Dodik o ostavci Haradinaja: Nova farsa međunarodne zajednice - Izazov\nRadio-televizija Srbije 19. jula 2019. 20:10\nMilorad Dodik je istakao da je danas sa predsednikom Aleksandrom Vučićem razgovarao o ostavci kosovskog premijera Ramuša Haradinaja.\n"Rekao sam da mi to liči na sve one dosadašnje farse koje su najčešče pravila međunarodna zajednica i pojedini u BiH iz muslimanskog i hrvatskog naroda i da ovo najviše ide ka tome da se Haradinaju još jednom opere biografija kako bi on kao nesumnjivi politički faktor mogao ponovo da se vrati u politički život Kosova", rekao je Dodik u izjavi za RTS.\nIstakao je da je ne smemo biti naivni oko toga. "Ja sam potpuno uveren da tu postoji konekcija i saradnja međunarodnog faktora ili nekoga ko vodi čitav taj projekat oko Kosova i samog Haradinaja", dodao je Dodik.\n"I činjenica da Hradinaju nije presuđeno u Haškom tribunalu, a da se sada zove na nešto slično što bi trebalo da bude već presuđeno u Haškom tribunalu mene navodi da je to priča o farsi koja bi samo trebala da bude osnova za dodatni pritisak na Srbiju i predsednika Vučića", naglasio je Dodik.\nUkazao je da je rekao predsedniku Vučiću da je neophpodno da zajedno posvete više pažnje, kao i da to čitav narod očekuje pogotovu u Republici Srpskoj.\n"Čitavo ovo rešenje postavlja se kao svesrpsko pitanje i u tom pogledu ne može da bude rešenja za jedan narod koji ima sva prava na štetu države Srbije, a da jedan deo naroda kakav je u Republici Srpskoj mora da ćuti i da trpi torturu međunarodnog faktora koji je namenio ulogu života u državi u kojoj ne kože da funkcioniše", naveo je Dodik.


Komentari povodom crnogorskog referenduma / Američki analitičari\nVAŠINGTON Voanews 23/05/2006\nAnalitičari smatraju da je rezultat referenduma u Crnoj Gori i u korist Srbije\nAmerički analitičari saglasni su da je od izuzetne važnosti činjenica da je referendum u Crnoj Gori okončan mirno, demokratski i u ambijentu koji je zadovoljio međunarodne standarde. Sve to ukazuje na zrelost i odgovornost crnogorskih birača.\nŠto se tiče rezultata – kaže za Glas Amerike pomoćnik direktora Harimanovog instituta, na uglednom univerzitetu Kolumbija u Njujorku, Gordon Bardos - "Svi ključni akteri procesa prihvatili su rezultat, što je ogroman korak naprijed kada je re č o Balkanu", kaže Bardoš.\nOn vjeruje da refeferndumski rezultat nije samo u korist pristalica nezavisne Crne Gore, već da će i Srbija od toga imati samo koristi:\n“Ovo je veoma dobar razvoj događaja i za Srbiju, jer je državna zajednica sa Crnom Gorom bila potpuno nefunkcionalna. Važno je da se Srbija kao veći partner u toj bivšoj zajednici sada oslobodi tereta traganja za nekom vrstom aranžmana i političku energiju usmeri na rešavanje svojih problema”.\nSa tim stavom saglasan je i Aleks Grigorev, direktor za Zapadni Balkan u okviru Projetka za etnične odnose, na univerzitetu Prinston. On za Glas Amerike kaže da će Srbija sada mnogo jednostavnije moći da definiše kako unutrašnje tako i spoljnopolitičke prioritete, jer to neće morati da budu kompromisna rešenja sa zvaničnom Podgoricom:\n“U nacionalnom je interesu Srbije da sa Crnom Gorom ima najbliže i najbolje moguće odnose. Lično bih voleo da Srbija prva prizna nezavisnu Crnu Goru, jer to bi bio znak nove političke misli u Srbiji. Već godinama nakon pada Miloševića slušamo kako je Beograd drugačiji i kako se zvanična politika politika od konfrontacije okrenula izgradnji mostova sa susedima. Ovo je šansa da Beograd tu pollitku demonstrira prema Crnoj Gori”\nGordon Bardoš ukazuje da je od izuzetne važnosti za budućnost Crne Gore upravo to na koji će način i da li će se u predreferendumskoj kampanji podeljeno pravoslavno stanovništvo objediniti. Kada je u pitanju opredeljenje manjinskih zajednica u Crnoj Gori koje su većinski podržale opciju nezavisnosti, Bardoš ne veruje da je primarni motiv njihovog opredeljenja bio strah od nacionalističke ikonografije koju su pred referendum servirali Beograd i Blok za zajedničku državu.\n“Mislim da je ključni faktor u njihovom opredeljenju bilo to što je došlo do problema u procesu integracije u EU, i to je bio mnogo veći problem od same ikonografije”\nAleks Grigorev smatra da je važno da se Beograd i Podgorica što hitnije dogovore o budućim odnosima dve države i uspostave prvi model evropskih odnosa među državama Balkana. U tome i EU mora da odigra vrlo važnu ulogu, kaže Grigorev:\nSadašnji specijalni izaslanik EU Miroslav Lajčak mogao bi da dobije novi mandat, da pomogne da Srbija i Crna Gora uspostave odnose na novim, modernim i evropskim osnovama. Lajčak im može ponuditi sopstveno iskustvo mirnog razlaza Čehoslovačke i potom uspostavljenih evropskih odnosa njegove Slovačke i Češke”.