Minel-Schréder :: Osvetljenje i ekologija\nODGOVORNO PONAŠANJE PREMA ŽIVOTNOJ SREDINI KAO PRIORITET\n2016 TWh godišnje\n1056 miliona tona CO2 godišnje(*)\n218 TWh godišnje\n114 miliona tona CO2 godišnje(*)\n30% svih svetiljki još uvek koristi izvore sa živom\nizvor: Međunarodna energetska agencija (International Energy Agency)\n(*) 524 gr CO2/kWh\nOSNOVNI ZADATAK: RAZVOJ PROIZVODA KOJI ŠTEDE ELEKTRIČNU ENERGIJU\nZakonske regulative zemalja EU, kao i propisi o zaštiti životne sredine u Srbiji, potvrđuju važnost ove karakteristike: kada su svetiljke u pitanju, potrošnja energije tokom eksploatacije je parametar od najvećeg uticaja na životnu sredinu (99%). Smanjenje utroška energije je, između ostalog, i prvi kriterijum za dobijanje Eko-znaka prema svim nacionalnim regulativama. Osim toga, u uštedi električne energije leži i ozbiljan ekonomski interes.\nAli, jednu stvar ne treba gubiti iz vida: borba za ekološko osvetljenje ne sme se voditi na štetu kvaliteta osvetljenja. Pravi način je razvoj proizvoda koje omogućuju adekvatno osvetljenje željene površine uz minimalne troškove i maksimalno očuvanje prirodnih resursa.\nKLJUČNA REČ: EFIKASNOST\nSvetiljke iz našeg proizvodnog programa se već decenijama primenjuju u spoljnom osvetljenju sa odlikom uštede električne energije u odnosu na ostale proizvode dostupne na tržištu. Manja potrošnja energije naših proizvoda je postignuta kroz nekoliko razvojnih principa:\nKonstantno radimo na unapređenju fotometrije, kao što je razvoj HiR® (High Reflect) ogledala. Kvalitetna fotometrija, odnosno preciznija kontrola svetlosti, omogućava manju potrošnju energije i smanjuje svetlosno zagađenje.\nU svoje proizvode ugrađujemo najbolje svetlosne izvore koji su dostupni na tržištu: sijalice poslednje generacije kao i LEDiode koje su trenutno energetski najefikasniji svetlosni izvor. Elektronski balasti, koji troše manje energije nego tradicionalni, predviđeni su još u fazi dizajna svetiljke.\nVisok stepen zaptivenosti, zahvaljujući sistemu Sealsafe® i protektorima od samočistećeg stakla, omogućava očuvanje fabričkih performansi svetiljke tokom eksploatacije. Primenom ovih tehnologija više nije neophodno projektovati veću snagu izvora da bi se nadoknadili svetlosni gubici tokom radnog veka. Osim toga, postignut je faktor održavanja ~1, što značajno utiče na smanjenje troškova održavanja.\nZnačajan uticaj na životnu sredinu imaju materijali koji se koriste u proizvodnji. Izboru materijala za izradu svetiljki se već decenijama posvećuje posebna pažnja. Velika većina naših proizvoda je izrađena od aluminijuma i stakla, koji su reciklabilni materijali.\nBili smo pioniri u minijaturizaciji optike razvojem ogledala malih dimenzija (μR® i miniR®) što je stvorilo uslove za smanjivanje cele svetiljke. Nastavljamo sa ovim trendom i predstavljamo tržištu sve kompaktnije i lakše svetiljke.\nLokalna proizvodnja, odnosno decentralizovana organizacija proizvodnje u više od 30 zemalja sveta, znači da se 80% ukupne proizvodnje odvija u blizini mesta instalacije, što značajno smanjuje troškove transporta.\nGrupacija Schréder nastavlja da nastupa ekološki i u okviru toga naročito energetski odgovorno. U okviru dugoročne strategije koja ima za cilj smanjivanje globalnog uticaja na životnu sredinu su i sledeći razvojni projekti:\nSchréder-ov sistem za telemenadžment: mogućnost podešavanja nivoa osvetljenja stvarnim potrebama na terenu otvara velike mogućnosti za uštedu energije.\nSve fabrike u Grupaciji su obavezne da pribave sertifikat ISO 14001 za upravljanje zaštitom životne sredine. Kompanija Minel-Schréder poseduje ovaj sertifikat od 2004. godine, kada je kao prva kompanija u Srbiji i Crnoj Gori primenila pomenuti standard.


Skandalozna izjava Dodika: Trebale se formirati tri države Republika Srpska, Herceg-Bosna i Bosna\nNaslovna/Novosti/BiH/Skandalozna izjava Dodika: Trebale se formirati tri države Republika Srpska, Herceg-Bosna i Bosna\n“Republika Srpska se ponaša u skladu sa opredjeljenjima, a to je vojna neutralnost. Sada plaćamo cijenu zamišljenjih demokratskih institucija u kojima su Bošnjaci izmislili priču o članstvu u NATO-u i postavili ovo kao uslov za formiranje vlasti. Oni se ponašaju u skladu sa svojim, a mi sa svojim politikama, što pokazuje da BiH ne može da postoji”, naveo je Dodik.\n“BiH je bila greška 1995. godine, jer nije trebalo da bude konstituisana, što potvrđuju sve godine do danas. Za nju nisu barem dva od tri konstitutivna naroda i sada plaćamo cijenu intevencionizma međunarodne zajednice, a prije svega visokih predstavnika koji su se uplitali u procedure sastava Savjeta ministara koji je imao ranije tri ministarstva. Neko je htio da napravi vladu BiH, iako u Ustavu piše da je Savjet ministara pomoćni organ Predsjedništva BiH”, rekao je Dodik.\nOn je ponovio da BiH nije zaslužila da postoji i da je trebalo da njen prostor bude redefinisan, odnosno formirane tri države – Republika Srpska, Herceg-Bosna i Bosna, te da budu uspostavljeni kvalitetni standardi kako bi ove države bile nosioci evropskih promjena u regionu.\n“Sve što se radi u političkom Sarajevu ide u pravcu da BiH ne može da funkcioniše. Ignorišu se priče o pravima Hrvata kao konstitutivnog naroda, dok se Republici Srpskoj nikada nije dalo pravo na postojanje i eliminiše se mogućnost njenog značaja. Tu je isti stav svih bošnjačkih političkih partija i zašto je onda problem da imamo animozitet prema BiH”, ocijenio je Dodik, naglasivši da želi da zaštiti prava srpskog naroda u BiH.\n“U Sporazumu o formiranju vlasti jasno piše da moraju biti poštivani Ustav i zakoni, uz poštivanje stavova drugih nivoa vlasti, a to znači vojna neutralnost. Zatim, piše da nijedna odluka u BiH vezana za NATO integracije ne može da bude prejudicirana, što znači da nema akcionog plana za članstvo”, pojasnio je Dodik.\n“Nakon toga, vidjećemo kako ćemo se ponašati. Pojedinim ambasadorima iz EU danas sam rekao da je dalji korak bezuslovno formiranje vlasti na nivou BiH i jedini razgovor koji je moguć jeste prijedlog kandidata za predsjedavajućeg Savjeta ministara i dogovor o konstituisanju parlamenta BiH. Previše je nepotrebnog gubljena vremena i ostalo je mnogo neriješenih stvari, primjer jeste i direktor Agencije za akreditaciju BiH Enver Halilović koji ne želi da sertifikuje javne univerzitete u Republici Srpskoj, što je nedopustivo. Ovakve stvari se ne mogu tolerisati i BiH mora da razumije da je na ovaj način ušla u nepovratnu skalu svog nepostojanja”, kaže Dodik.\n“Mi ne trčimo tamo, ali smatramo da je funkcionalnost bitno ugrožena. Sada na nivou BiH funkcioniše nakarada u kojoj imate jednu ličnost koja je i predsjedavajući Savjeta ministara BiH i predsjedavajući parlamenta /Denis Zvizdić/, a od devet ministara šest koji su poslanici i sami o sebi odlučuju. To je nakarada koju BiH ne može izdržati, možda mogu ovi iz međunarodne zajednice kojima je svejedno i zabavljaju se ovdje”, podsjetio je Dodik.\n“BiH nema šansu jer je neograničeno zavisna od tih sa strane, koji se mijenjaju svake treće godine, uvijek sa istim ciljem – da razgrade dejtonsku strukturu i formiraju centralizovanu”, rekao je Dodik.\n“Mi /SNSD/ smo legalisti, poštujemo legitimno postojanje Ustava, smatramo da o nametnutnim stvarima u BiH treba voditi razgovore. Nismo rekli da ne treba postojati neki oblik suda, možda tužilaštva na nivou BiH, ali sigurno ne ovakav kakav postoji, pod političkim uticajem”, rekao je Dodik.\n“U Bosni i Hercegovini možemo donositi odluke konsenzusom, ali ne preglasavanjem. Srbe neće preglasati. Republika Srpska je konačno mjesto odluke, a ne BiH”, zaključio je Dodik.\n(N1 / ZASREBRENICU.ba)


Otkriven datum premijere za seriju The Witcher\nJoš tri meseca sna\nPosted petak 13 09 2019 12:30:17\nUPDATE: Post je, naravno, ekspresno izbrisan, a tek sada objavljujemo vest jer se Netflix konačno oglasio.\nPost na holandskom nalogu Netflixa na društvenim mrežama možda je otkrio kada će Witcher biti premijerno prikazan.\nSajt za fanove Witchera Redanian Intelligence (vrhunsko ime, prim. aut.) javlja da je na Facebook nalogu Netflixa za Holandiju, kao i na Twitteru, objavljena lista datuma premijera novih serija, uključujući i Witchera.\nDatumi su otkriveni u formi "preostalih prospavanih noći", te za Witchera piše da nam je do premijere preostalo "još 97 noći".\nPo tom principu, serija bi trebalo da se pojavi 17. decembra. Postovi su u međuvremenu izbrisani zbog potencijalno netačnih informacija, a možda i zato što Netflix još uvek nije spreman da otkrije ove informacije.\nNetflix je posle nekog vremena uljudno odgovorio IGN-u sa kratkim "Datum premijere za seriju The Witcher još uvek nije potvrđen." Uzmite u obzir da Netflix svoje "jače" serije objavljuje obično petkom, tako da je mala verovatnoća da će se Witcher pojaviti 17. decembra, to jest na potpuno nasumični utorak.


Počeo je novi ciklus Eucerin kluba lojalnosti - ATA Stars\nHome/Vesti - ostalo/U trendu/Počeo je novi ciklus Eucerin kluba lojalnosti\nPovezana vest: Novi ukusi Dr.Oetker pudinga - Lešnik i Čoko nugat\nDa biste krenuli na svoj Put lepote neophodno je da sa Google Play ili Apple Store besplatno skinete aplikaciju u verziji za Android ili iOS mobilne uređaje. Nakon registracije postajete član digitalnog Eucerin® Klubu lojalnosti.\nFotografišite račun i skenirajte bar-kod kupljenog preparata kamerom mobilnog telefona i sledite dalja uputstva. Na ovaj način registrovana kupovina donosi Vam određeni broj poena, koji Vam obezbeđuju pogodnosti kupovine i atraktivne poklone:\nUkoliko ste već član digitalnog Eucerin® Kluba lojalnosti lakši i brži put do poklona obezbeđuju vam i poeni koje ste sakupili do sada, jer njihovim sabiranjem prelazite u viši, srebrni ili zlatni status, kada vam je za ostvarivanje prava na poklon potreban manji broj poena.\nCiklus Eucerin® Programa lojalnosti traje doseptembra, a za ostvarivanje prava na poklon, potrebno je da sve kupovine obavite u jednoj apoteci. Više informacija saznajte od svog apotekara, na sajtu eucerin.rs ili FB i Instagram strani Eucerin Srbija.\nPovezana vest: Novi, rekordni broj nominacija za Nobelovu nagradu za mir\nBy ATA Stars Redakcija|2020-07-29T15:37:19+01:00jul 29th, 2020|U trendu|0 Comments


Tradicionalni novogodišnji bazar | Kamatica\nTradicionalni novogodišnji bazar\nCredit Agricole Srbija, od 6. do 9. decembra u dvadeset svojih filijala, realizovaće tradicionalnu akciju „Novogodišnji Bazar“ namenjenu pomoći deci koja pohađaju specijalne škole u Srbiji. U filijalama širom Srbije, svakoga dana od 9.00 do 17.00 sati, tokom trajanja Božićnog bazara, klijenti će biti u prilici da po simboličnim cenama kupe neki od proizvoda koje su napravili učenici iz 25 škola za decu sa posebnim potrebama. Sav prihod prikupljen od prodaje namenjen je školama koje su uzele učešće u ovom projektu.\nCredit Agricole Srbija sarađuje sa 25 škola iz ovih gradova sa jasnim ciljem da podigne nivo svesti društvene zajednice da su deca, bez obzira na nivo individualnih sposobnosti i veština i dalje najdragoceniji deo drušva i da bi bez njih slika sveta bila nepotpuna.\nZaposleni, kao i članovu izvršnog odbora Credit Agricole Srbija obićiće filijale u ovim gradovima i iskoristiti priliku da i sami kupe neke od proizvoda iz ponude, kako bi dali doprinos akciji. Credit Agricole Srbija poziva svoje klijente da posete prodajne izložbe u svojim gradovima, kako bi svi zajedno učinili da decembar mesec započne u prazničnom raspoloženju.\nCredit Agricole Srbija aktivno učestvuje u razvoju srpskog društva, obezbeđujući svojim klijentima najviši kvalitet u pružanju usluga, ali istovremeno i pruža pomoć onima kojima je ona potrebna.


