršenju prava na rad i slobodu preduzetništva i da ovaj vid kazni mora biti rezervisan samo za slučajeve gde dalji rad predstavlja opasnost za zdravlje i bezbednost zaposlenih i građana. Izricanje ovih kazni u drugim slučajevima je naročito štetno u kriznim godinama tokom kojih jedan mesec lošeg poslovanja može biti ključan između opstanka i gašenja firme i radnih mesta - navode u UPS-u. UPS upozorava Poresku upravu da se ovakvim postupanjem i drakonskim kaznama nanosi samo šteta, i smatra da uloga Poreske inspekcije treba da bude obezbeđivanje naplate poreza, u čemu joj Unija poslodavaca Srbije nudi svoju pomoć i podršku, a ne prosto punjenje rupe u budžetu kroz kažnjavanje i zatvaranje privrednih subjekata, što joj je, čini se, postao glavni cilj i razlog postojanja. Dokumenti sa sličnom temom\nDržava stopira isplate neprijavljenima u javnom sektoru\nPoslodavci traže "lokaut" za štrajkove\nSkuplja roba tera kupce - Kineski trgovci zbog upola manjeg prometa napuštaju Srbiju


Beogradski centar za ljudska prava (BCP) apelovao je u četvrtak da se za vreme vanrednog stanja proglašenog zbog pandemije korona virusa, poštuju ljudska i manjinska prava zajamčena Ustavom i ratifikovanim međunarodnim ugovorima i da odstupanje od tih prava bude srazmerno svrsi uvođenja vanrednog stanja i u skladu sa obavezujućim odredbama koje se odnose na zabranu diskriminacije.\n"Pristup Vlade Republike Srbije u rešavanju pandemije COVID-19 mora da bude zasnovan na poštovanju ljudskih prava, a mere koje država privremeno propisuje moraju biti promišljene, srazmerne, pravno utemeljene, dostupne i razumljive svim licima na koja se odnose", kaže se u saopštenju ove nevladine organizacije.\nBeogradski centar smatra da je neophodno da se zvaničnim pisanim dokumentom utvrdi način obezbeđivanja dnevnih životnih potreba građana čije je kretanje ograničeno tokom celog dana.\nGrađane sa hroničnim oboljenjima pogodnim za razvoj težih posledica korona virusa kao što su astma, dijabetes i druge, trebalo bi staviti u isti režim sa građanima starijim od 65, odnosno 70 godina, u cilju zaštite njihovog zdravlja, predlaže Centar.\nPrema njima, trebalo bi propisati i pravila bezbednog higijenskog ponašanja na javnim mestima.\nBCP predlaže da se primenjuje individualni pristup u procenjivanju potrebe da se osobama koja traže međunarodnu zaštitu ograniči sloboda kretanja, na isti način i pod istim uslovima kao i drugim kategorijama stanovništva.\nSve osobe u objektima kolektivnih smeštaja trebalo bi snabdeti zaštitnim sredstvima i individualno ih upoznati sa merama zaštite od širenja zaraznih bolesti na jeziku koji razumeju.\nPrelažu da se u svim objektima kolektivnog smeštaja pa i u domovima za starije, zavodima za izvršenje krivičnih sankcija, psihijatrijskim ustanovama i sličnim, obezbedi testiranje lica na prisustvo korona virusa u većem broju i pod lakšim uslovima nego što je to slučaj sa građanima koji stanuju u privatnim smeštajnim objektima.\nAdvokatima bi trebalo omogućiti da, u svojstvu izabranih ili branilaca određenih po službenoj dužnosti, pristupaju svojim branjenicima pred sudovima, javnim tužilaštvima i policijom.\nBCP predlaže da sve odluke Vlade koje se donose za vreme vanrednog stanja budu zvanično prevedene na engleski jezik i dostupne u svim objektima kolektivnog smeštaja, a da licima koja ne govore srpski ni engleski jezik budu prevedene na jezik koji razumeju.\nPoverenik: Čutavi privatnost obolelih\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti danas je, reagujući na "učestala" obraćanja roditelja školske dece, apelovao da treba voditi računa da se ne povređuje pravo na privatnost obolelih.\nKako je navedeno u saopštenju, u poslednjih nekoliko dana učestala su obraćanja roditelja školske dece kojima roditelji ukazuju da prosvetni radnici putem vajber i fejsbuk grupe i imejlova "zahtevaju dostavu obaveštenja o zdravstvenom stanju učenika i njihovih članova porodice".\nRoditelji to pravdaju, ističe se u saopštenju, "zahtevom školskih uprava i Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja".\nPoverenik apeluje na škole i prosvetne radnike da, posebno prilikom upotrebe tih sredstava komunikacije, vode računa o dopuštenosti obrade podataka o zdravstvenom stanju, te o merama zaštite podataka kako ne bi bili dostupni licima koja nisu ovlašćena da raspolažu tim podacima.\nTakođe, poverenik je ponovo apelovao da svaki rukovalac podataka mora da vodi računa da se lični podaci, kako obolelih tako i potencijalno zaraženih, obrađuju samo u okviru minimuma onih podataka koji su neohodni za ostvarenje svrhe zaštite javnog zdravlja i smanjenja broja obolelih, u skladu sa Zakonom o zaštiti podataka o ličnosti.