\nU eksluzivnom intervju Glasu Amerike, direktor Kancelarije američkog Državnog sekretarijata za pitanja istočne i centralne Evrope, Čarls Ingliš, još jednom je u ime SAD čestitao crnogorskom narodu na održavanju demokratskog, transparentnog referenduma. ”Činjenica da je odziv bio tako visok, a učešće birača tako odgovorno, pokazuje da su crnogorski narod i lideri iz oba bloka ozbiljno shvatili taj dogadjaj od istorijskog značaja,“ rekao je Ingliš.\nSAD sebe smatraju prijateljem srpskog naroda; to prijateljstvo želimo da pokažemo davanjem podrške aspiracijama Srbije.\nIngliš: Očekujemo da Srbija i Crna Gora sada deluju krajnje odgovorno u suočavanju sa rezultatima referenduma. Vreme je za intenzivne pregovore izmedju Podgorice i Beograda.\nŠto se tiče Srbije, naš stav je ostao isti - želimo da saradjujemo sa Srbijom kako bi zauzela svoje punopravno mesto u evropskim i evroatlantskim institucijama. Radićemo sa Srbijom da postigne potreban progres i zauzme svoje punopravno mesto u Evropi.\nIngliš: Verujemo da narodu Srbije predstoji bogata budućnost i želimo da sa njim saradjujemo da bi iskoristio mogućnosti koje ta budućnost pruža i pridružio se evroatlanstskim institucijama, ukoliko to sam želi. SAD sebe smatraju prijateljem srpskog naroda; to prijateljstvo želimo da pokažemo davanjem podrške aspiracijama Srbije.\nSrbija se mora okrenuti budućnosti i doneti odluke koje će joj garantovati tu budućnost. Srbija mora da ostavi pitanje ratnih zločinaca jednom zauvek iza sebe, Beograd treba da uradi sve što je u njegovoj moći da uhapsi i izruči u Hag preostale optuženike, posebno generala Mladića i Radovana Karadžića. Kada Beograd bude ispunio te obaveze, otvoriće mu se vrata mnogim mogućnostima, a mi želimo da pomognemo da kroz ta vrata Srbija zakorači i postane prosperitetna zemlja Zapada. Mi smo predani takvom odnosu sa Srbijom.\nIngliš: Očekujemo da blisko saradjuju. Ukoliko preliminarni rezultati budu ratifikovani, očekujemo da zajednički odluče koji je najbolji način da se krene napred dok slede odvojene i zajedničke interese.\nObe zemlje - uz pretpostavku da će na kraju precesa postojati dve odvojene zemlje - želeće da zauzmu svoje mesto u evropskim i evroatlantskim institucijama. Najbolji put ka tom cilju vodi kroz međusobnu saradnju i razrešenje svih preostalih otvorenih pitanja.


Predstavnički dom: Rezolucija o opozivu Trampa ide u Senat\nTanjug 16. januara 2020. 07:55\nVAŠINGTON – Predstavnički dom američkog Kongresa glasao je danas da se rezolucija o opozivu Donalda Trampa prosledi Senatu, čime su stvoreni uslovi da predsedniku SAD počne suđenje u gornjem domu Kongresa.\nZa prosleđivanje rezolucije glasalo je 228 predstavnika, dok je 193 bilo protiv, uglavnom po partijskoj liniji.\nDonji dom je odobrio i imenovanje sedmoro predstavnika u Kongresu koji će na suđenju predsedniku biti „menadžeri“, odnosno zastupati Predstavnički dom, preneo je Glas Amerike.\nPredsedavajuća Predstavničkog doma Nensi Pelosi prethodno je objavila da će vođa tog sedmočlanog tima biti kongresmen Adam Šif, predsedavajući u Odboru za obaveštajna pitanja, koji je od početka uključen u istragu o opozivu.\nPreostali članovi tima su predsedavajući Odbora za pravosuđe Džeri Nedler, koji je takođe bio uključen u istragu; predsedavajuća Administrativnog odbora Zoe Lofgren, koja je bila u Kongresu za vreme opoziva Ričarda Niksona i Bila Klintona; predsedavajući Demokratskog kokusa Hakim Džefris, predstavnica Val Demings sa Floride, predstavnik Džejson Krou iz Kolorada, predstavnica Silvija Garsija iz Teksasa.\nPortparolka Bele kuće Stefani Grišam je, povodom imenovanja „menadžera“, navela u saopštenju da „njihovo imenovanje ne menja apsolutno ništa“, prenosi Rojters.\n„Predsednik Tramp nije uradio ništa loše. Očekuje da će u Senatu biti poštovana sva njegova prava koja su mu ukinuli predsedavajuća Pelosi i demokrate u Predstavničkom domu i očekuje da bude oslobođen“, izjavila je Grišam.\nPredsednik Donald Tramp napisao je na Tviteru da je reč o „još jednoj prevari demokrata koje ništa ne rade“.\nLider republikanske većine u Senatu Mič Mekonel najavio je ranije da bi suđenje moglo da počne u utorak 21. januara, a neki preliminarni koraci mogli bi da se obave do kraja ove nedelje.