Agencija je u julu odlučila da ne akredituje tri javna univerziteta na Kosovu – i to u Prizrenu (na slici), Peći i Južnoj Mitrovici\nMinistarstvo obrazovanja, nauke i tehnologije Kosova saopštilo je da je iz medija, a ne zvaničnim putem saznalo o odluci Evropskog udruženja za osiguranje kvaliteta u visokom obrazovanju (ENQA) da prekine članstvo Kosovskoj agenciji za akreditaciju (KAA).\nU kratkom saopštenju za medije ovo ministarstvo navelo je da je sa zabrinutošću primilo vest o odluci ENQA-e, te da je od Agencije zatražilo dodatne informacije.\nS druge strane, Državni savet za kvalitet koji funkcioniše pod Kosovskom agencijom za akreditaciju saopštio je da je odluka ENQA-e zabrinjavajuća, ali ne i iznenađujuća. Kako dodaju, njihovi nalazi su potpuno korektni i oslikavaju spoljne i unutrašnje uticaje na Agenciju.\n"Ovo je ispravna odluka i odražava strukturne probleme Agencije i nasleđe koje je ostavljeno nakon kontinuiranog mešanja politike u rad Kosovske agencije za akreditaciju", stoji u reakciji.\nApostolova: Korak unazad\nSpecijalna predstavnica EU na Kosovu Natalija Apostolova ocijenila je da je prekid članstva Kosovske agencije za akreditaciju u Evropskom udruženju za osiguranje kvaliteta u visokom obrazovanju "korak unazad".\nKAA je postala član ENQA 2014. na period od pet godina, ali je prošle godine to članstvo stavljeno pod nadzor zbog političkih uticaja koji su se ogledali u odluci kosovskog ministra obrazovanja Šućirija Bitićija da, na zahtev tadašnjeg premijera Ramuša Haradinaja, razreši direktora i Upravni odbor Agencije za akreditacije, uz obrazloženje da je proces akreditacije u visokom obrazovanju protekao uz nepravilnosti.


Naši državljani na listi poznatog “Forbesa”: Ko su najbogatiji ljudi u našoj zemlji? - mojusk.ba\nNaši državljani na listi poznatog “Forbesa”: Ko su najbogatiji ljudi u našoj zemlji?\nRegionalno izdanje poznatog magazina sadrži listu najbogatijih u regionu, a među njima su četverica iz BiH.\nUgledni poslovni časopis “Forbes” objavio je listu najbogatijih ljudi iz regiona, a na njoj se nalaze i četiri bogataša iz Bosne i Hercegovine. Lista je iznenadila mnoge, jer sva imena uglavnom nisu poznata javnosti u našoj zemlji. Većina ih se drži podalje od medija, a za njih se ne vežu skandali iz poslovnog svijeta.\nDRAGO MALINOVIĆ, “Komerc-mali”, 244,2 miliona KM\nDrago Malinović zauzima sedmo mjesto na listi deset najbogatijih ljudi regiona, a prvi je po bogatstvu u BiH. On je prilično nepoznat izvan Prnjavora, grada u kojem posluje i njegova firma “Komerc-mali”. U ovom gradu cijene ga zbog mnogobrojnih humanitarnih aktivnosti koje finansira.dragomalinovic\nNajpoznatija od njih je doniranje milion eura za obnavljanje oronule Osnovne škole “Branko Ćopić”. Preduzeće “Komerc-mali” osnovano je 1993. godine kao društvo sa ograničenom odgovornošću. Djelatnost preduzeća je trgovina građevinskim materijalom, a godišnji promet iznosi 250 miliona maraka. Danas preduzeće “Komerc-mali” posluje na tržištu BiH i izvozi na tržište Hrvatske i Srbije te ima razvijeno i osigurano tržište za plasman i nabavku robe i repromaterijala za proizvodnju.\nHAMED RAMIĆ, “Euro-asfalt”, 217,7 miliona KM\nDrugi na Forbesovoj listi najbogatijih u BiH, a osmi po bogatstvu u regionu je Hamed Ramić, vlasnik građevinske firme “Euro-asfalt”. Ramić je ovu firmu osnovao 1996. godine, nakon završetka rata u BiH.hamedramicMnogobrojni radovi na izgradnji donijeli su i veliku dobit. Osim “Euro-asfalta”, Ramić je vlasnik i dvije kćerke firme “D inžinjering” i “BH asfalt”. Kompanije su posljednjih godina intenzivno angažirane na poslovima niskogradnje, pogotovo na projektu izgradnje autocesta. Osim poslova u BiH, “Euro-asfalt” ostvaruje uspjehe i na tržištu Njemačke, Ujedinjenih Arapskih Emirata i Slovenije. Promet “Euro-asfalta” u 2015. godini bio je 80 miliona KM, a samo ova firma zapošljava oko 500 radnika.\nPETAR ĆORLUKA, “Violeta”, 207,5 miliona KM\nPetar Ćorluka, vlasnik firme “Violeta” iz Gruda, jedan je od glavnih razloga što se ova općina nalazi na vrhu liste razvijenosti u BiH. Prije rata općina Grude spadala je među tri najnerazvijenije u našoj zemlji, a sada je tu sjedište “Violete”, regionalnog lidera u proizvodnji higijenskih preparata.\nĆorluka je u svijet privatnog biznisa zaplovio još 1990. godine, osnivanjem preduzeća “Prodeks” koje se bavilo trgovinom. Ovom djelatnošću bavio se do 2002. godine, kada se odlučio upustiti u proizvodnju i pokrenuti “Violetu”, jedan od najprepoznatljivijih brendova naše države. Firma zapošljava oko 800 radnika u BiH, Hrvatskoj i Sloveniji, a godišnji promet je oko 207,5 miliona KM.\nVELJKO ĐUKIĆ, “Super-petrol”, 182,1 milion KM\nVeljko Đukić četvrti je po bogatstvu u Bosni i Hercegovini, a deseti na Forbesovoj listi najbogatijih ljudi regiona. On je vlasnik “Super-petrola”, firme koja se bavi trgovinom i transportom nafte i naftnih derivata. Kompanija ima pet benzinskih pumpi, te skladišta i terminale za naftne derivate i tekući plin, kao i hotel.


TotalCar.rs » Počinje novo doba: Opel zvanično postao deo PSA!\nnovo, Opel, PSA\n“Ovo je istorijski dan za Opel – posle 88 godina tokom kojih smo bili vezani za General Motors, ponosni smo što smo postali deo PSA grupacije”, izjavio je izvršni direktor kompanije, Michael Lohscheller.\nOn je naglasio da će Opel nastaviti da razvija tehologije sa pečatom “made in Germany” i da se u tom pogledu situacija neće promeniti nakon dolaska novog vlasnika. Lohscheller je najavio da je cilj da do 2020. godine Opel i Vauxhall ponovo postanu profitabilne kompanije.\n“Danas smo svedoci rađanja istinskog evropskog automobilskog šampiona”, izjavio je predsednik PSA grupe, Carlos Tavares, i dodao da će francuski auto-gigant pomoći svojim novim brendovima da se finansijski stabilizuju.\nNovi SUV, Opel Grandland X, u prodajne salone stiže na jesen, a posle njega, tokom 2018, u prodaji će se pojaviti još jedan model koji je nastao u saradnji sa PSA – naslednik lakog komercijalnog vozila Combo.\nVolvoov vazdušni jastuk za pešake osvojio NCAP nagradu za inovativnost\n10 mil. Bosch Common-Rail jedinica


Svijet je 2019. godine svakoga dana ispuštao oko 100 miliona tona ugljen-dioksida (EPA)\nGlobalna emisija ugljen-dioksida bi ove godine pasti za četiri do sedam posto, ovisno o snazi i dužini primjene restrikcija uvedenih zbog pandemije korona virusa, pokazuje istraživanje objavljeno u magazinu Nature Climate Change.\nU istraživanju, koje su proveli evropski, američki i australski naučnici, analizirane su dnevne emisije ugljen-dioksida u 69 zemalja, 50 američkih saveznih država, 30 kineskih pokrajina i šest sektora ekonomije, koristeći podatke o korištenju energije na dnevnoj bazi i aplikacije za praćenje mobilnosti.\nSvijet je 2019. godine svakog dana ispuštao oko 100 miliona tona ugljen-dioksida sagorijevanjem fosilnih goriva i proizvodnjom cementa, piše u istraživanju, prenosi Hina.\nPočetkom aprila ove godine dnevna emisija pala je na 83 miliona tona, što je 17 posto manje, a u nekim je zemljama došlo je do pada od 26 posto u vrijeme kada su na snazi bile najstrože mjere.\nNajveći godišnji pad\nAko uvjeti do sredine juna budu isti kao prije pandemije, dnevna emisija ove godine bit će manja četiri posto u odnosu na prošlu, a ako restrikcije širom svijeta ostanu na snazi do kraja godine, emisija ugljen-dioksida mogla bi se smanjiti do sedam posto, što bi bio najveći godišnji pad emisije od kraja Drugog svjetskog rata.\nU prošlogodišnjem izvještaju Ujedinjenih naroda piše da emisija ugljien-dioksida treba padati 2,7 posto godišnje da bi se održalo globalno zagrijavanje ispod dva stepena Celzija, a 7,6 posto da bi se zadržalo ispod 1,5 stepeni.\n“Ograničavanje [kretanja] stanovništva uzrokovalo je drastične promjene u korištenju energije i emisijama ugljen-dioksida”, kaže vodeća autorica istraživanja Corinne Le Quere sa Univerziteta stočna Anglija.\n“Međutim ta ekstremna smanjenja vjerovatno će biti privremena jer ne reflektiraju strukturne promjene u ekonomskim, transportnim ili energetskim sistemima”, dodala je.\nEmisije zgrada povećane\nNajveće smanjenje emisija ugljen-dioksida u aprilu zabilježeno je u Kini, zatim u SAD-u, Evropi te u Indiji.\nU zemljama s najoštrijim mjerama emisije iz zračnog saobraćaja smanjile su se 75 posto početkom aprila, dok su se emisije iz cestovnog saobraćaja smanjile 50 posto, a emisije proizvodnje električne energije 15 posto.\nEmisije industrije smanjile su se oko 35 posto, iako podaci o tome nisu potpuni.\nEmisije zgrada za stanovanje, međutim, povećale su se pet posto, piše u istraživanju.\n“Smanjenje emisija zbog COVID-19 svakako će biti bez presedana. Ono što je manje sigurno je kako će se ekonomija oporaviti krajem 2020. i u 2021. godini”, rekao je Glen Peters iz norveškog Centra za međunarodna klimatska istraživanja CICERO i jedan od autora istraživanja.\n“Dok se različite zemlje i sektori oporavljaju, nije jasno hoće li se nivoi vratiti u normalno stanje, ili ćemo možda vidjeti trajne promjene u ponašanju”, dodaje Peters.\nZagađenje u najvećim svjetskim gradovima na najnižem nivou\nZagađenje zraka već je samo po sebi globalni zdravstveni problem i godišnje ubija sedam miliona ljudi, navodi WHO.


USKLAĐIVANJE SA EVROPSKIM ZAKONODAVSTVOM\nKao što nas sve češće podsećaju (ozbiljniji) mediji, članstvo u Evropskoj uniji (EU) podrazumeva i obavezu buduće države članice da svoj pravni sistem uskladi sa pravnom tekovinom EU. Naravno, ova obaveza ne prestaje danom stupanja u članstvo, budući da su i sve sadašnje članice EU u obavezi da u svoje unutrašnje pravne sisteme prenose one odredbe prava EU koje nemaju direktno dejstvo, već zahtevaju normativnu intervenciju nacionalnih zakonodavaca.\nSrbija je obavezu usklađivanja svog zakonodavstva sa pravom EU preuzela članom 72 Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP). Takođe, stepen usklađenosti domaćih normi sa pravom EU je važan podatak u procesu pregovora o članstvu, ali se procesi pregovaranja i usklađivanja razlikuju pravno, politički i metodološki.\nPored toga, imajući u vidu da je normativni sistem Unije u procesu stalne dogradnje i promena, proces usklađivanja domaćeg prava je trajna obaveza, dok su pregovori - koliko god, kao što to dobro ilustruje primer Turske, mogu biti prekidani, obustavljani ili zamrzavani - proces koji se okončava sporazumom o pristupanju.\nProces usklađivanja domaćeg pravnog sistema sa pravom EU podrazumeva složenu interakciju različitih državnih organa, civilnog društva, institucija EU. Međutim, ova složenost nije uvek praćena koherentnim i preciznim normativnim okvirom, pa se u praksi javljaju brojne manjkavosti koje utiču na kvalitet usvojenog zakonodavstva i njegovu primenu.\nNamera ovog serijala tekstova je da se, pošto analizira osnovne odlike procesa usklađivanja domaćeg normativnog sistema sa pravom EU (delovi 1 i 2), posveti teškoćama u ovom procesu (delovi 3 i 4) i mogućim načinima njihovog prevazilaženja (delovi 5 i 6).\n1) Usklađivanje je postupno. Naime, stav 1 člana 72 SSP-a veoma jasno navodi da će „Srbija nastojati da obezbedi postepeno usklađivanje postojećih zakona i budućeg zakonodavstva sa pravnim tekovinama Zajednice (sada Unije)“, pritom pomalo nepismeno dodajući da će ista strana „obezbediti da će važeće i buduće zakonodavstvo biti pravilno primenjeno i sprovedeno“ (može se sa priličnom sigurnošću pretpostaviti da je ova rogobatna i duhu srpskog jezika neprilagođena formulacija posledica direktnog prevođenja sa engleskog jezika; verovatno je da bi ispravnije bilo da je navedeno „obezbediti da važeće i buduće zakonodavstvo bude pravilno primenjeno i sprovedeno“ ili „obezbediti pravilnu primenu (...) zakonodavstva“).\nNaime, postoji snažna logička veza između postupnosti, sa jedne, i pravilne primene i sprovođenja, sa druge strane. Drugim rečima, iz stava 1 člana 72 potpuno nedvosmisleno proizlazi da kako izvršna (kada je predlagač zakona ili kada donosi podzakonske akte), tako ni zakonodavna vlast u Republici Srbiji nema obavezu da obezbedi da svaki predloženi i usvojeni zakonski ili podzakonski akt bude neizostavno, u potpunosti i odmah usklađen sa pravnom tekovinom Unije. Usklađenost nekog domaćeg akta sa pravom EU može biti delimična, pa i nepostojeća, ako to opravdavaju neprenosivost odredbe pre nekog roka, potreba za postupnošću ili legitiman interes za prenošenje u nekom kasnijem trenutku, uz navođenje jasnog obrazloženja i vremenskog okvira u kome će biti obezbeđena potpuna usklađenost. Naravno, nijedan od motiva za usvajanje domaćih normativnih rešenja koja su privremeno neusklađena sa pravom EU ne sme biti korišćen prevarno, odnosno na način da se time efektivno izigrava obaveza preuzeta SSP-om. Pored toga, treba stalno imati u vidu da je usklađivanje sa normama EU u pretežnom broju slučajeva u interesu domaćih privrednih subjekata, potrošača, odnosno svih građana Srbije.\nIzvor: www.danas.rs, Uroš Ćemalović


Do toga je došlo pošto je pandemija ubrzala prelazak sa papirnog novca na digitalni, piše Raša tudej, a prenosi B92.\nOgraničene probe se već vrše u Šenženu i još nekim gradovima Kine, kazao je je guverner Centralne banke Ji Gang. Naime, on je rekao novinarima kako kineska vlada planira da pilot-test bude na olimpijadi, mada još ne postoji zvaničan datum uvođenja.\nObim transakcija biće ograničen na osnovu provere identiteta. Sam telefonski broj će omogućavati samo male transakcije, dok će se limit podizati dokazima identiteta ili fotografijom debitne kartice. Tako bi, na primer, razgovor sa predstavnikom banke lično mogao u potpunosti da ukloni ograničenje.\nPogodnost je i što bi se potencijalne kriminalne aktivnosti mogle razotkriti putem istorije transakcija.