Vitale: Javnost ne vidi koliko Srbija i NATO rade zajedno - European Western Balkans\nAutor EWB 12. 12. 2020. 30. 12. 2020.\nTomazo Vitale; Foto: Savet za strateške politike\nBEOGRAD – Javnost ne vidi koliko NATO i Srbija rade zajedno tokom gotovo 15 godina od potpisivanja Partnerstva za mir (PzM), izjavio je brigadni general Tomaso Vitale, šef NATO vojne kancelarije za vezu u intervjuu za portal Saveta za strateške studije.\nOcenjujući odnose između Alijanse i Srbije, Vitale je istakao da se njhovo partnerstvo razvija tokom poslednjih 15 godina na političkom i praktičnom nivou.\n“Mi vidimo Srbiju kao vrednog, posvećenog i cenjenog partnera u našim naporima da pospešimo bezbednost i stabilnost na Zapadnom Balkanu. Mada se možda ne čini na prvi pogled, ako pogledate malo bolje, videćete da se partnerstvo NATO-a i Srbije zaista odvija na mnogo polja”, naveo je Vitale za portal.\nKao primere saradnje, naveo je civilne vežbe odgovora na vanredne stiuacije, oblast nauke i tehnologije, kao i oblast mirovnih operacija.\n“Partnerstvo NATO-a i Srbije zasnovano je na zahtevu srpskih vlasti i sprovodi se uz potpuno poštovanje politike vojne neutralnosti vaše zemlje. Drugim rečima, mi smo ovde da pomognemo Srbiji i podržimo je na osnovu njenih prioriteta. Svi naši napori su stoga krojeni po meri Srbije”, kaže Vitale.\nOn je naveo da su krajem 2019. godine, Srbija i NATO obnovili Individualni ackioni plan partnerstva (IPAP) što je po njegovim rečima bio veliki korak, jer je pružena platforma za saradnju tokom sledeće dve godine.\nPored toga Vitale je istakao da je Srbija već trinaest godina deo Procesa planiranja i pregleda (PARP), osnovnog mehanizma Partnerstva za mir, čiji je cilj unapređenje interoperabilnosti između Saveznika i Srbije.\n“Kroz PARP Srbija jača kapacitet i operativne standarde svojih oružanih snaga za učešće u međunarodnim misijama pod okriljem UN i EU, po čemu je Srbija poznata i cenjena širom sveta.”, naveo je Vitale.\n“Želeo bih ovom prilikom da spomenem i Koncept operativnih sposobnosti (OCC), mehanizam PfP kroz koji jedinice Vojske Srbije mogu da se obučavaju i evaluiraju prema standardima NATO-a. OCC Srbiji i drugim partnerima omogućava pristup oprobanim procedurama i standardima NATO-a; ovo im pomaže da značajno unaprede svoje odbrambene kapacitete”, rekao je Vitale za portal i dodao je da je ovo obostrano korisno i za NATO i za Srbiju, jer obe strane uče jedne od drugih.\nVitale je naveo da Srbija i NATO sarađuju i u oblasti Programa NATO-a za unapređenje obrazovanja u oblasti odbrane (DEEP), gde Srbija nudi svoje dragoceno iskustvo u reformi obrazovnih institucija u oblasti odbrane, što je kako Vitale navodi “domen od ključnog značaja za bezbednost mnogih zemalja”.\nNa pitanje da prokomentariše nedavnu najavu da će se u Beogradu otvoriti vojna kancelarija Ruske Federacije, Vitale je izjavio da NATO u potpunosti poštuje politiku vojne neutralnosti Srbije i suverenost u pogledu bezbednosnih aranžmana, kao i da je najbolje da se za komentar obrate srpskim i ruskim organima.\nVitale je kao najveći izazov za NATO u Srbiji naveo javnu diplomatiju, jer javnost ne vidi koliko NATO i Srbija rade zajedno i još uvek nije dovoljno informisana. On navodi da je NATO otvoren i transparentan i da će učiniti sve da njihove “kolege u Sedištu NATO-a u Briselu čine sve u svojoj moći da objasne šta je NATO, da komuniciraju sa srpskim medijima kako bi prikazali tačnu i činjeničnu sliku NATO-a i partnerstva sa Srbijom”.\n“Kada pričamo o NATO-u, u Srbiji nisu svi svesni toga da je NATO u stvari savez 30 demokratskih zemalja. Neke od njih su među najvećim investitorima i ekonomskim partnerima Srbije”, kaže Vitale.\nGovoreći o KFOR misiiji na Kosovu, u kojoj je i sam bio godinu dana, VItale navodi da NATO ostaje posvećen izvršavanju svoje uloge širom Kosova, kako bi očuvao bezbedno i sigurno okruženje i slobodu kretanja za sve zajednice na Kosovu, prema Rezoluciji 1244 Saveta bezbednosti.\n“KFOR, misija NATO-a, bila je moja prva operativna misija. Naučio sam mnogo toga na Kosovu: video sam patnju i teškoće s kojima se suočava lokalno stanovništvo, ali sam istovremeno mogao da vidim njihovo izuzetno dostojanstvo tokom tako teškog perioda”, objašnjava Vitale.\nOn smatra da se prošlost nikada ne treba zaboraviti, ali se mora prevazići, a to je ono što NATO i Srbija rade ovim partnerstvom.\nBrigadni general Tomaso Vitale je 12. marta 2020. postao novi šef NATO vojne kancelarije za vezu u Beogradu, zamenivši svog zemljaka iz Italije brigadnog generala Čezarea Marinelija.\nOTAN 2020Saradnje Srbije i NATOTomaso Vitale\nStoltenberg: Potpuno poštujemo neutralnost Srbije