\nPosle usvajanja rezolucije u Predstavničkom domu, proces opoziva predsednika, takozvano „suđenje“, nastavlja se u Senatu.\nČlanovi donjeg doma su „tužioci“, Bela kuća ima svoje pravne zastupnike, senatori su porotnici, a procesom predsedava predsedavajući Vrhovnog suda Džon Roberts.\nPredsednik može biti razrešen dužnosti ako za to glasa dve trecine senatora, što je malo verovatno jer trenutnu vecinu u Senatu imaju republikanci.\nPravila suđenja u Senatu određuje većina senatora.\nPelosi je skoro mesec dana odlagala slanje rezolucije o opozivu u Senat, u neuspešnom pokušaju da navede republikanskog lidera u tom telu Miča Mekonela da pristane da uključi svedočenja novih svedoka.\nMekonel, koji je obećao da će se koordinisati sa Belom kućom, ocenio je da je slučaj demokrata „slab“ i da nije zadatak Senata da ponovo otvara istragu.\n„Ako je postojeći slučaj snažan, nema potrebe da sudija i porota ponovo otvaraju istragu. Ako je postojeći slučaj slab, demokrate u Predstavničkom domu nije trebalo da opozovu predsednika“, naveo je on.\nPredsednik Tramp, koji poriče sve optužbe kao „čisto političke“, poziva republikanske senatore da odbace navode iz optužnice Predstavničkog doma i pre nego što počne suđenje.\nOn je tvitovao da bi kompletno suđenje dalo, kako kaže, nezasluženi kredibilitet „lažnim optužbama demokrata“.\nIpak, nekoliko republikanaca nagovestilo je da neće podržati inicijativu da optužbe protiv predsednika budu odbačene bez odgovarajuće procedure u Senatu.\nPotreban je samo 51 glas da se svedoci primoraju da svedoče tokom suđenja.\nDžon Bolton, predsednikov bivši savetnik za nacionalnu bezbednost ponudio je da svedoči ako dobije obavezni poziv – ali je predsednik Tramp rekao da bi mogao da iskoristi svoju izvršnu privilegiju da ga spreči.\nJezivo pravilo u Njujorku ako čoveku stane srce\nSrušen ratni avion vlade u Tripoliju\nTviter gasi naloge, među pet zemalja i Srbija\nU poslednji čas: 620.000 maski za lekare bile protiv prašine\nPredsednik Austrije pozvao građane da izdrže\nVlasnici kućnih ljubimaca gomilaju zalihe,porast…\nBroj putnika na najvećim ruskim aerodromima pao 80%


Za ovu vrstu uverenja više nećemo plaćati administrativnu taksu - ObjektivZa ovu vrstu uverenja više nećemo plaćati administrativnu taksu – Objektiv\nZa ovu vrstu uverenja više nećemo plaćati administrativnu taksu\n• 11:14 • 17.12.2019. • 17.12.2019.\nZa izdavanje uverenja Poreske uprave elektronskim putem, od 14. decembra, više se ne plaća administrativna taksa, saopstila je danas Poreska uprava.\nTo je omogućeno izmenom Zakona o republičkim administrativnim taksama i odnosi se na izdavanje elektronskih uverenja automatskim preuzimanjem podataka iz evidencije Poreske uprave putem sredstava elektronske komunikacije.\nPoreski obveznici koji podnose zahtev za dobijanje uverenja u papirnoj formi preko pisarnice u nadležnoj organizacionoj jedinici Poreske uprave i dalje su u obavezi da plaćaju taksu, kao i do sada, u skladu sa navedenim zakonom, u ukupnom iznosu od 640 dinara.\nInače, Poreska uprava je od 1. marta omogućila poreskim obveznicima podnošenje zahteva i izdavanje poreskih uverenja elektronskim putem bez potrebe fizičkog dolaska poreskih obveznika u filijale i do sada je primljeno skoro 90.000 zahteva u elektronskom obliku.\nProsečno se dnevno izdaje oko 500 uverenja u elektronskom obliku, a broj primljenih zahteva i izdatih uverenja u elektronskom obliku je u konstantnom porastu.\nUvođenjem E uverenja dat je značajan doprinos razvoju elektronske uprave u Srbiji, koja je usmerena ka uspostavljanju elektronskih usluga.


Američka kompanija "Monsanto" je svetski lider u proizvodnji GMO hrane\n- Uprava EBRD procenjuje mogućnost učešća u programu koji bi za cilj imao obezbeđenje kapitala za poljoprivrednike. Program obuhvata mogućnost odloženog plaćanja za nabavku semena i zaštitnih sredstava za useve. Međutim, svako takvo učešće isključuje bilo kakvu vezu sa genetski modifikovanom hranom. Jer svi projekti EBRD moraju da ispune stroge kriterijume, uključujući ekološke, socijalne i korporativne standarde - kažu u lokalnoj kancelariji Evropske banke za obnovu i razvoj.\n- Predlog izmena zakona poslat je Evropskoj komisiji na usaglašavanje pre više od mesec dana. Zasad još nemamo povratne informacije, ali je malo verovatno da će se ove izmene naći u skupštinskoj proceduri sredinom godine, kako je ranije planirano - tvrde u Nemanjinoj 11.