JOŠ JEDNOM SE UVERIO U RAFINU SNAGU NA ŠLJACI! Novak je poslao snažnu poruku pred Rolan Garos - Informer\nŠpanski teniser Rafael Nadal osvojio je prvi masters trofej u ovoj sezoni pobedom nad Novakom Đokovićem u finalu ATP-a u Rimu, a prvi teniser sveta mu je prepustio ulogu favorita i na Rolan Garosu\nU nedelju startuje drugi grend slem turnir u sezoni, a za Novaka nema sumnje da će Nadal imati najveće šanse za osvajanje Otvorenog prvenstva Francuske.\n- Nesumnjivo Nadal je najveći favorit za osvajanje Rolan Garosa - poručio je Đoković nakon poraza od najvećeg rivala u finalu mastersa u Rimu.\n"Kralj šljake" je do sada osvojio rekordnih 11 titula u Parizu, a pobedom u Rimu nad Đokovićem pretekao je Srbina po skoru u međusobnim duelima, ali i mečevima u finalima u "večnom gradu".\nNovak Đoković Rafael Nadal Rolan Garos tenis ATP Rim\nDa sam Ja teniski laik igrao sa Rafom nebi izgubio set sa nulom


Završeni Projekti | Međunarodna organizacija za migracije\nPrevencija trgovine ljudima na Balkanu kroz edukativne aktivnosti i izgradnju kapaciteta škola\nGlavni cilj ovog 18-mesečnog projekta (2005–2006. god), koji je finansirala Vlada Holandije sa ukupnim budžetom od 1.015.878 evra (misija IOM u Srbiji 131.075 evra), a koji je implementirao IOM, bio je da se spreči trgovina ljudima na Balkanu kroz aktivnosti izgradnje kapaciteta i edukacije, podizanje svesti o rizicima i posledicama trgovine ljudima kod školske dece, kao i dece koja ne pohađaju školu (uglavnom Romska deca), i da se na taj način suzbije trgovina ljudima. Projekat je:\nOdrživi odgovor tržišta rada u cilju ekonomskog uključivanja žrtava trgovine ljudima\nProjekat je imao za cilj da osnaži kapacitete Nacionalne službe za zapošljavanje Republike Srbije (NSZ) u cilju podrške ekonomsko osnaživanje žrtava trgovine ljudima kroz rad na uzrocima koji su doveli do eksploatacije, uključujući i feminizaciju siromaštva i visoku stopu nezapolsenosti žena, i ponudu konkretnih profesionalnih usmeravanja i opcija za pronalaženje zaposlenja.\nObuka i izgradnja kapaciteta zaposlenih u jedinicama javnog reda i mira da suzbiju trgovinu ljudima\nCilj ovog projekta bio je da se izgrade kapaciteti Jedinice za javni red i mir – Odeljenja za sprečavanje prostitucije, prosjačenja, dečjeg rada i skitnjičenja, jedine policijske jedinice u Srbiji koja se bavi gore pomenutim fenenima, kako bi identifikovali i uputili žrtve trgovine ljudima.\nPrevencija modernog ropstva u Srbiji – od istinite životne priče do TV dokudrame\nUz finansijsku podršku IOM Fonda za razvoj i u bliskom partnerstvu sa Ministarstvom unutrašnjih poslova, projekat prevencije modernog ropstva u Srbiji imao je za cilj da doprinese naporima Srbije na polju prevencije, koji su i mapirani u Nacionalnom akcionom planu. Centralno mesto ovog projekta je produkcija televizijskog filma nazvanog Sestre, koji je prikazao mladu devojku Mariju koja je trafikovana zajedno sa svojom sestrom, i koja završava u skloništu za žrtve trgovine ljudima.\nProjekat prevencije trgovine ljudima – TRAPP\nProjekat prevencije trgovine ljudima (TRAPP), aktivan od januara do marta 2012. godine, bio je rezultat bliske saradnje IOM-a, Uprave granične policije i Britanske ambasade u Beogradu koja je i podržala ovaj projekat sa 35.000 funti iz fondova Kancelarije za inostrane poslove i poslove Komonvelta (FCO). Odeljenje za ilegalne migracije Granične policije je bilo naročito zainteresovano za sve veći broj slučajeva u kojima su prepoznali vezu između trgovine narkoticima i trgovine ljudima/krijumčarenjem.\nZajednički program UNHCR, UNODC i IOM za borbu protiv trgovine ljudima u Srbiji\nZajednički program za borbu protiv trgovine ljudima UNHCR, UNODC i IOM u Srbiji, pod pokroviteljstvo Globalne inicijative UN za borbu protiv trgovine ljudima – UN.GIFT, je prva inicijativa agencija UN na polju suzbijanja trgovine ljudima u Srbiji i Evropi.\nNemački program obeštećenja prinudnih radnika (GFLCP)\nKao jedna od partnerskih organizacija Fondacije „Sećanje, odgovornost i budućnost“, IOM je dobio zadatak da izvrši finansijsku nadoknadu za nekadašnje prinudne radnika I druge žrtve nacističkog režima. Glavni zadatak IOM-a bio je da informiše i dopre do svih potencijalnih tražilaca, da prikupi, obradi i pregleda sve aplikacije za kompenzaciju, da izvrši finansijsku isplatu obeštećenja osobama koje su ostvarile pravo učešća u programu i da pruži podršku svim tražiocima u toku žalbenog procesa tokom programa. Krajnji rok za prikupljanje prijava bio je 31. decembar 2001.\nProjekat humanitarne pomoći Romima -RHAP\nProjekat RHAP, trajao je 18 meseci, se sprovodio u periodu 2007. – 2008. godine u pet zemalja: Makedonija, Crna Gora, Rumunija, Srbija i Slovačka. Opšti cilj projekta bio je da pruži doprinos uspešnom zatvaranju programa GFLCP koristeći preostala sredstva namenjena projektima humanitarne i socijalne pomoći u skladu sa zahtevima Savezne fondacije „Sećanje, odgovornost i budućnost“.\nGlobalni projekat "Uključivanje migracija u nacionalne razvojne strategije" - druga faza\nUvod: Švajcarska agencija za razvoj i saradnju (SDC), UNDP i IOM 2011. godine započeli su sa sprovođenjem dvogodišnjeg projekta „Uključivanje migracija u nacionalne razvojne strategije“ u Bangladešu, Jamajci, Moldaviji i Tunisu. Od tada, projekat je doprineo jačanju kapaciteta država za uključivanje veze migracija i razvoja u svoje razvojne strategije, kao i usmeravanju tima UN pri pružanju pomoći državama i njihovim partnerima o pitanjima vezanim za migracije i razvoj.\nPilot projekat izbora kvalifikovanih stranih radnika\nProjekat je trajao od jula 2005. do aprila 2008. godine, a realizovan je u partnerstvu sa Češkim Ministarstvom rada i socijalnih pitanja i Ministarstvom inostranih poslova/ Češkom ambasadom u Srbiji. Cilj projekta bio je da se sprovede info kampanja za državljane Srbije zainteresovane za zaposlenje u Češkoj Republici. Nekoliko hiljada ljudi informisano je putem posebno otvorene info- telefonske linije, a kampanja je realizovana kroz sve nacionalne i lokalne medije (štampane, radio, TV).


Teško povređena devojka u sudaru sa kamionom, vatrogasci sekli automobil da je izvuku - juGmedia\nNa magistralnom putu Niš – Priština kod Merošine dogodila se saobraćajna nezgoda u kojoj je dvadesetrogodišnja devojka zadobila teške telesne povrede.\nOna je nakon što joj je ekipa prokupačke Hitne pomoći ukazala pomoć, hitno prebačena u niški Klinički centar, saznaje Kurir.\nPrema prvim informacijama do kojih su novinari došli, u ovoj nezgodi došlo je do kontakta između kamiona i automobila marke „mercedes“ u kojem je bila A.Đ. (23) iz Prokuplja.\nDo kontakta je došlo na takozvanom Debelom brdu, oko 11 časova. U toj nezgodi, A.Đ, koja je bila vozač „mercedesa“ je zadobila kontuziju glave, povrede kičme i u teškom stanju je prebačena u niški Klinički centar.\nKako bi izvukli povređenu devojku iz automobila, morali su da intervenišu i vatrogasci, koji su presekli automobil, jer je ona bila zaglavljena u njemu.\nPovređena devojka je svesna i komunikativna, saznajemo u Kliničkom centru u Nišu.\nLekari za sada ne mogu da se precizno izjasne da li je van životne opasnosti ili ne.\nPortparol Kliničkog centra Nikola Marković kaže da je devojka hitno primljena i smeštena na odeljenje reanimacije.\n„Pacijentkinja je svesna i komunikativna, urađena je kompletna dijagnostika, te će se stepen povreda znati nešto kasnije. Kosnultovani su lekari svih potrebnih specijalnosti, tako da će oni odlučivati o daljem toku lečenja. Za sada nezahvalno je prognozirati da li se neposredno nalazi u životnoj opasnosti“, rekao nam je Marković.


OČEVINA SVETINJA: Bošnjaci iz Milića kojima je oduzeta imovina tuže entitet RS - VATAN\nVELIKOSRPSKA PROPAGANDA I LAŽI O SRPSKOM SVATU kao razlogu za agresiju na BiH (VIDEO)\nAkcija ‘dijamant’: SIPA uhapsila pratioca državnog ministra Miloša Lučića zbog prodaje droge\nBošnjaci Milića, kojima je rješenjem Republičke uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove iz Banje Luke oduzeta imovina koja je stoljećima bila u vlasništvu njihovih predaka, a danas u njihovom, tužbom od nadležnog suda u RS, traže povrat svoje imovine.\nKako nam je rekao Alija Hasanović, jedan od onih koji je ostao bez nekoliko dunuma zemlje i šume, putem opunomoćenog advokata, tužba će u naredna dva dana, biti dostavljena nadležnom sudu u Banjoj Luci.\n„Advokat je dobio punomoći od 23 stanovnika kojima je u katastarskoj općini Maćesi u Milićima oduzeta imovina, kako bi nas zastupao u postupku vraćanja te imovine. Jedan broj mještana, koji žive u Americi i Švajcarskoj već je samostalno angažirao advokata u ovom predmetu, tako da svi skupa krećemo u pravnu borbu za vraćanje naših nelegalno oduzetih imanja“, navodi u izjavi za politicki.ba Alija Hasanović jedan od potpisnika tužbe.\nKako je poznato, u katastarskoj općini Maćesi, na području Milića, pozivajući sa na odredbe Zakona o premjeru i katastru RS-a iz 2018. godine, Bošnjacima je oduzeto oko 600 dunuma zemlje i šume.\n„Shodno proceduri i ostavljenom roku mi smo uložili žalbe na rješenja koja su nam stigla, ali, kako stoji u tim rješenjima to ne odlaže izvršenje, tačnije, otimanje naše imovine. Oduzeta šuma je, naime, odmah prepisana u vlasništvo Šuma RS, a poljoprivredno zemljišta u vlasništvo RS čime nam je odmah zabranjen i pristup toj imovini. Tužba koju podnosimo, također, ide u ostavljenom zakonskom roku i vidjet ćemo kako će taj proces ići“.\nHasanović navodi da Bošnjaci – podnosioci tužbe kojima je oduzeta imovina, ni pod kojim uslovima neće odustati od borbe za vlasništvo nad tom imovinom.\nIstiče da ga ne čudi postupak Vlade RS koja im otima očevinu, ali ga čudi da na ovaj potez RS, nema nikakve reakcije od predstavnika ni jednog nivoa vlasti u Sarajevu.\n„Mi, kao oštećeni građani, stanovnici RS, smo zacrtali da u ovom procesu idemo do Suda u Strazburu. Ali se nameće pitanje da li naše vlasti, posebno one koje se deklariraju kao zaštitnici prava Bošnjaka u RS, uopće razumiju šta ovakvo ponašanje RS znači za državu BiH“, navodi Hasanović.\nUpozorava da se oduzimanjem bošnjačke imovine u RS-u, stvara takozvani „srpski grunt“ koji, navodi „direktno pomaže stvaranju zacrtane srpske države“.\nInače, niko od onih koji su uložili žalbe na rješenja o oduzetoj imovini u katastarskoj općini Maćesi, nije još dobio odgovor od nadležne Republičke uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove RS.\nAlija Hasanović, Milići, republika srpska\nRS U PROBLEMIMA: Htjeli se zadužiti prodajom obveznica, ali pristiglo veoma malo ponuda\nMinistarstvu RS smeta udžbenik koji tematizira agresiju, tražit će pomoć od međunarodne zajednice


PRILIČNO JASAN STAV, PORUKA JOŠ JASNIJA\nPRILIČNO JASAN STAV, PORUKA JOŠ JASNIJA\nMladi ne veruju političkim institucijama\nU Srbiji 58 odsto mladih smatra da ne postoji sistemska briga o mladima na republičkom nivou, pokazalo je istraživanje o poverenju mladih u institucije Srbije, koje je predstavljeno na konferenciji u Beogradu.\nIstraživanje je pokazalo i da je stepen poverenja mladih u političke institucije mali, rekao je generalni sekretar Krovne organizacije mladih Srbije Stefan Đorđević.\nJedan od ključnih rezultata istraživanja je da mladi personalizuju institucije, odnosno institucije gledaju kroz ljude koji ih vode, rekao je on i dodao da mladi političke partije vide kao jako važan instrument delovanja, ali su u jako malom broju članovi političkih partija.\n"76 odsto mladih u našoj zemlji smatra da se jedino kroz političke partije može uticati na političke odluke i donosioce odluka", precizirao je i dodao da je istraživanje pokazalo i da 86 odsto mladih nisu članovi partije.\nIstraživanje o poverenju mladih u institucije Srbije je uradila istraživačka agencija "Demostat" za potrebe KOMS-a, a u sklopu projekta "Premijerka otvara vrata" koji finansira Omladinska prestonica Evrope Novi Sad (OPENS).