Švajcarci pohvalili Srbe kao veliki herojski narod\nŠvajcarski magazin Veltvohe, u najnovijem broju, predstavio je Srbe kao herojski narod, koji se žrtvovao za Evropu, navodeći da gotovo nijedna druga evropska nacija u protekle tri decenije nije tako brutalno kritikovana u zapadnoj Evropi, kao što je Srbija.\nU tekstu pod naslovom “Srbi narod heroja”, ovaj nedeljnik podseća da je istorijske nacije puna borbi i gubitaka, a Evropa toj spremnosti Srba na podnošenje žrtava ima mnogo toga da zahvali.\nUkazuje se da je za većinu komentatora, srpski narod glavni uzrok poslednjih ratova na Balkanu, podsećajući da je, austrijski nobelovac Peter Handke, kada je zatražio pravdu za Srbe, bio izložen pravom “cunamiju” napada, pre svega u Nemačkoj i Francuskoj.\nList navodi da mnogi Srbi s pravom imaju osećaj da nisu shvaćeni i da su ostavljeni na cedilu, a s tim u vezi navodi se da su Srbi već u Austro-ugarskoj monarhiji i nemačkom rajhu, pred Prvi svetski rat, bili prikazivani kao varvarski i gadan narod, kao narod “ubica kraljeva”.\nList ukazuje i sa Srbi vekovima žive u ratnom okruženju, na prekretnici između zapada i istoka, pa se čak vraća na Boj na Kosovu, 1389.godine, i podseća na žaljenje istoričara Hajnriha Gelcera zbog tadašnjeg gubitka Srba, koje je okarakterisao kao “divan narod, najplemenitijim od svih Slovena”.\nPodržavajući Austrijance, Ruse i druge u borbi protiv Turka, Srbi su se iz sopstvene snage oslobodili, uz višestruku pobede nad Turcima, podseća list. Takođe, osvrćući se na Drugi svetski rat, kada je Nemačka okupirala Srbiju 1941, ukazuje se da su Srbi “Užičkom Republikom”, ostvarili prvo oslobađanje jedne teritorije okupirane od strane nacista u Evropi, a srpski narod je sa 1,7 miliona žrtava, odnosno 10 odsto stanovništva, podneo najveću žrtvu u Drugom Svetskom ratu u Jugoslaviji.\nList kritikuje to što su za zapad samo Srbi od početka bili agresori i ratnohuškači, te podvlači da je NATO bombardovanje srpskih gradova 1999.i dalje osporavano jer nije bilo mandata UN.\n“Nisu manje moderni i otvoreni od drugih, a mitovi o herojskoj prošlosti su u njihovim životima važni kao što su to i mitovi iz prošlosti za Švajcarce. Odavno su Srbi od heroja istorije postali heroji svakodnevnice“, kaže se u tekstu.\nMagazin ističe da je svojim patentima Tesla dao veliki doprinos nauci.\n“Možda je, ispred tenisera Novaka Ðokovića, Tesla najveći sin moderne Srbije”, podvlači Veltvohe.\nNEWER POSTKSS: Jokić igrač godine\nOLDER POSTHET se zadužuje za čak 435 miliona KM


"Hrvatska pošta" : Ne kršimo prava potrošača\n"Hrvatska pošta" /HP/ demantovala je tvrdnje da javni poštanski operateri "BH pošte", "Pošte Srpske" i "Hrvatska pošta" nelegalno naplaćuju dodatnu poštarinu za obične pismene pošiljke koje stižu iz međunarodnog saobraćaja, a sadrže robu, nazivajući to dezinformisanjem javnosti.\nU saopštenju objavljenom na internet stranici "Hrvatske pošte" konstatuje se da sva tri javna poštanska operatera u BiH ni na koji način ne krše prava potrošača, nego pružaju usluge u skladu sa važećim zakonskim odredbama vezanim za poštanski saobraćaj BiH, te u skladu sa propisima Svjetskog poštanskog saveza vezanim za međunarodni poštanski promet.\nIz "Hrvatske pošte" pojašnjavaju da je trenutna situacija takva da svim javnim poštanskim operaterima u BiH iz međunarodnog saobraćaja jedan broj običnih pismenih pošiljaka sa robom prispijeva neadekvatno opremljen sa prijemnim brojem, te samim tim i neadekvatno plaćenom poštarinom.\nU saopštenju se dodaje da "Hrvatska pošta", kao i ostali javni poštanski operateri u BiH, ne naplaćuju naknadu od primalaca za pošiljke koje prispiju adekvatno opremljene sa registrovanim brojem prijema /preporučene, vrijednosne, EMS i paketske pošiljke/.\nJavni poštanski operateri u BiH ni u unutrašnjem, ni u međunarodnom saobraćaju ne pružaju uslugu slanja robe s vrijednošću u običnim pismenim pošiljkama bez prijemnog broja na samoj pošiljci, odnosno takva se pošiljka sa robom iz BiH u inostranstvo ne može poslati kao obična neknjižena pošiljka /bez prijemnog broja čija je namjena praćenje pošiljke/.\nU saopštenju se dodaje da javni poštanski operateri u BiH na isti način tretiraju pismene pošiljke iz međunarodnog saobraćaja čiji je sadržaj roba s vrijednošću, a koje nemaju prijemnog broja.\nIz "Hrvatske pošte" posebno napominju da je Regulatorna agencija za poštanski saobraćaj BiH, nakon masovne pojave ove devijacije /prispijeća neadekvatno tehnološki primljenih običnih pismenih pošiljaka koje sadrže robu, a prispijevaju u BiH iz međunarodnog prometa/, u nekoliko navrata upozoravala javne poštanske operatere na regularnost tehnološkog postupanja, te su sva tri operatera postupila u skladu preporukama Regulatorne agencije i prilagodili tehnologiju postupanja sa ovim pošiljkama.\nS tim tehnološkim postupanjem upoznata su nadležna entitetska ministarstva i Ministarstvo komunikacija i transporta BiH, te su javni poštanski operateri predložili da bude upućen cirkularni dopis putem međunarodnih poštanskih kanala kako bi se zemlje iz kojih dolaze pošiljke u BiH upozorile na obavezu primjenjivanja odredbi koje regulišu slanje robe u pismenim pošiljkama u skladu SPS standardom S10 /barkod/, navodi se u saopštenju.\nSavjet ministara trebalo je da na jučerašnjoj sjednici da razmatra informaciju Ministarstva komunikacija i transporta BiH o nelegalnoj naplati poštarine u BiH, ali je ona povučena sa dnevnog reda dok ne budu obavljene sve konsultacije s javnim poštanskim operaterima u BiH i Agencijom za poštanski saobraćaj.\nPovlačenje ove informacije zatražila su sva tri javna poštanska operatera, ali i entitetska ministarstva transporta i komunikacija uz obrazloženje da ona nije obrađena potpuno i kvalitetno.\nOva informacija tretira nelegalnu naplatu dodatne poštarine pri uručenju običnih pošiljaka iz međunarodnog prometa robe koja ne podliježe carinskim naknadama, a koju vrše sva tri javna poštanska operatera u BiH.\nIz Ministarstva komunikacija i transporta navode da je Agencija za poštanski promet BiH potvrdila da je "zaprimila prijave određenog broja korisnika poštanskih usluga o nelegalnoj naplati dodatne poštarine od 1,80 KM od primalaca pri uručenju običnih pošiljki iz međunarodnog saobraćaja sa robom koja ne podliježe carinskom pregledu i taksama, iz čega proizilazi da se ovakvim postupanjem vrši dvostruka naplata poštarine za istu uslugu, što je zabranjeno Svjetskom poštanskom konvencijom".\nPrema toj konvenciji, javni operater države odredišta može od korisnika naplatiti carinsku taksu, ali samo za pošiljke prijavljene na carini u skladu sa domaćim zakonodavstvom.\nMinistarstvo pojašnjava da je u konkretnom slučaju riječ o "pošiljci koja ne podliježe carinskom pregledu, odnosno carinskim taksama, a za koju postoji usluga propisana Zakonom o poštama BiH", te da je "navedenim odredbama Konvencije definisano da su to pismonosne pošiljke i poštanski paketi za koje nije dozvoljeno korisniku naplatiti poštarinu prilikom dostave na adresu, što znači da se u konkretnom slučaju naplata vrši suprotno svim važećim propisima".\nIz "BH pošta" najavili su da će biti formiran tim predstavnika javnih poštanskih operatera u BiH i ministarstava saobraćaja i komunikacija da bi bilo riješeno ovo pitanje.\npošta poštarina nelegalna poštarina\nNaplaćivala je sva tri poštanska operatera\nUvodi se poštarina od 1,8 KM po neevidentiranoj pošiljci\n1185 glasova 45%


8 muskih strahova u vezi sa seksom - Pogledajte!\nOn je pun samopouzanja kada je seks u pitanju, ali onda se zapita… Šta ako je svaka devojka sa kojom je spavao jednostano odglumila orgazam? Ovo pitanje proganjaće ga noćima i pokušavaće da se ubedi u suprotno, sve dok to i ne uspe.\nOvaj strah možda i nije toliko realan, međutim, ogroman broj filmova nam prikazuje upravo ovu situaciju, te je normalno da se javi strepnja da će se upravo ovo desiti i njima…\nDame vole da gledaju zensko telo! Da li znate zasto? Sta muskarci primecuju kod zena tokom seksa


Cinema City - Udruženje Cinema City domaćin međunarodnog treninga „FeeLMS for Creativity“\nUdruženje Cinema City domaćin međunarodnog treninga „FeeLMS for Creativity“\nMladi, kreativnost i kreativne industrije bile su u fokusu 30 učesnika međunarodnog treninga „FeeLMS for Creativity“, koji se održao u Novom Sadu od 1. do 7. septembra 2017. godine. Zahvaljujući ovom projektu, koji je realizovan u okviru Erasmus plus programa sufinansiranog od strane Evropske unije, mladi profesionalci iz Hrvatske, Mađarske, Italije i Srbije, koji se bave kreativnim industrijama i pri tome i sami rade sa mladima, imali su priliku da se tokom sedam dana u Novom Sadu druže, razmenjuju iskustva i predstave rad sopstvenih organizacija koje deluju u lokalnim sredinama. Jedan deo treninga održao se u sklopu programa Cinema City internacionalnog filmskog festivala čije su filmske i muzičke programe učesnici mogli da posećuju u toku večeri i steknu pravu sliku o tome kako kreativne industrije i festivali funkcionišu u praksi.