Ambasador Marić u sredu predaje akreditive predsedniku Sji Đinpingu\nNovoimenovani ambasador BiH u Pekingu, Borislav Marić, za Kineski međunarodni radio izjavio je da će u sredu predati akreditivna pisma kineskom predsedniku Sji Đinpingu. Marić je u utorak prisustvovao otvaranju Samita lokalnih lidera Kine i zemalja centralne i istočne Evrope, u Čongćingu. Ovo je drugo imeno\nNovoimenovani ambasador BiH u Pekingu, Borislav Marić, za Kineski međunarodni radio izjavio je da će u sredu predati akreditivna pisma kineskom predsedniku Sji Đinpingu. Marić je u utorak prisustvovao otvaranju Samita lokalnih lidera Kine i zemalja centralne i istočne Evrope, u Čongćingu.\nOvo je drugo imenovanje Marića za ambasadora BiH u Pekingu. Poslednje tri godine uspešno je vodio kinesko predstavništvo Kompanije "Boksit Milići" iz Republike Srpske. Smatra se da je njegovo imenovanje za ambasadora snažan impuls razvoju prvrednih odnosa NR Kine i BiH.\nSledeća ⇨ Susret predsednika Kine sa premijerima Rumunije i Makedonije\nPrethodna ⇦ Jače kinesko-hrvatske veze nakon ulaska Republike Hrvatske u Europsku Uniju


Tanjug 24. maja 2022. 16:33\nPODGORICA – Crnogorska vlada povukla je iz skupštinske procedure Predlog zakona o popisu stanovništva, a ministar finansija Aleksandar Damjanović pojašnjava da je iz tehničkih razloga povučen ovaj predlog i još 25 akata.\nPopis je, kaže, prioritet rada Ministarstva finansija, Monstata, a, kako je rekao, nada se i vlade i parlamenta.\n„Vlada je 12. maja donela odluku da povuče iz skupštinske procedure 26 akata, koja je parlamentu dostavila bivša vlada, među kojima i zakon o popisu, iz čisto tehničkih razloga. Radi se o tehničkom povlačenju predloga zakona kako bi se veći deo njih vratio u pralament sa novim predlagačima, jer je došlo do promene uredbe o organizaciji rada vlade odnosno do promene ministara“, objasnio je Damjanović u video izjavi dostavljenoj medijima.\nDamjanović kaže i da je reč o nečemu što je tražila Skupština.\nNjegova ideja je bila, dodao je, da jednim zaključkom obavestimo parlament da ostajemo pri predlozima zakona i pošaljemo imena novih predlagača.\n„Parlament je imao druagčiju viziju i mi smo izašli u susret tako da otpadaju sve spekulacije da je bilo koji akt povučen iz drugih razloga, osim tehničkih:, naveo je Damjanović.


HEINEKEN - Stvarajmo bolji svet - Beer Style\n– Postizanje nulte emisije ugljen-dioksida u proizvodnji do 2030. godine, a u celokupnom lancu vrednosti do 2040. godine\n– Proizvodnja bez odlaganja otpada na deponijama (Zero Waste to Landfil) do 2025. godine\n– Pozitivan uticaj na vodene resurse u svim područjima u kojima postoje izazovi sa dostupnošću pijaće vode do 2030. godine\n– Osnaživanje žena na 30% liderskih pozicija pozicija u višem menadžmentu do 2025. godine, a na 40% do 2030. godine, na putu ka rodnoj ravnopravnosti\n– Potpuno sprovođenje programa po kojem su svima garantovana jednaka i fer primanja do 2023. godine\n– Sprovođenje inicijativa za pozitivan društveni uticaj svake godine na svim tržištima\n– Dostupnost dva bezalkoholna brenda na većini tržišta do 2023. godine\n– Unapređenje partnerstava na temu smanjenja štetnog uticaja alkohola na svim tržištima\n– Obraćanje ka milijardi potrošača svake godine kroz poruku o odgovornoj konzumaciji; 10% medijskog budžeta brenda Heineken® biće posvećeno kampanjama o odgovornoj konzumaciji\nHEINEKEN je danas objavio svoj program održivog poslovanja „Stvarajmo bolji svet” za 2030. godinu, koji obuhvata set ambicioznih planova i obaveza sa ciljem da se ostvari pozitivan uticaj kako na životnu sredinu, tako i u domenu društvene održivosti, ali i promocije odgovorne konzumacije alkohola. Kao važan deo uravnotežene poslovne strategije kompanije pod nazivom „EverGreen”, ambicije za 2030. godinu nadovezuju se na napredak ostvaren od kada je program „Stvarajmo bolji svet” započeo, 2009. godine.\n„Preko 150 godina, strastveno smo posvećeni ostvarivanju pozitivnog uticaja na svet oko nas. Znamo da možemo da napredujemo samo ako i naši ljudi, planeta i zajednice oko nas napreduju“, rekao je izvršni direktor i predsednik upravnog odbora HEINEKEN-a, Dolf van den Brink. „Krećemo se ka deceniji u kojoj nas očekuju još složeniji izazovi. Naša vizija održivosti za 2030. godinu „Stvarajmo bolji svet” podiže lestvicu i omogućava brži napredak ka poslovanju bez štetnih uticaja na životnu sredinu i u pravednijem i zdravijem svetu. Naše dalje delovanje i obaveze protkane su kroz našu strategiju uravnoteženog rasta, „EverGreen”, u kojoj je održivo i odgovorno poslovanje postavljeno u prvi plan i čini njen sastavni deo. Želim da zahvalim svim našim zaposlenima koji posvećeno i svim srcem pristupaju ovoj temi. Zajedno ćemo učiniti sve što možemo, kako bismo stvarali bolji svet.“\nHEINEKEN je nedavno objavio ambiciju da ostvari nultu emisiju ugljen-dioksida u svojoj proizvodnji do 2030. godine, a u celokupnom lancu vrednosti do 2040. godine. Kompanija teži da u svim svojim proizvodnim postrojenjima postigne nultu emisiju ugljen-dioksida, kroz maksimalno iskorišćenje izvora obnovljive energije i veću energetsku efikasnost. Kao deo ove posvećenosti, cilj je i da se ukupna emisija štetnih uticaja smanji za 30% do 2030. godine. Od prvog zrna ječma do pune poslužene čaše piva i uz naučno zasnovan pristup, HEINEKEN će se usredsrediti na konkretne akcije za smanjenje svog ugljeničnog otiska u bliskoj saradnji sa kupcima, potrošačima i dobavljačima. Kako bi ispunio sve svoje obaveze, HEINEKEN se pridružuje partnerskim savezima da bi podstakao kolektivnu saradnju, čemu u prilog svedoči i članstvo u Poslovnoj ambiciji Pariškog sporazuma za 1,5°C, zatim Race to Zero, kao i RE100.\nVoda je od suštinskog značaja za život i osnovna je sirovina u procesu proizvodnje piva. Iz tog razloga, voda je uvek bila u središtu HEINEKEN-ove posvećenosti očuvanju životne sredine. Kao deo postavljenih ciljeva do 2030. godine, HEINEKEN će dalje smanjiti prosečnu potrošnju vode na 2,6 hektolitara po hektolitru piva (hl/hl) u područjima u kojima postoje izazovi sa izvorima pijaće vode i na 2,9 hl/hl širom sveta. Kompanija će takođe u potpunosti uravnotežiti upotrebu vode koja se koristi za proizvode u područjima u kojima postoje izazovi sa izvorima pijaće vode, kao što to radi u Meksiku, Španiji, Egiptu i Maleziji. Takođe će maksimalno pojačati ponovnu upotrebu i reciklažu vode u područjima na kojima postoje izazovi sa izvorima pijaće vode i nastaviti da sarađuje sa drugim stejkholderima kroz saveze za podršku i očuvanje čistih i pitkih slivova.\nHEINEKEN-ovi ciljevi do 2030. godine podižu ambicije kompanije u pogledu društvene održivosti, uz stalni fokus na inkluziju i različitost. Iako se danas procenat žena zastupljenih u višem menadžmentu u HEINEKEN-u udvostručio u odnosu na prethodnu deceniju, i dalje postoji prostor za napredak. Po prvi put, HEINEKEN se javno obavezao na povećanje procenta i osnaživanje žena na 30% liderskih pozicija u višem menadžmentu do 2025. godine, a na 40% do 2030. godine, na svom putu ka rodnoj ravnopravnosti. Do 2023. godine, najmanje 65% članova rukovodećih timova u svakom regionu činiće pripadnici nacionalnosti tog regiona sa ciljem povećanja kulturne raznolikosti i zastupljenosti lokalnih predstavnika u rukovodstvu. Takođe do 2023. godine, svi menadžeri na globalnom nivou će biti obučeni na temu vodećih primera dobre prakse u domenu inkluzije, a nadovezujući se na hiljade onih koji su do danas već prošli ovu obuku. Sa ciljem da se svih preko 80.000 zaposlenih širom sveta oseti prihvaćeno, HEINEKEN je inicirao tim od preko 100 ambasadora za prihvatanje inkluzije i različitosti. Ovi ambasadori, u bliskom partnerstvu sa lokalnim liderskim timovima, pomažu u izradi akcionih planova za rešavanje lokalno relevantnih izazova, kako bi se obezbedio kontinuirani napredak u temama poput kulture, rase, pola i šire. U znak podrške svojim planovima na polju inkluzije, HEINEKEN je nedavno potpisao najugledniju francusku povelju o inkluziji LGBT+. Pored toga, najveća američka LGBT+ organizacija za građanska prava prepoznala je HEINEKEN-ov tim u Meksiku i ocenila ga je najvišom ocenom za praksu i procedure u okviru domena inkluzivnosti.\nHEINEKEN se obavezuje na jednaka primanja za jednak rad za kolege oba pola. Kompanija će napraviti procenu u svim zemljama u kojima posluje i pripremiti akcione planove za unapređenje najkasnije do 2023. godine. Štaviše, koristeći nove, prilagođene procene trećih strana kao merilo, svakom zaposlenom će biti garantovana ne samo minimalna zakonom propisana zarada, već pre svega fer i jednaka primanja najkasnije do 2023. godine, uz fokus na najugroženije zajednice. Pored zaposlenih koji su direktno zaposleni u HEINEKEN-u, kompanija će nastaviti da radi na tome da se obezbedi fer standardi života i rada za indirektno zaposlene i za promotore brendova, u skladu sa svojom posvećenošću Koaliciji za ljudska prava u okviru foruma čiji je član i dosadašnjim akcijama. Kao i u prošlosti, HEINEKEN će takođe nastaviti sa snažnom posvećenošću temama bezbednosti, ljudskih prava i poslovnog ponašanja.


Warcraft III: Reforged razočarao igrače - oradio.rs\nWarcraft III: Reforged razočarao igrače\nWarcraft III je izašao sada već davne 2002. godine ali i dalje se igra kao da je izašao juče. Blizzard, kompanija koja stoji iza ove video igre, 2018. godine je najavila unapređenu verziju igre pod nazivom Warcraft III: Reforged. Ona je konačno izašla 28. januara, a sudeći po prvim reakcijama igrači nisu oduševljeni.\nReforged je igračima, makar sudeći po najavama, trebalo da donese potpuno novi gameplay, a trejelri koji su tada izašli su postavili lestvicu prilično visoko. Najveća unapređenja trebalo je da budu na polju grafike, što je i logično, s obzirom na to koliko je tehnologija napredovala u odnosu na 2002. godinu.\nObećane su poboljšane cut scene, koje je trebalo da izgledaju kao mini filmovi, sa potpuno novim glasovima. Prvi trejleri i jesu tako izgledali, ali igrači na kraju to nisu dobili.\nMožda je najveći problem to što su igrači koji su igrali Warcraft III putem Battle.neta naterani da pređu na novu, Reforged verziju. A to znači da su nestali svi profili, kao i rangiranja iz stare verzije. Kako kaže igrač Warcrafta Miloš Krstić upravo je ovo naljutilo mnoge.\n"Blizzard obećao potpuno unapređenu igru, sa unapređenim gameplay-om, a ono što su igrači dobili je igra koja je deset puta lošija. Platiš za nešto što nisi želeo, odnosno, nateran si da za iste novce igraš goru igru. Blizzard proteklih godina ima sve lošiji odnos sa igračima, tako da ovo sigurno nije ni prvi ni poslednji put da će razočarati te silne milione gejmera koji igraju njihove igre", kaže Miloš.\nSa druge strane, postoje i oni koji misle da Blizzard nije uradio toliko loš posao, a među njima je i jedan od igrača Đorđe Ivanović.\n"Postoje objektivne zamerke na funkcionisanje igre koje bi uskoro trebalo da se reše, ali sve u svemu moje iskustvo je za sada dobro. Smatram da u ovakvim situacijama velikog kuđenja, odnosno hvaljenja nečega, treba uvek zastati i razmisliti. Na kraju, Warcraft III: Reforged najverovatnije neće biti veliki povratak koji je planiran ali će, verujem i dalje okupiti veliki broj igrača koji će godinama ostati tu i igrati ga", objašnjava Đorđe.\nI sam Blizzard je priznao da igra nije ispala onako kako su obećali. U saopštenju navode da im je žao što igrači nisu dobili sve što su hteli, a obećali su i da će u narednom periodu ispraviti neke nedostatke. Kompanija se obavezala i da će vratiti novac svima koji su nezadovoljni.