\nTokom treninga učesnici su imali priliku da se upoznaju sa dobrim praksama i interesantnim projektima koji u fokusu imaju mlade, a odvijaju se u oblasti filma, plesa, arhitekture, likovne umetnosti, ulične umetnosti, savremenog cirkusa, IT-ja, performansa. Partnerske organizacije na projektu i same su predstavile sopstvena iskustva. Udruga Domino iz Zagreba predstavila je sopstvena iskustva vezana za razvoj publike, budući da su osnivači dva relevantna festivala savremenog plesa i performansa u Hrvatskoj. Pro Progressione iz Budimpešte učesnicima je približio svoje projekte, kao što je Except koji je imao za cilj da animira mlade iz udaljenih ruralnih područja. Kulturanova iz Novog Sada i Sineglosa iz Ankone su se bavili temom umetničkih intervencija u organizacijama kao i vezom između IT-ja i umetnosti i kulture kroz interesantnu IT aplikaciju Artwalks. Udruženje Cinema City predstavilo je svoja iskustva u organizaciji festivala i uopšte metodologiju upravljanja festivalima, a takođe je predstavljena i metodologija rada sa mladima kroz kreiranje kampanja.\nKako bi se osnažili, kapaciteti učesnika i organizacija da sami pripremaju i realizuju međunarodne projekte, teme treninga bile su i projektni ciklus, EU fondovi kao sredstvo međunarodne saradnje, kao i sam Erasmus program koji pruža mnoštvo mogućnosti za razvoj novih projekata. Osim toga, učesnicima je predstavljena i platforma koja služi za saradnji razmenu materijala i sadržaja između učesnika na projektu, kao i onlajn učenje. U pitanju je „FeeLMS for Creativity“ stranica na koju će učesnici postavljati materijale, snimke, fotografije i interesantne izvore podataka koji mogu biti od koristi drugim učesnicima.\nTokom trajanja treninga učesnici su imali priliku da posete Muzej Grada Novog Sada, Galeriju Matice srpske, da obiđu Novi Sad i Sremske Karlovce i da se bolje upoznaju sa svojim kolegama iz drugih zemalja.\nNakon treninga učesnici su dobili zadatak da neku od metoda ili novih znanja koje su usvojili u Novom Sadu, primene u svojim sredinama u radu sa mladima i postave materijale (fotografije, tekstove, video materijale) na onlajn platformu, kako bi svi učesnici projekta mogli da prate iskustva i uče iz dobrih primera.\nNaredna aktivnost na projektu biće seminar u Ankoni u aprilu 2018. godine gde će se predstaviti iskustva učesnika i aktivnosti koje su u međuvremenu realizovali.


Adria Media Group: Saopštenje povodom skandalozne objave Cenzolovke - Javni servis\nAdria Media Group: Saopštenje povodom skandalozne objave Cenzolovke\nNakon sporne objave CINS-a, sada je i Cenzolovka odstupila od elementarnih profesionalnih standarda objavljujući tekst pod naslovom "Surovo i neosetljivo izveštavaš o nasilju nad ženama, a onda za takve teme dobiješ novac od države". Smatramo nedopustivim da organizacija koja se, između ostalog, finansira iz donacija za istraživačko i profesionalno novinarstvo, pripremi tekst u kojem brani unapred postavljenu tezu ignorišući činjenice i argumente druge strane.\nNa sajtu Cenzolovka.rs je 7. decembra objavljen tekst “Surovo i neosetljivo izveštavaš o nasilju nad ženama, a onda za takve teme dobiješ novac od države“, u kojem je napravljen niz prekršaja, nezamislivih za profesionalno izveštavanje. Stavljen je klikbejt naslov, zloupotrebljene su izjave sagovornika i zanemarene činjenice na koje smo ukazali u odgovoru koji smo dostavili novinarki pre objave teksta. Ne dovodeći u pitanje pravo novinara i urednika da iz odgovora sagovornika izvuče ono što misli da je najrelevantnije, smatramo da je neprihvatljivo prećutkivanje vrlo bitnih činjenica koje smo izneli, a koje su u direktnoj suprotnosti sa tezom koja se brani u tekstu, čime se utiče na stav javnosti, što se u ovom slučaju i desilo.\nAdria Media Group poštuje pravo medija da istražuju sve što bi moglo da bude od javnog značaja i nikada se nije dogodilo da bilo koji medij ostavi bez odgovora. Tako je bilo i ovaj put, odgovoreno je na pitanja Cenzolovke uz molbu da se odgovor objavi u celosti kako se ne bi ponovilo prethodno loše iskustvo sa CINS-om, koji je izostavio značajne činjenice koje su im dostavljene, a tekst opremio u tabloidnom maniru. Nažalost, iz nama nepoznatog razloga, ali s očiglednom namerom, ponovljena je ista matrica i u ovom slučaju. Nameće se pitanje šta je stvarni motiv i u čijem interesu se to radi.\nObjavu Cenzolovke vidimo kao pokušaj da se ospori i obesmisli ozbiljan rad kompanije Adria Media Group i cele redakcije Kurira na unapređenju etičkih standarda u novinarskoj profesiji. Prvi smo u regionu uveli funkciju menadžera za etičke standarde, drastično smo smanjili broj prekršaja Kodeksa novinara (po izveštaju Saveta za štampu za 40% u odnosu na prethodnu godinu, a po našoj evidenciji taj procenat je veći i znatno utiče na ukupan broj naših prekršaja). Takođe, prilikom ocenjivanja projekata, pored kršenja etičkih standarda, u obzir se uzimaju i mere koje mediji preduzimaju da isprave greške, po čemu je Adria Media Group vodeći izdavač. Pored toga što aktivno radi na profesionalizaciji i poštovanju samoregulacije, za razliku od većine drugih izdavača, u poslednjih godinu dana objavljuje sve odluke Saveta za štampu, koje se odnose na Kurir.\nKada se sve ovo uzme u obzir, poražavajuća je činjenica da postoji interes pojedinaca u ovom društvu da spreče unapređenje etike u medijima i da „primer dobre prakse“, što bi Kurir bio da je objektivnosti, negiraju na ovaj način.\nOvom prilikom pozivamo donatore Cenzolovke da preispitaju svrhu korišćenja svojih donacija i da obezbede zaštitu našoj kompaniji, kao suverenom privatnom i nezavisnom sistemu.\nZa sve koji žele da se uvere u opravdanost naših primedbi, kopiramo u celosti odgovor koji smo poslali Cenzolovci:\nHvala na interesovanju i prilici da izložim i naše viđenje, za koje se nadam da će čitaocima olakšati razumevanje i formiranje svog stava o temi koju obrađujete.\nAdria Media Group i Adria Media Magazini, kao deo kompanije, jesu transparentno učestvovali u više konkursa za projektno sufinasiranje proizvodnje medijskog sadržaja od javnog interesa. U protekloj godini, primera radi, dodeljena sredstva na konkursima iznosila su nešto manje od 2 (dva) procenta ukupnih prihoda kompanije i to su sredstva namenjena i upotrebljena za sufinansiranje proizvodnje konkretnog medijskog sadržaja od javnog interesa.\nU vezi sa događajima od pre više godina koje navodite kao primere u svom dopisu, smatram da nema smisla da komentarišem jer je sa promenom vlasničke strukture kompanija značajno promenila uređivačku politiku, a od uvođenja moje funkcije, pre godinu i po dana, aktivno radi na unapređenju poštovanja etičkih standarda, u koje spada i rodno-odgovorno izveštavanje. Kao što ste i sami konstatovali, napredak je očigledan i merljiv. Po izveštaju Saveta za štampu zabeleženo je 40% manje prekršaja u Kuriru u odnosu na prethodnu godinu, a po našim internim evidencijama taj procenat je i veći i znatno utiče na ukupan broj naših prekršaja. Naše primedbe smo dostavili Savetu još u martu i od tada očekujemo odgovor. Mislimo da će, kada Savet evaluira naše primedbe za koje tvrdimo da su apsolutno opravdane, “vrh tabele”, kako Vi navodite, biti značajno promenjen, što je nama bitno, ali je još važnije za celu profesiju, jer bi trebalo da nakon toga standardi budu jasni i ujednačeni, a ne ostavljeni slobodnoj proceni, koja je ovog puta bila na našu štetu.\nAdria Media Group je bez kompromisa za ravnopravnost polova i unapređenje položaja žena po svim pitanjima, a to demonstrira i kao poslodavac: 63% zaposlenih u kompaniji čine žene, koje se nalaze i na većini uredničkih mesta naših izdanja, dok je u menadžmentu broj žena i muškaraca izjednačen.\nSvi projekti planiraju se isključivo prema javnom interesu, a odluka preko kog od naših medija će biti realizovani, donosi se isključivo na osnovu ciljne grupe kojoj se obraćaju. Kurir je samo jedno od izdanja kompanije, među kojima su i National Geographic, Elle itd. koji nemaju nijedan zabeležen prekršaj Kodeksa novinara Srbije, žalbu pred Savetom za štampu ili tužbu pred nadležnim sudovima. Sa spiska dobijenih projekata koji se odnose na temu položaja žena, u Kuriru se realizuje samo projekat “Žene tokom pandemije u većoj opasnosti od nasilja” i to u svemu u skladu s etičkim pravilima. S druge strane, ova tema je redovno prisutna u magazinu Elle koji je 2020. godine oformio Elle Active sekciju kroz koju se aktivno bavi društveno-angažovanim temama i ulogom žene u društvu. Kroz različite kanale delovanja: print, web, podkast i događaje, Elle Active radi na promociji i osvešćivanju prava žena nastojeći da stvori afirmišuću sredinu za njihov lični i profesionalni uspeh (Prvi magazin u zemlji koji je na naslovnoj strani imao “plus size” ženu, istopolni par, body dodatak… Neke od teme: prevencija HPV, Ženska radna prava, Progovaranje o seksualnom nasilju, u pripremi je projekat Destigmatacija menstuacije itd.)\nNa kraju, imam obavezu da naglasim da bez obzira na naš profesionalan i korektan odnos, koji između ostalog podrazumeva da i vama i svim drugim organizacijama odgovaramo na dopise, nemamo pozitivna iskustva kada mi pokušamo da dobijemo odgovore. U avgustu su vam kolege iz redakcije prosledile pitanja na koja nismo dobili odgovor, a više puta smo pozivali predstavnike Cenzolovke da posete našu kompaniju.\nIpak, uzdamo se da je reč o izuzecima te da ćete ovom prilikom naš odgovor objaviti u celosti ne ostavljajući prostor za pogrešne ili maliciozne interpretacije, što je nedavno bio slučaj sa našim odgovorom CINS-u.\nKoristim priliku da vas u ime kompanije još jednom pozovem da nas posetite, kako biste imali priliku da se bliže upoznate sa svim aspektima rada Adria Media Group i kako biste iz prve ruke dobili odgovore na sva vaša pitanja.