15. aprila 2021. - 07:47\nAmbasador Srbije u Grčkoj Dušan Spasojević izjavio je da će građani Srbije, prema trenutno dostupnim informacijama, moći da uđu u Grčku od 19. aprila ove godine i to ili avionom ili preko graničnih prelaza Promahonas i Nimfeja u Bugarskoj.\nOn je rekao da će državljani Srbije to moći da učine uz potvrdu o vakcinaciji izdatoj od strane nadležnih službi Srbije ili sa negativnim PCR testom ne starijim od 72 sata, kao i da će svaki putnik morati da popuni i PLF formular 24 sata pre putovanja.\n– Svim našim državljanima preporučujemo da sačekaju još nekoliko dana da se sve ove informacije objave i u zvaničnom službenom glasniku grčke vlade. Takođe ih pozivamo da se pre polaska na put za sve dodatne informacije slobodno obrate ili ministarstvu spoljnih poslova ili srpskoj ambasadi u Atini, odnosno našim konzulatima u Volosu, na Kritu, na Krfu i u Solunu – rekao je Spasojević.\nPrethodni tekstFilmski plakat i zaboravljeni biseri jugoslovenskog filma\nSledeći tekstPoslednjih pet godina – novi mjuzikl Madlenijanuma


MINISTAR MALI SE SASTAO SA KINESKIM PARTNERIMA: Glavna tema projekat izgradnje komunalne kanalizacione infrastrukture (FOTO) | Novosti.rs\nMinistar je sa partnerima iz Kine razgovarao o projektu izgradnje komunalne kanalizacione infrastrukture u lokalnim samoupravama u našoj zemlji.\n- Za sada imamo spremnih 13 projekata, i to u Novom Sadu, Adi, Varvarinu, Lazarevcu, Vranju, Lajkovcu, Kladovu… Reč je o ogromnom poslu, koji će početi da se sprovodi u najkraćem periodu. Osim toga, plan je da se u brojnim lokalnim samoupravama u Srbiju izgrade postrojenja za preradu otpadnih voda, kao i regionalne deponije čvrstog otpada - napisao je ministar na svom instagram nalogu.\nMinistar ističe da se na ovaj način rešava problem kada je reč o zaštiti životne sredine, i poboljšava kvalitet života građana.\nSiniša Mali CRBC Kinezi izgradnja kanalizacije Benk of Čajna


Sud BiH mora da bude reformisan | MONDOBA\nSud BiH mora da bude reformisan\nSud BiH mora da bude reformisan 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nPolitika 02.11.2017. / 09:37 09:41\nAutor Agencije 02.11.2017. / 09:37 09:41\nSud BiH kao protivpravna kreacija visokog predstavnika mora biti reformisan da bi zadovoljio standarde EU, ističe se u novom izvještaju Vlade Republike Srpske Savjetu bezbjednosti UN.\n"U neophodne reforme ubrajaju se i one čiji je cilj ograničavanje beskrajno elastične nadležnosti koju Sud BiH sebi pripisuje i formiranje nezavisnog suda koji bi odlučivao o žalbama", navodi se u šestom dijelu izvještaja pod naslovom "Sud BiH i Visoki sudski i tužilački savjet BiH (VSTS) moraju biti reformisani tako da zadovolje evropske i druge međunarodne standarde".\nU izvještaju se podsjeća da Sud BiH nije nezavisan u radu i da je često pod uticajem SDA koja ga koristi u političke svrhe na šta se međunarodni zvaničnici i nevladine organizacije često kritički osvrću. Predstavnici EU saglasni su sa Republikom Srpskom da postoji potreba za reformama Suda BiH i VSTS-a.\nSistem VSTS, druga protivpravna kreacija visokog predstavnika, mora biti reformisan radi usklađivanja sa ustavnom strukturom BiH, evropskim standardima i praksom demokratskih federalnih država.\n"Ove institucije ne postoje u Ustavu BiH, nego su formirane odlukama i političkom prisilom visokog predstavnika, uz podršku Bošnjaka, radi protivpravne centralizacije sudske vlasti", piše u izvještaju.\nRepublika Srpska zalaže se za reforme pravosuđa BiH u okviru strukturalnog dijaloga sa EU o pravosuđu od 2011. godine. Međutim, bošnjački zvaničnici nepopustljivo blokiraju sve predložene reforme, uključujući i one koje su zadobile podršku eksperata EU.


Agent CIA - špijun uz čiju pomoć je Katar dobio Svetsko prvenstvo 2022.\nKatar je angažovao bivšeg agenta CIA Kevina Čokera da špijunira konkurente te zemlje za domaćinstvo Svetskog prvenstva u fudbalu, otkriva agencija Asošijejted... 23.11.2021, Sputnik Srbija\nKako se navodi vlasti Katara su učinile sve da bi dobile domaćinstvo Mundijala 2022. godine i za to su angažovale Čokera, kome je u opisu posla bilo da proučava šta rade Sjedinjene Američke Države i Australija.Asošijejted pres ističe da je Čoker radio za Katar i u godinama posle 2010, kada je Katar dobio domaćinstvo.U otkrivenim dokumentima se navodi da je jordanski princ Ali Bin al-Husein dobio preporuku iz Amerike da bogati ljudi iz Katara daju novac njegovoj fudbalskoj organizaciji kako bi učvrstio reputaciju Katara u svetskom fudbalu.O Čokeru je pisao i podneo tužbu Eliot Brojdi, ranije saradnik bivšeg američkog predsednika Donalda Trampa koji je nekadašnjeg agenta CIA sumnjičio za hakovanje i špijuniranje u interesu Katara, ali i praćenje zvaničnika FIFA.\nsport, cia, fudbal\nKatar je angažovao bivšeg agenta CIA Kevina Čokera da špijunira konkurente te zemlje za domaćinstvo Svetskog prvenstva u fudbalu, otkriva agencija Asošijejted pres, otkrivajući načine na koje je on radio.\nKako se navodi vlasti Katara su učinile sve da bi dobile domaćinstvo Mundijala 2022. godine i za to su angažovale Čokera, kome je u opisu posla bilo da proučava šta rade Sjedinjene Američke Države i Australija.\nAsošijejted pres ističe da je Čoker radio za Katar i u godinama posle 2010, kada je Katar dobio domaćinstvo.\n„Čoker se predstavljao kao fotoreporter i tako je pratio rad rivala Katara, a na društvenim mrežama je koristio naloge sa ženskim imenima kako bi se približio osobama koje je trebalo pratiti“, ističe se.\nU otkrivenim dokumentima se navodi da je jordanski princ Ali Bin al-Husein dobio preporuku iz Amerike da bogati ljudi iz Katara daju novac njegovoj fudbalskoj organizaciji kako bi učvrstio reputaciju Katara u svetskom fudbalu.\nO Čokeru je pisao i podneo tužbu Eliot Brojdi, ranije saradnik bivšeg američkog predsednika Donalda Trampa koji je nekadašnjeg agenta CIA sumnjičio za hakovanje i špijuniranje u interesu Katara, ali i praćenje zvaničnika FIFA.


Definisani ciljevi na prvoj sednici Privrednog saveta - MORAVIČKI PORTAL\nNa početku današnje sednice usvojen je poslovnik o radu Saveta koji je definisan na nedavno održanom sastanku a sadrži jasne prioritete i pravce delovanja kao smernice u radu Privrednog saveta. Izgradnja pristupne saobraćajnice izdvojila se među najznačajnim temama današnjeg sastanka.\nPredsednik opštine Dejan Kovačević predstavio je članovima Saveta predloge koji bi omogućili bržu realizaciju projekta, dok su privrednici istakli da je izgradnja saobraćajnice od velikog značaja za rad većine milanovačkih firmi, jer dostupnost auto puta uspostavlja lakši, brži I jeftiniji transport robe u Srbiji I inostranstvu.\nDragoljub Vukadinović, Foto: gmpress.rs\n-Interesi privrede I lokalne samouprave treba da se podudaraju, jer u toj privredi rade građani Gornjeg Milanovca – kaže Dragoljub Vukadinović, predsednik Privrednog saveta I dodaje – dogovorili smo se o poslovniku o radu, metodi rada i odlučivanja, a razmatrali smo I nekoliko gorućih pitanja koja se tiču naše opštine. Na prvom mestu to je pristupna saobraćajnica, dogovorena konkretne akcije koje treba da budu sprovedene u narednih mesec i po dana. Kao i u celoj Srbiji tako i u Gornjem Milanovcu goruće pitanje je ekologija, pa smo formirali stručni tim koji treba da napravi projekat za naš grad sa jasnim smernicama šta treba uraditi da bi se dugoročno smanjio stepen zagađenja. Sa učenicima srednjih škola biće održana tribina na kojoj ćemo se obratiti mi kao privrednici i predstaviti zanimanja koja ovaj grad interesuju, kao smernicu koju treba da imaju u vidu pre nego što počnu pripreme za fakultet. Takođe, razmatrana je i industrijska zona Velereč gde treba da se reši problem kanalizacije, vodosnabdevanja I sekundarne mreže . Oformljen je tim koji već sledeće sedmice treba da dostavi predloge, pa ćemo zajedno sa lokalnom samoupravom pristupiti rešavanju – zaključio je Vukadinović.\nKroz saradnju sa Nacionalnom službom za zapošljavanje dobijati na mesečnom nivou izveštaje o raspoloživosti radne snage definisan po stručnoj spremi, jedan je od planova Saveta kako bi poslodavci dobijali jasnu sliku o raspoloživim kadrovima. Prisutni su bili jednoglasni o svim prioritetnim pitanjima koja se tiču privrede i razvoja Gornjeg Milanovca i koja će uticati na bolji život radnika i žitelja opštine.\nZagađenje vazduha: Izbegavati boravak napolju ujutru i uveče


Vesti online / Sport / Košarka / NBA: Turčin dominirao, "jelenov" skok u plej-of\nNBA: Turčin dominirao, "jelenov" skok u plej-of\nU nastavku prvenstva američke profesionalne košarkaške lige (NBA) jutros je odigrana samo jedna utakmica u kojoj je Milvoki savladao Indijanu sa 111:107.\nMajkl Karter-Vilijams ubacio je 13 poena\nCentralna figura susreta bio je turski reprezentativac Ersan Iljasova koji je sa 34 poena ostvario lični rekord u NBA karijeri. Iljasova je pogodio 12 od 14 šuteva iz igre, pri čemu pet od šest trojki.\nUz odličnog Turčina u redovima Milvokija istakao se još Kris Midlton sa 17 koševa, dok je Si Džej Majls bio najefikasniji pojedinac Indijane sa 26 poena.\nMilvoki je ovom pobedom praktično obezbedio plasman u plej-of pošto deset utakmica pre kraja ligaškog dela šampionata ima polovičan učinak: 36 pobeda i isto toliko poraza.\nSa takvim učinkom Milvoki se nalazi na 6. mestu Istočne konferencije, a poznato je da će u doigravanje za titulu prvaka NBA lige ući po osam prvoplasiranih ekipa iz obe konferencije.\nNBA VIDEO: Klivlendu malo i +17 za pobedu u Indijani\nNBA Boban Marjanović bez promašaja!


Verifikovani mandati odbornika Skupštine grada Beograda, u toku izbor predsednika - Blitz RS - Vesti\nVerifikovani mandati odbornika Skupštine grada Beograda, u toku izbor predsednika\nSednica je počela izborom Verifikacionog odbora za potvrđivanje mandata, nakon čega je usledila pauza kako bi odbor utvrdio ispravnost verifikacionih isprava.\nNakon pauze, prisutnima se obratio izvestilac Verifikacionog odbora Nebojša Bakarec.\nOn je rekao da je odbor, na osnovu izveštaja Gradske izborne komisije o sprovedenim izborima za odbornike Skupštine grada Beograda i rešenja GIK-a o dodeli odborničkih mandata, utvrdio da su podaci iz uverenja o izboru svakog odbornika istovetni sa podacima iz izveštaja GIK-a, kao i da su uverenja izdali nadležni organi.\nBakarec je potom predložio Skupštini grada da na osnovu Zakona o lokalnim izborima i Poslovnika Skupštine grada Beograda donese odluku o potvrđivanju mandata odbornika gradskog parlamenta, što je i učinjeno.\nU nastavku sednice sledi izbor predsednika Skupštine grada i njegovog zamenika, kao i sekretara gradskog parlamenta i njegovog zamenika.\nNikola Nikodijević ponovo predložen za predsednika\nGrupa od 56 odbornika kandidovala je Nikodijevića iz SPS-a za predsednika gradskog parlamenta, koji tu funkciju obavlja od 2014. godine.\nObrazlažući predlog za kandidaturu Nikodijevića, Ivana Vilotijević iz koalicije SPS–JS, pozvala je gradske odbornike da podrže taj predlog jer je Nikodijević, prema njenim rečima, „vratio dostojanstveno ponašanje i dijalog bez uvreda u Skupštinu“.\nPredsednik odborničke grupe DS-a Filip Tatalović kazao je da odbornici te stranke neće ni uzeti glasačke listiće i da će njihova odbornici biti u „funkciji kontrolora“ tokom glasanja.\nI odbornici Narodne stranke kažu da neće glasati za prvog čoveka gradske skupštine.\nKonstitutivnoj sednici, do izbora predsednika Skupštine grada, predsedava najstariji odbornik. To je Vladeta Janković koji je posle kraćeg obraćanja govornicima, to mesto ustupio sledećem najstarijem odborniku, Tomi Fili, sa liste oko SPS-a.\nSkupština grada Beograda ima 110 odborničkih mesta, a prema osvojenim mandatima novi saziv činiće SNS sa 48 mandata, SPS sa 8, lista „Ujedinjeni za pobedu Srbije“ sa 26, koalicija „Moramo“ sa 13 mandata.


PREDSEDNIK VUČIĆ NA HORGOŠU: Zajedno smo snažniji i jači, do Segedina za 35 minuta! - Radio televizija Pančevo\n18. oktobra 2021. 18. oktobra 2021. 0122\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić i predsednik Vlade Mađarske Viktor Orban prisustvuju danas ceremoniji obeležavanja početka radova na rekonstrukciji i modernizaciji železničke pruge Subotica-Horgoš – državna granica sa Mađarskom.\nPredsednik Srbije govor je počeo mađarskom poslovicom “ko sme taj pobeđuje”.\n– Premijer je rekao da zajedno možemo mnogo da uradimo, sve što gradimo pokazuje koliko zajednićki možemo da postignemo bolje rezultate – istakao je Vučić.\n– Iz iskustva mađarskog smo mnogo toga naučili, gledamo kako da zajedno rešavamo i energetske probleme i ostale važne probleme. Ova pruga nam pokazuje da se nalazimo u centru Evrope, ovde je centar – rekao je Vučić.\n– Uskoro rekonstrukcija bolnice u Subotici, završava se pozorište. Stiže i stadion, izgradnja vodovoda i kanalizacije, a u novembru otvaramo novu fabriku za 500 zaposlenih. Suština svega je da ćete imati fantastičnu budućnost. Uslov za sve je da mi i Mađari imamo najbolje i bratske odnose. Živelo srpsko-mađarsko prijateljstvo – najavio je predsednik Vučić.\n– Hvala predsedniku Vučiću što me je pozvao da danas budem ovde. Nalazimo se u neobičnoj situaciji, želimo da obnovimu liniju staru 150 godina, ali postaljamo kamen temeljac, ovo je jedan simbol. Simbol saradnje i zajedničkog napredka Mađarske i Srbije i naroda koji grade zajedničku budućnost – rekao je Orban.\nPoručio je da smo “zajedno jači”.\n– Svi znamo da je Srbija kapija Balkana i ključna zemlja za bezbednost Evrope. Istina je i znamo da je Srbija već godinama spremna za ulazak u EU. Polako se postavlja pitanje da li želi da se pridruži EU i kome i čemu da se pridruži. Želim da potvrdim jasno i glasno da se Mađarska zalaže za članstvo Srbije u EU jer imamo ovde i jednog većeg brata, mi radimo zajedno sa predsednikom Vučićem, radimo na izgradnji linije između Budimpešte i Beograda, a spremni smo i da poradimo i na liniji između Subotice i Baje. Mi ćemo ovu liniju izgraditi i vi ćete moći za 35 minuta da budete u Segedinu. Radimo na tome da se obezbedi što jednostavniji prolaz granice – rekao je Orban.


Beograd (26. oktobar 2015.) - Kompanija Aleksandrija Fruška gora saopštila je danas da je počela sa radom prva fabrika bezglutenske hrane u Srbiji u njihovom novom pogonu u Čurugu.\nProjekat bezglutenskih proizvoda nastao je u nameri tehnologa te kompanije da dođu do nove grupe proizvoda od celog zrna prosa i helјde, koji bi zadovolјili sve nutritivne potrebe lјudi.\nTestiranjem i analizom dobijenih hlebova, testenina, krekera i keksa utvrđeno je da su to proizvodi koji pospešuju opšte zdravstveno stanje lјudskog organizama, a analize su pokazale da su to i bezglutenski proizvodi, jer proso i helјda ne sadrže gluten, navedeno je u saopštenju kompanije.\nPored toga, tehnologija koju su razvili tokom rada na tim proizvodima pokazala se jedinstvenom u svetu, nasuprot do sada poznatim tehnologijama drugih proizvođača, koje su razvijene za dobijanje isklјučivo bezglutenskih proizvoda ne dobijajući nutritivno vredan proizvod za lјudski organizam.\nProso i helјda su nutritivno nadmoćnije žitarice od pšenice i pirinča i imaju značaj u prevenciji dijabetesa, jer obe vrste imaju nizak glikemijski indeks.\nKompanija već nekoliko godina razvija kategoriju funkcionalnih proizvoda u saradnji sa Institutom za prehrambenu tehnologiju Polјoprivrednog fakulteta Univerziteta u Beogradu i Centra za ispitivanje namirnica.\n:: Prehrambeno-prerađivačka industrija :: PRVA FABRIKA BEZGLUTENSKE HRANE U SRBIJI ::


General Diković u poseti pripadnicima Vojske Srbije u misiji UN Libanu | Vojska Srbije\nGeneral Diković u poseti pripadnicima Vojske Srbije u misiji UN Libanu\nPonedeljak, 11.12.2017 | Multinacionalne operacije\nDočekom u Komandi sektora Istok misije Ujedinjenih nacija u Libanu (UNIFIL) danas je počela poseta načelnika Generalštaba Vojske Srbije generala Ljubiše Dikovića ovoj misiji.\nDočekom u Komandi sektora Istok misije Ujedinjenih nacija u Libanu (UNIFIL) danas je počela poseta načelnika Generalštaba Vojske Srbije generala Ljubiše Dikovića ovoj misiji, u kojoj je angažovan najbrojniji kontingent srpskih mirovnjaka.\nSa komandantom Sektora Istok brigadnim generalom Franciskom Havierom Romero Marijem general Diković je razgovarao o aktuelnoj političko-bezbednosnoj situaciji u tom sektoru, kao i o angažovanju pripadnika Vojske Srbije u sastavu Unifil. Na sastanku u Komandi Sektora Istok štabni oficiri Komande sektora upoznali su načelnika Generalštaba sa zadacima koje obavljaju jedinice u ovom sektoru.\nNačelnik Generalštaba, sa delegacijom, potom je obišao poziciju UN na kojoj zadatke izvršavaju pripadnici Vojske Srbije, gde mu je o angažovanju naše pešadijske čete referisao komandir čete major Mladen Gligorijević, koji je istakao da su pripadnici čete zdravi, obučeni, opremljeni i motivisani za izvršavanje zadataka u zoni operacije.\nGeneral Diković obišao je i zonu operacije španskog bataljona, u čijem se sastavu angažuje naša pešadijska četa, i stekao neposredan uvid u specifičnosti izvršenja zadataka u ovoj misiji. U razgovoru sa srpskim mirovnjacima u Libanu, general Diković je izrazio zadovoljstvo dosadašnjim radom starešina i vojnika Vojske Srbije u toj operaciji istakavši da oni, izvršavajući zadatke rame uz rame sa kolegama iz drugih vojski, na najbolji način predstavljaju Republiku Srbiju i Vojsku Srbije.\nDelegacija Vojske Srbije predvođena načelnikom Generalštaba posetu misiji Unifil nastaviće sutra, gde će se, nakon svečanog dočeka u Komandi misije u Nakuri, sastati sa komandantom snaga i šefom misije Unifil, general-majorom Majklom Berijem. Tokom boravka u Libanu general Diković obići će i Komandu Sektora Zapad gde će razgovarati sa komandantom sektora brigadnim generalom Rodolfom Sgangom, a posetiće i poziciju UN na kojoj zadatke, u sastavu intalijanskog kontingenta, izvršavaju pripadnici našeg voda za zaštitu snaga.\nPripadnici Vojske Srbije angažuju se u misiji Ujedinjenih nacija u Libanu od 2010. godine, a trenutno 177 starešina i vojnika naše vojske izvršava zadatke u toj misiji.\nTreća brigada kopnene vojske,\n22.10.2018 Kurs za ključno osoblje u mirovnim operacijama\n28.09.2018 Nove smene vojnih medicinara u misijama EU\n14.09.2018 Doček naših mirovnjaka iz Centralnoafričke Republike\n13.09.2018 General Diković sa oficirima koji odlaze u misije UN\n30.08.2018 Svečani ispraćaj kontingenta Vojske Srbije u misiju UN u Centralnoafričkoj Republici\n19.07.2018 U poseti srpskim mirovnjacima na jugu Libana


Posjeta Srbiji: Putina će u Beogradu sačekati više od 70.000 ljudi – Borba\nPosjeta Srbiji: Putina će u Beogradu sačekati više od 70.000 ljudi\nBeograd, 16. oktobra 2014 - Veliki broj gradjana sa slikama ruskog lidera Vladimira Putina ceka pocetak vojne parade "Korak pobednika". Ruski predsednik Vladimir Putin zapoceo je danas nesto posle 12 casova posetu Beogradu tokom koje ce razgovarati sa drzavnim vrhom Srbije i prisustvovati obelezavanju 70. godisnjice oslobodjenja Beograda i pobede nad fasizmom i 100 godina od pocetka Prvog svetskog rata. FOTO TANJUG / SRDJAN ILIC/ bk\nPredsjednika Rusije Vladimira Putina, koji 17. januara dolazi u posjetu Srbiji, trebalo bi ispred Hrama Svetog Save u Beogradu da dočeka više od 70.000 ljudi, pišu “Novosti”.\n“Zamisao organizatora je da na ovaj način iskažu poštovanje prema prvom čovjeku Rusije koji je veoma zaslužan za učvršćivanje prijateljskih veza između dvije bratske države, ali i zahvalnost najvećoj slovenskoj zemlji za podršku u međunarodnoj areni kada je riječ o teritorijalnoj cjelovitosti Srbije”, pišu “Novosti”.\nDetalji Putinovog boravka trebalo bi do tančina da budu razrađeni do subote, a očekuje se da u Beograd stigne i njegova prethodnica kako bi još jednom provjerila da li je sve pod konac pred značajnu posjetu, pišu “Novosti”.\nDačić Hrvatima: Izvinite se Srbima za genocid, pa onda dijelite lekcije\nMario Milošević nema mira u zatvoru: Saradnik “kavčana” pretukao cimera zbog partije šaha!


DAVOR DRAGIČEVIĆ DANAS U SARAJEVU | Hayat.ba\nPovod dolaska je novo ročištu u predmetu ubistva i zataškavanja ubistva Dženena Memića u Sudu BiH.\nPrema rasporedu suđenja za danas je u 9.00 sati zakazano ročište u slučaju Dženan Memić.\nU ovom predmetu je, osim Zijada, optužena i njegova kćerka Alisa Mutap-Ramić, Muamer Ožegović, Hasan Dupovac i Josip Barić.\nOni se terete da su, u periodu od 8. februara 2016. godine, pa nadalje, pristupili skupini za organizirani kriminal, formiranoj od strane Zijada Mutapa i drugih, a koja je organizirana radi prikrivanja dokaza o načinu na koji je Dženan Memić zadobio teške tjelesne povrede opasne po život dana 8.02.2016.godine u Velikoj Aleji, općina Ilidža usljed kojih je 15. februara iste godine preminuo u Kliničkom centru Sarajevo.\nNakon ovog ročišta, Davor Dragičević će Uredu disciplinskog tužioca BiH predati dopunu pritužbe protiv tužioca Dalibora Vreće koji je tri godine zataškavao ubistvo Davida Dragičevića i tim povodom će se obratiti medijima.


Vučić u Zagrebu: Poniznost nije mera poštovanja, neću se dodvoravati | Srbija | Vesti\nVučić u Zagrebu: Poniznost nije mera poštovanja, neću se dodvoravati\nPANČEVO, 13. februar 2018. (TV Pančevo) – Poniznost nije mera poštovanja, poručio predsednik Srbije Aleksandar Vučić delu hrvatskih novinara i dodao da od njega ne treba da očekuju da se dodvorava i ponižava, niti da pristane na ponižavanje Srbije.\nPoseta Hrvatskoj od izuzetnog značaja, postoje oblasti u kojima će se brzo postići značajni rezultati, poručuje Vučić. Poniznost nije mera poštovanja, od mene ne treba da očekujete da se dodvoravam i ponižavam, niti da pristanem na ponižavanje Srbije, odgovorio srpski predsednik na provokacije hrvatskih novinara.\n„Ono što vi ne razumete to je da su naša viđenja onoga što je bilo 95. godine potpuno različita“, rekao je Vučić, u nastojanju da objasni da potrpuno različit pogled Srba i Hrvata na prošlost ne sme da bude razlog da ne razgovaraju o budućnosti.\n„Kod vas je mera podrške i poštovanja i ljubavi prema nekom direktno proporcionalna meri poniznosti koju bi prema vama trebalo da pokaže“, rekao je Vučić i dodao:\n„Takvu vrstu poniznosti, straha i potrebe da vam se dodvoravam nikada nećete videti.“ „Čuo sam bezbroj istih pitanja. Interasntno je da je ta mera vaše podrške i poštovanja direktno proporcionalna poniznosti, koju očekujete od nekoga ko bi došao među vas. Takvu vrstu poniznosti s moje strane, ili straha i potrebe da se dodvoravam, nikad nećete videti“, odgovorio je predsednik Srbije.\nPrimetio je da je bio učtiv, odgovoran i ozbljan, te da na uvrede nije odgovarao uvredama i teškim rečima.“\n„I danas sam slušao laži i neistine o sebi i nemam problem da na to odgovorim“, rekao je Vučić dodavši da Srbi i Hrvati imaju potpuno različite poglede na ono što je bilo pre 23 ili 28 godina, ali da to ne znači da ne treba da žive zajedno i da razgovaraju.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić posetio je Vrginmost, koji je 1996. godine preimenovan u Gvozd, mesto u kome su Srbi teško stradali tokom Drugog svetskog rata, ali i u akciji „Oluja“. Vučić je posetio porodicu Predraga Lapčevića, poklonio školi deset laptop računara i razgovarao sa okupljenim Srbima.\nŽelim da s ponosom nosite svoje srpsko ime, da se nikog ne stidite, nikog ne bojite i da imate pravo da kažete šta očekujete i od Srbije i od Hrvatske, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić Srbima iz Hrvatske sa kojima se sastao u Vrginmostu.\nPredsednik Aleksandar Vučić rekao je obraćajući se na Velikoj Skupštini Srpskog narodnog vijeća u Zagrebu da će uskoro uputiti poziv hrvatskoj predsednici Kolindi Grabar Kitarović da dođe u Srbiju kako bi se prezentovali rezultati njenog poziva da on poseti Hrvatsku.\nAleksandar Vučić je naveo da će prilikom te posete, za čiju pripremu će imati nekoliko meseci, biti predstavljeno ono što je urađeno za pripadnike hrvatske zajednice u Srbiji. "I nećemo se stideti i kriti to od srpske javnosti, već ćemo time da se hvalimo", naveo je predsednik napomiući da će to da znači i veću sigurnost i bolji život za Srbe u Hrvatskoj.\nVučić je zahvalio Srbima u Hrvatskoj što čuvaju ognjišta, porodice i srpsko ime i prezime.


Saradnja SAD i EU u borbi protiv terorizma - 2001-09-28\nBelgijski premijer Gij Verhofštat, èija zemlja trenutno predsedava Evropskom unijom, založio se za održavanje razgovora na nivou ministara, radi uoblièavanja saradnje Sjedinjenih Država i Evropske unije u borbi protiv terorizma. Neposredno posle poluèasovnog sastanka u Beloj kuæi belgijski premijer je rekao novinarima da je od gospodina Buša zatražio spisak mera koje bi zemlje Evropske unije mogle da preduzmu kako bi doprinele toj borbi. Gospodin Verhofštat, koji je došao u pratnji predsednika Evropske komisije Romana Prodija, rekao je da je Evropska unija izradila sopstveni spisak predloga za suzbijanje terorizma, koji je on predao predsedniku Bušu.\n”To je jedan vrlo konkretan plan za akciju, sa razlièitim merama na planu pravosudja, na planu policijske saradnje, sa uvodjenjem evropskih naloga za hapšenje i spiskom teroristièkih organizacija koji æemo staviti na papir.“\nLideri Evropske unije su odobrili taj plan na svom vanrednom sastanku, održanom prošle nedelje. Predsednik Evropske komisije Romano Prodi je rekao da zemlje Evropske unije žele da vide napredak u onome što smatraju kljuènom komponentom u suzbijanju terorizma: rešavanju konflikta izmedju Izraela i Palestinaca.\n”Podvukli smo veliku važnost nastojanja da zapoènu konsultacije izmedju Izraela i palestinske vlasti. U ovom osetljivom trenutku to je veoma važan zadatak. Mi u Evropi podstièemo Izraelce i Palestince da otpoènu sa pregovorima uprkos teškoæama.“\nOvo je poruka za koju se oèekuje da æe je ponoviti i jordanski kralj Abdulah, kada se kasnije danas bude sastao sa predsednikom Bušom. Jordanski monarh je prvi arapski lider koji æe se sastati sa amerièkim predsednikom od 11. novembra, kada su izvršeni teroristièki napadi na Svetski trgovinski centar i Pentagon. Tokom juèerašnjeg sastanka sa državnim sekretarom Kolinom Pauelom i savetnikom za nacionalnu bezbednost Kondolizom Rajs, kralj Abdulah je takodje podržao amerièka nastojanja u borbi protiv terorizma. Podrška arapskih zemalja se smatra izuzetno važnom u okviru medjunarodnih nastojanja na suzbijanju terorizma.


Koliko građane Srbije koštaju Partizan i Crvena zvezda\nBeogradski glas (Beta) – Ministar finansija Srbije Siniša Mali rekao je danas je su košarkaški i fudbalski klubovi „Partizan“ i „Crvena zvezda“ od 2014. godine od države dobili više od 4,4 milijarde dinara.\nMali je novinarma rekao da je Košarkaški klub „Crvena zvezda“ od države od 2014. do 2019. godine dobio 1,626 milijarde dinara, a u istom periodu je Košarkaški klub „Partizan“ dobio 1,217 milijardi dinara.\nKako je dodao, Fudbalski klub „Partizan“ je od 2014. do 2019. godine dobio 543,87 miliona dinara, a već su primljena i sredstva do 2022. godine u iznosu od 355,5 miliona dinara, tako da je taj klub ukupno dobio 899,4 miliona dinara, a kada je reč o fudbalskom klubu „Crvena zvezda“ ukupno je uplaćeno 727 miliona dinara.\n„Ovo su samo uplate u novcu, a postoji i drugi način pomoći kao što su krediti, izdavanje garancija, reprogram poreskih obaveza“, rekao je ministar i naveo da košarkaški i fudbalski klubovi „Partizan“ i „Crvena zvezda“ po osnovu reprograsma poreza duguju milijardu dinara.\nOznakecrvena zvezda Naslovna-centar Naslovna-traka Partizan Siniša Mali\nNovi Zakon o igrama na sreću ukida pomoć za lečenje retkih bolesti, osobama sa hendikepom…\nPosečna srpska plata 54.115 dinara


Ustavni sud BiH na svojoj posljednjoj sjednici donio je odluku kojom je odbijena apelacija Pravobranilaštva Republike Srpske, kao vid žalbe na raniju odluku Suda BiH kojom je naloženo da se vojna imovina u Han Pijesku uknjiži na BiH, prenose mediji.\nĆeman je za za sarajevski portal "Vijesti.ba" rekao da je apelacija Republike Srpske odbijena kao neosnovana na plenarnoj sjednici Ustavnog suda BiH, koja je održana 6. jula\n"Očekujemo da će Predsjedništvo BiH, kao vrhovni komandant Oružanih snaga, hitno obavijesti generalnog sekretara NATO-a Jensa Stoltenberga da su se stekli uvjeti za aktivaciju MAP-a (Akcionog plana za pristupanje BiH NATO-u) za BiH", kazao je predsjednik Stranke za BiH Amer Jerlagić.\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg je u februaru tokom posjete Sarajevu, a nakon razgovora s članovima Predsjedništva BiH izjavio da je NATO spreman za aktivaciju MAP-a, ali tek kad vojna imovina bude uknjižena na državu BiH.\nNa zalaganje nekadašnjeg predsjednika Stranke za BiH Harisa Silajdžića, kao tadašnjeg člana Predsjedništva BiH, na skupu u Talinu prije osam godina odobrena je aktivacija MAP-a, uz ispunjenje određenih uslova među kojim je i uknjižba vojne imovine na državu BiH.\nČlan Komisije za državnu imovinu BiH iz RS Nikola Kovačević ocijenio je da je ta odluka Ustavnog suda BiH suprotna Dejtonskom mirovnom sporazumu i Ustavu RS.\n"Ovom odlukom Ustavni sud BiH stavio je tačku na ovaj slučaj i praktično otvorio mogućnost da se na isti način riješi pitanje i ostale perspektivne vojne imovine, kao i druge imovine koja je pod zabranom raspolaganja", rekao je Kovačević, prenijela je RTRS.\nPrema Kovačevićevm riječima, postavlja se pitanje motiva da se imovina -teritorija Republike Srpske knjiži kao vlasništvo BiH, ako se ima u vidu činjenica da Oružane snage BiH potpuno nesmetano koriste svu perspektivnu imovinu koja se nalazi na teritoriji ovog bosanskohercegovačkog entiteta.\n"Šta je krajnji cilj da se ova imovina knjiži na BiH, posebno kad se ima u vidu činjenica da Republika Srpska ima jasan stav u pogledu pristupanja NATO-u", kazao je Kovačević.


Pasoši vakcinacije će važiti samo za one vakcine koje je odobrila Evropska agencija za lekove? - Biznis i Finansije\nHome\tVestiPolitika i društvo\tPasoši vakcinacije će važiti samo za one vakcine koje je odobrila Evropska agencija za lekove?\nPasoši vakcinacije će važiti samo za one vakcine koje je odobrila Evropska agencija za lekove?\nPasoši vakcinacije o kojima se već mesecima naširoko piše mogli bi uskoro zaživeti u Evropi, ali će najverovatnije priznavati samo one vakcine koje je odobrila EMA, Evropska agencija za lekove.\nOvo nije potvrđena vest, ali se podatak o odobrenim vakcinama može čuti iz nekoliko zvaničnih izvora. O uvođenju ovih pasoša u EU će se glasati tek 17. marta ove godine. Ukoliko ovaj predlog bude izglasan, veliki broj naših sugrađana koji su primili rusku i kinesku vakcinu neće slobodno moći da se kreće po Uniji, bar ne bez PCR testa ili karantina.\nJer, za sada su u EU priznate samo vakcine kompanija Fajzer/Bionteh, AstraZeneke, Moderne i Džonson i Džonson.\nNešto više o pasošima vakcinacije saznaćemo u narednim danima, a za sada se zna da bi oni trebalo da traju do kraja pandemije, i da će biti izdavani u digitalnom i u papirnom obliku.


Prestanak privrednog društva po odluci suda – Glosarijum\nPrestanak privrednog društva po odluci suda\nTatjana Matković Stefanović, sudija Privrednog apelacionog suda.\nRezime: Zakon o privrednim društvima posebno propisuje prestanak društva na osnovu odluke suda i to u okviru odredaba koje regulišu akcionarsko društvo, a koje se kao takve primenjuju i na društvo sa ograničenom odgovornošću, kao i u okviru odredaba koje regulišu ortačko društvo, a koje se primenjuju i na prestanak komanditnog društva odlukom suda.\nZakon o privrednim društvima posebno propisuje prestanak društva na osnovu odluke suda i to u okviru odredaba koje regulišu akcionarsko društvo, a koje se kao takve primenjuju i na društvo sa ograničenom odgovornošću, kao i u okviru odredaba koje regulišu ortačko društvo, a koje se primenjuju i na prestanak komanditnog društva odlukom suda.\nKljučne reči: Zakon o privrednim društvima, prestanak akcionarskog društva po odluci suda, uslovi za podnošenje tužbe, odluke suda po podnetoj tužbi, posledice donošenja presude, prestanak ortačkog društva odlukom suda.\nin\t02. Ogledi: Srbija , 12 , 2018 , Privredno pravo , Sadržaj časopisa 2018 , Tatjana Matković Stefanović\nodluke suda po podnetoj tužbi posledice donošenja presude prestanak akcionarskog društva po odluci suda prestanak ortačkog društva odlukom suda uslovi za podnošenje tužbe Zakon o privrednim društvima


Agencija za selidbe Beograd - Selidbe Beograd\nSelidbe Beograd » Agencija za selidbe Beograd\nKada vam zatreba naša agencija za selidbe Beograd je mesto u kome se nalazimo i gde možemo da vam izađemo u susret u vezi sa svim vidovima selidbi. Radimo i na teritoriji čitave Srbije, tako da gde god da se nalazite, a tražite iskusnu, profesionalnu i pouzdanu agenciju za selidbe u Beogradu i Srbiji, mi smo vam na raspolaganju. Trudimo se da svim vašim zahtevima izađemo u susret, obezbedili smo cene koje su veoma prihvatljive, a svaki segment usluge selidbe smo doveli do savršenstva, kako bi svi naši klijenti bili zadovoljni i srećni. Ukoliko vam je potrebna usluga selidbe, očekujemo vaše pozive na bilo koji naš kontakt telefon, koji je tokom svakog dana dostupan za sve vaše pozive.\nBesplatna procena selidbe je usluga koju naša agencija nudi svima koji su zainteresovani da se pre selidbe tačno utvrdi činjenično stanje stvari i da klijenti mogu unapred znati šta ih očekuje, da ne bi bilo nesporazuma.\nAgencije za selidbe postale su poslednjih godina veoma tražene, kako u Beogradu tako i u ostalim gradovima u Srbiji. Osnovni razlog tome jeste što je ljudima postalo jasno da selidba nije nimalo jednostavan poduhvat i da više ne moraju sami da je obavljaju, kada mogu da obezbede profesionalnu pomoć. Između svih postojećih agencija za selidbe treba pronaći onu koja je pouzdana, koja zaista može da vam pomogne i koja će vašu selidbu maksimalno olakšati. Ukoliko se malo raspitate po gradu, verujemo da ćete iz više izvora dobiti informacije da je naša agencija za selidbe jedna od najboljih na ovim prostorima.\nAko je vaš izbor naša agencija za selidbu Beograd vam više neće izgledati toliko veliko i nepregledno, kako je možda izgledao kada se pokušali sami da organizujete selidbu. Sve obaveze u vezi sa vašom selidbom preuzimamo na sebe, umesto vas obavljamo sve pripremne aktivnosti, u zavisnosti od dogovora koji napravimo. Naša agencija za selidbu u Beogradu dobro poznaje sve ulice i puteve, sve pravce i lokacije, sve zgrade i poslovne prostore, tako da je selidba sa nama zaista jednostavna. Možemo da vam obezbedimo vrhunska transportna vozila, od pikapova, preko kombi vozila, do kamiona velike nosivosti, u zavisnosti od obima selidbe koju treba da obavimo. Sva naša vozila su u potpunosti ispravna, podvrgnuta su svim potrebnim servisima, a bezbednost je na visokom nivou. Iz tog razloga, angažovanjem naše agencije za selidbe Beograd više nema prepreka da se uspešno i brzo preselite na novu lokaciju, da započnete novu priču na nekom drugom mestu.\nNaša agencija za selidbe u Beogradu nudi svim korisnicima naših usluga i mogućnost besplatne procene selidbe, koja vas ne obavezuje ni na šta. Osnovna ideja jeste da se upoznamo sa svim aspektima selidbe koju treba da obavimo, kako bismo obezbedili najvažnije informacije o tome sa koliko stvari raspolažete, koliko bi selidba mogla da traje, koliko bi vas na kraju okvirno koštala, i slično. Na taj način možemo mnogo pažljivije da isplaniramo ceo postupak selidbe, kako ne biste imali nikakvih dodatnih stresova u vezi toga, i kako bi se sama selidba obavila veoma brzo i kvalitetno.\nNe oklevajte, angažujte našu agenciju za selidbe, izbegnite stres, nervozu, gubljenje vremena, rasipanje novca. U ovom poduhvatu niste sami, mi smo uvek na vašoj strani, kada su u pitanju poslovi selidbe. Agencija za selidbe u Beogradu, okolini i čitavoj Srbiji, koja na profesionalan i kvalitetan način pristupa svakoj vašoj selidbi – samo smo jedan poziv udaljeni od vas.


Najveći iznos od 4,9 miliona dinara dodeljen je beogradskoj firmi „Essentis“, za projekat pod nazivom “100 godina nakon Soluna”, dok je drugi po redu iznos od 4 miliona pripao novosadskoj Agenciji za usluge reklame i marketinga „RayDream Production” za projekat “Tragom vremena”. Te dve nazovi medijske kuće dobile su čak 12 odsto od ukupno opredeljnih 72 miliona dinara, u konkurenciji 225 projekata televizija, udruženja građana, agencija iz cele Srbije.\nZanimljivo je da je firma „Essentis“ registrovana za proizvodnju medijskih sadržaja 7. marta 2018. godine, samo dan pred zaključenje konkursa Ministarstva. U rešenju o registracionoj prijavi Agencije za privredne registre navodi se “promena pretežne delatnosti” firme „Essentis“ tako što je izbrisana šifra 7022 – Konsultantske aktivnosti u vezi s poslovanjem i ostalim upravljanjem i upisana šifra 5911 – Proizvodnja kinematografskih dela, audio-vizuelnih proizvoda i televizijskog programa.\nPodsećamo da je Konkursom za sufinansiranje projekata za proizvodnju medijskih sadržaja namenjenu televiziji u 2018. godini kao maksimalni iznos koji se može dodeliti jednom projektu predviđeno 5 miliona dinara. U obrazloženju stručne komisije koja je vrednovala projekte navodi se da tема пројекта „Essentisa“ predstavlja “nov pristup istorijskim događajima i ulozi srpske države u stvaranju međunarodnih političkih tokova, kao i razvoj srpske državnosti i srpskog naroda u 20. veku”. Komisija je ocenila i da “predlagač projekta poseduje visoke stručne i profesionalne reference , koje odgovaraju predloženim ciljevima i aktivnostima projekta”. To što se sve do poslednjeg dana konkursa firma “Essentis” bavila konsultantskim aktivnostima u vezi s poslovanjem i upravljanjem stručnj komisiji nije nimalo smetalo da joj da apsolutni primat u konkurenciji televizijskih projekata.\nStručnoj komsiji nije smetalo ni to što drugoocenjena preduzetnička firma „RayDream Production” nije registrovana za proizvodnju medijskih sadržaja već za usluge reklamiranja i marketinga (šifra 7311). Obrazloženje komisije je da “projekat obuhvata proizvodnju i emitovanje serijala o karakterističnim znamenitostima Srbije”, te da je “visokoprofesionalno postavljen”. Ne navodi se ni jedna konkretna “znamenitost”, a još manje objašnjava ocena o “visokoprofesionosti”.\n← Vlada NUNS-u i NDNV-u: Nismo rekli da je grupa formirana\nSmenjena generalna direktorka RTCG, brojne osude iz sveta →


Vesti online / Scena / Kultura / Više hiljada predmeta srpskog kulturnog nasleđa u inostranstvu\n- Naši artefakti su u institucijama u Irskoj, Rusiji, Nemačkoj - kaže Dejan Ristić i ističe da Srbija ni u jednom trenutku nije pokrenula proceduru da se kulturno nasleđe vrati.\nFokus javnosti je u poslednje vreme, naročito otkako je postignut dogovor da se iz Sankt Peterburga vrati 166. stranica Miroslavljevog jevanđelja, usmeren na pitanje sudbine pokretnog kulturnog nasleđa, koje se nalazi u mnogim evropskim, a sada već i u mnogim svetskim državama, a za to su, kako navodi Ristić, krivi i ratovi koji su pratili viševekovnu istoriju Srbije.\n- Zbog svog geostrateškog položaja i istorije, Srbija je baštinila čitav niz državnih diskontinuiteta. Brojni ratovi koji su se odvijali na teritoriji Srbije takođe su uticali na to da se naše kulturno nasleđe nalazi širom Evrope - navodi Ristić i dodaje da su srpsko kulturno nasleđe dislocirali ili su mu menjali funkciju i istraživači, vladari, istaknuti pojedinci našeg naroda.\nJedan od najuverljivijih primera rasipanja artefakata srpske kulturne baštine po inostranstvu, prema Ristićevim rečima, predstavlja nestanak 60 srednjovekovnih spisa iz Arhiva Srbije i Narodne biblioteke Srbije, među kojima je bila i osnivačka povelja manastira Hilandar.\n- Odmah po izbijanju Prvog svetskog rata Ministarski savet Kraljevine Srbije dao je nalog Arhivu Srbije i Narodnoj biblioteci Srbije da izdvoje najdragocenije iz zbirke nacionalnog arhivskog i nacionalnog bibliotečkog fonda - kaže Ristić i navodi da je sve to posebnom železničkom kompozicijom zajedno s građom Ministarstva spoljnih poslova stiglo do Kruševca, gde je i ostalo do 2015. godine.\n- Naši istraživači su prethodnih decenija detektovali veliki broj tih artefakata. Prizrenski prepis Dušanovog zakonika vraćen je Jugoslaviji sredinom tridesetih godina prošlog veka i on se danas nalazi u Narodnoj biblioteci Srbije - naveo je Ristić.\nJugoslavija vratila iz Nemačke srednjovekovne rukopise\nDejan Ristić je podsetio da je krajem šezdesetih socijalistička Jugoslavija vratila iz Nemačke nešto manje od 20 srednjevekovnih rukopisa, a mnogi rukopisi su, osim Osnivačke povelje manastira Hilandar, "detektovani" u različitim institucijma Evrope i sveta.\nPo zakonu, briga o kulturnom nasleđu u Srbiji i van granica zemlje, slično zakonskim rešenjima u većini evropskih zemalja, u rukama je Arhiva Srbije, Narodne biblioteke Srbije, Narodnog muzeja u Beogradu i Republičkog zavod za zaštitu spomenika kulture i Narodnog pozorišta u Beogradu, navodi Ristić.\nKaže da to podrazumeva obavezu ovih ustanova da istražuju, evidentiraju i vode brigu o zaštiti pokretnog kulturnog nasleđa van granica Republike Srbije, što podrazumeva i vođenje Centralnog registra tih kulturnih dobara.\nZa njega nema dileme da je za ovakav posao nepohodan adekvatan broj stručnjaka koji bi imali i uslove za rad.\n- Potrebna su finansijska sredstva jer treba otići do određenih institucija u nekoj zemlji u inostranstvu, vršiti istraživanja i onda ta istraživanja finiširati na teritoriji Srbije, odnosno okončati u instituciji koja je za to zadužena - objašnjava Ristić.\nIstakao je da zato Srbija mora da bude aktivnija u vraćanju svog kulturnog nasleđa iz inostranstva jer na to ima pravo po odredbama Haške konvencije o zaštiti kulturnih dobara u slučaju oružanog sukoba iz 1954. godine.\nPodsetio je da se poslednji slučaj vraćanja artefakata srpske kulturne građe iz inostranstva dogodio 2010. godine.\n- Tada je iz Nemačke vraćen čuveni krst kralja Aleksandra Obrenovića koji je on darivao manastiru Žiča na dan svog miropomazanja 20. juna 1889. godine. Taj krst je iznet iz manastira Žiča 1941. godine - rekao je Ristić.


I Medjunarodni monetarni fond pozeleneo: Zeleno, zeleno, zeleno - sedam puta - Ekonomske Vesti\n5. maj. 2021 5. maj. 2021 Andrija Matić 0 Comments\nTrend, kome su odlučni impuls dale SAD povratkom u Pariski sporazum o klimi, pridružio se promptno i Medjunarodni monetarni fond.\nU poslednjoj izjavi, objavljenoj posle konsultacija sa vlastima u Srbiji a u okviru člana IV Statuta MMF-a, gotovo da nema pasusa u kome se na ovaj ili onaj način ne zahteva ulaganje u zelenu ekonomiju.\nTa se tema, naime, pominje 7 puta:\n„Kada se vanredna faza krize bude privodila kraju, podrška politike treba da se preorijentiše na izgradnju ZELENIJE (podvukle Ekonomske Vesti), digitalnije i održivije ekonomije“.\n„Brži i održiviji rast u srednjoročnom periodu zahtevaće unapredjenje poslovnog okruženja, vladavine prava, efikasnosti državnih preduzeća i POLITIKE ZAŠTITE ŽIVOTNE SREDINE“.\nPovećanje fiskalnog deficita „takodje uključuje dodatnu potrošnju na zdravstvo i povećane javne investicije (2% BDP-a), uglavnom u infrastrukturu, ZAŠTITU ŽIVOTNE SREDINE i odbranu.\n„Dobro osmišljena ulaganja u infrastrukturu i ZAŠTITU ŽIVOTNE SREDINE mogu podržati rast na kratak rok i ograničiti potencijalne teške efekte krize“.\n„Promovisanje ZELENOG RASTA i unapredjenje sistema socijalne zaštite podržali bi oporavak i osigurali održiviji put“.\n„Ulaganja u ZELENU INFRASTRUKTURU i prelazak u BUDUĆNOST SA SMANJENIM EMISIJAMA UGLJENIKA mogu podržati otvaranje novih radnih mesta, istovremeno povećavajući ekonomsku EKOLOŠKU OTPORNOST“.\nDva obećanja, koja se ovde vezuju uz ulaganja u zelenu ekonomiju, zahtevaju dodatno detaljnije objašnjenje: kako bi ulaganja u zaštitu životne sredine trebalo osmisliti, pa da za rezultat imaju rast na kratak rok i još važnije, kako će ulaganja u zelenu infrastrukturu doprineti otvaranju novih radnih mesta?\nRebalansom budžeta Republike Srbije za 2021. godinu, samo budžet Ministarstva za zaštitu životne sredine je povećan za 4 milijarde na preko 12 milijardi dinara.\nE, ovo povećanje je bezrezervno podržao i Fiskalni savet uz podsećanje da je unazad 3 godine tražio povećanje investicija u zaštitu životne sredine tako da te investicije budu preko 100 miliona evra u prvoj godini.\n„Evo sada, doduše sa zakašnjenjem, to se i dešava. Okretanje trenda i ta ulaganja treba da dostignu oko 500 miliona evra godišnje”, rekao je predsednik Fiskalnog saveta Pavle Petrović.\n← Drži bunar vodu dok izbori odu: Nemačka ima nove ekološke ciljeve\nSrpska napredna stranka i Srpski patriotski savez se ujedinjuju →


Vozači iz Banje Luke došli u Sarajevo da podrže radnike GRAS-a\nPredstavnici Udruženja vozača i mehaničara gradskog i prigradskog prevoza putnika iz Banje Luke došli su danas u Sarajevo da podrže kolege u preduzeću GRAS, koji peti dan štrajkuju zbog neuplaćenih doprinosa i kašnjenja plata.\nPredsjednik ovog udruženja iz Banje Luke Draško Talijan kaže da su u Sarajevo došli da bi kolegama dali podršku da istraju u svojim namjerama.\nOn je ocijenio da nema potrebe da se angažuju drugi prevoznici da umjesto GRAS-a prevoze putnike u Sarajevu, jer je njihov zahtjev za protest opravdan.\n“Plata u preduzeću GRAS nije oko 2.000 KM, kako su predstavljali mediji, odnosno čelnici preduzeća i resornog ministarstva. Plata je oko 700 KM i čak nije ni redovna”, rekao je Talijan Srni.\nOn je precizirao da radnicima kasne plate, a doprinosi im nisu uplaćeni čak četiri godine.\nRadnici cGRAS-a štrajkuju već peti dan, uprkos prijetnjama Vlade Kantona Sarajevo, a građani Sarajeva i danas se voze autobusima drugih prevoznika, koje je Vlada Kantona Sarajevo uvela kao alternativu.\nŠtrajk radnika GRAS-a počeo je još 2. aprila u noćnim satima, zbog neisplaćene februarske plate radnicima, te isključenja struje u poslovnim zgradama ove firme.\nVlada Kantona Sarajevo ocijenila je da je riječ o nezakonitoj obustavi gradskog saobraćaja, a najavljene su i sankcije za radnike GRAS-a.


Objavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Demokratske partije socijalista Crne Gore za 2015. godinu\nPodgorica, 01.08.2016. godine - Na osnovu Zakona o Državnoj revizorskoj instituciji i Zakona o fininasiranju političkih subjekata i izbornih kampanja, Državna revizorska institucija je izvršila finansijsku reviziju Godišnjeg finansijskog izvještaja i reviziju pravilnosti Demokratske partije socijalista Crne Gore za 2015. godinu.\nNa bazi sprovedene revizije, utvrđenog činjeničnog stanja i Izjašnjenja subjekta revizije na Preliminarni izvještaj DRI, nadležni Kolegijum u sastavu član Senata Nikola Kovačević, rukovodilac Kolegijuma i član Senata dr Branislav Radulović, član Kolegijuma, izražava pozitivno mišljenje na Godišnji finansijski izvještaj i pozitivno mišljenje uz skretanje pažnje na reviziju pravilnosti poslovanja sa zakonskom i drugom regulativom.\nFinansijskom revizijom je utvrđeno da je Godišnji finansijski izvještaj Demokratske partije socijalista za 2015. godinu u svim bitno materijalnim aspektima sastavljen i prezentovan na fer i objektivan način u skladu sa važećim okvirom finansijskog izvještavanja.\nRevizijom pravilnosti utvrđeno je da je subjekt revizije finansijske i druge radnje uskladio u svim bitno materijalnim aspektima sa zakonskim i drugim propisima koji su identifikovani kao kriterijumi za predmetnu reviziju. Pored izraženog pozitivnog mišljenja, nadležni Kolegijum DRI skreće pažnju da subjekt revizije treba sva usaglašena potraživanja sa lokalnim samoupravama evidentira u poslovnim knjigama i da evidentiranje istih vrši hronološki tokom finansijske godine.\nRevizijom Godišnjeg finansijskog izvještaja Demokratske partije socijalista CG za 2014. godinu Državna revizorska institucija je utvrdila je nepravilnosti u dijelu zapošljavanja i dala preporuku koja se odnosila na: Subjekat revizije prilikom zapošljavanja treba da vrši javno oglašavanje slobodnih radnih mjesta shodno Zakonu o zapošljavanju i ostvarivanju prava iz osiguranja od nezaposlenosti (član 26). Revizijom Godišnjeg finansijskog izvještaja za 2015 godinu utvrđeno je da je subjekt revizije realizovao datu preporuku.\nKonačan Izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Demokratske partije socijalista Crne Gore za 2015. godinu je objavljen na zvaničnoj internet stranici Državne revizorske institucije Crne Gore.\nIzvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Demokratske partije socijalista Crne Gore za 2015. godinu\nMore in this category: « Objavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Državnog tužilaštva za 2015.godinu\tObjavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Socijaldemokratske partije Crne Gore za 2015. godinu »