Plan kurseva za Novembar 2017. | Fabrika Fotografa : Fabrika Fotografa\nOsnovni kurs u trajanju od sedam nedelja\nPočetak: 11. novembar 2017. u 12h\nZa sedam nedelja, koliko traje ovaj kurs, kroz praksu ćete savladati osnovne tehnike fotografije. Odmah ćete krenuti sa fotografisanjem, i to u manuelnom modu, pa ćete postepeno naučiti kako da vi kontrolišete aparat umesto da on kontroliše vas. Tako ćete naučiti kako da uz pomoć kombinacije parametara na aparatu (merenje svetla, blenda, ekspozicija, ISO, balans bele boje) i pravilnog kadriranja napravite dobru fotografiju.\nOvo je poslednja grupa osnovnog kursa u ovom formatu, ubuduće ćemo ovaj kurs održavati u petonedeljnom formatu.\nOsnovni Intenzivni Kurs\nPočetak: 11. novembar 2017. u 10h\nU portfolio kurseva uvrstili smo novi – Intenzivni Osnovni Kurs. Program ovog kursa i metodologija koju primenjujemo su isti kao i kod Osnovnog kursa, samo što je raspoređen tako da se završi za mesec dana, umesto za sedam nedelja, koliko traje Osnovni kurs. Časovi će se održavati tri puta nedeljno – subotom i nedeljom se fotografiše, a utorkom se održavaju kritičke radionice na kojima analiziramo napravljene fotografija.\nKako je ovo novi format kursa koji smo uvrstili u portfolio, za polaznike koji se prijave za novembarski termin ovog kursa će važiti promotivna cena.\nPočetak: 11. novembar u 13h\nNa kursu Photoshopa ćete naučiti kako da koristite alate ovog moćnog programa za obradu fotografija i kako da to znanje primenite u praksi. Kurs je podeljen na dva modula – osnovni i napredni nivo, i oba traju po mesec dana.\nKljučne reči: beograd, fabrika fotografa, kurs fotografije, obrada fotografije, skola fotografije


Šampion nastavio pobedničku seriju, potopljena i Florencija - Filip Filipovic Oficijalni sajt\nŠampion nastavio pobedničku seriju, potopljena i Florencija\nItalijanski šampion nastavio je da ređa pobede u domaćem šampionatu. U osmom kolu Pro Reko je na svom bazenu pobedio Florenciju sa ubedljivih 18:4. Posle osam mečeva na čelu tabele nalaze se Pro Reko i Breša sa maksimalnim učinkom, a ove dve ekipe u derbiju se sastaju u 13. kolu.\nDomaćin je od početka meča nametnuo svoj ritam i sigurnom igrom konstantno je uvećavao prednost. U prvih 10 minuta igre vaterpolisti Pro Reka postigli su šest golova, poveli sa 6:0 i pobednik je već bio poznat. Posle prvog pogotka Florencije, tri i po minuta pre kraja prvog poluvremena, domaćin je nastavio dobro da igra i na odmor je otišao sa rezultatom 9:1. Posle gola Di Fulvija za 10:1, gosti su postigli tri pogotka u seriji, ali je to prodrmalo igrače aktuelnog šampiona i Florencija do kraja susreta nije zatresla mrežu.\nNajefikasniji su bili Dušan Mandić, Mateo Aikardi i Aleksandar Ivović sa po tri gola, a po dva puta precizni su bili Frančesko Di Fulvio, Andrea Fondeli i Nikolo Figari.


RTS :: Kako do prosečne plate od 900 evra\nEkonomija Kako do prosečne plate od 900 evra\nutorak, 14. jan 2020, 20:45 -> 21:24\nSrbija bi mogla da dostigne prosečnu zaradu od 900 evra do 2025. ukoliko se ispune određeni uslovi, ocenjuju autori biltena "Mesečne analize i trendovi". Do stope privrednog rasta od sedam odsto mogli bismo uz ispunjenje uslova i realizaciju reformi koje je preporučila Svetska banka, objašnjava direktor Zavoda za statistiku Miladin Kovačević.\nDa li bi Srbija do 2025. ipak mogla do prosečne zarade od 900 evra? Neki ekonomisti smatraju da je to nerealno, ali primer Rumunije govori suprotno. Ta susedna zemlja je od 2013. do 2019. ostvarila privredni rast od 51 odsto, a rast zarada od 79 odsto.\nKonkretno, sa prosečne zarade od 357 evra 2013, šest godina kasnije stigli su do 641 evra. Sve to uz prosečan privredni rast od 4,4 odsto godišnje.\n"U ovako postavljenom odnosu, dakle, njihove istorije i našeg cilja se čini da je to dostižno. Rumunski slučaj pokazuje da je rast plata do 900 evra moguć bez nekog velikog narušavanja ovog stabilizovanog makroekonomskog okvira kojeg imamo u ovom trenutku", kaže Ivan Nikolić, saradnik MAT-a.\nUz godišnji privredni rast od četiri odsto i prosečnu inflaciju od tri odsto godišnje, bruto društveni proizvod Srbije bi do 2025. porastao za 51 odsto, dok bi prosek plata od 900 evra predstavljao rast od 80 odsto.\nRazlika do 900 evra, mogla bi se dostići smanjivanjem udela investicija u BDP-u, povećanjem uvoza i deficita spoljnotrgovinske razmene, kao i smanjenjem poreskog opterećenja neto zarada do 15 odsto.\n"Video sam 30 nekih mera kojima bi se delovalo da bi se destimulisao odlazak ljudi u inostranstvo. Jedna od važnih mera jeste podizanje plata. I sada kad razmišljate da li ćete forsirati investicije, vi možete da promenite pa da idete niži investicioni rejt, niža stopa investicija ali veći rast plata", kaže Miladin Kovačević, direktor Zavoda za statistiku.\nSrbija bi mogla da dostigne stopu privrednog rasta od sedam odsto za nekoliko godina, ukoliko bi ostvarila reforme koje je predložila Svetska banka, pre svega, u rastu investicija i izvoza, jačanju konkurencije i reformi javnih preduzeća.\n(nedelja, 19. jan 2020, 17:49) - Miki zmaj [neregistrovani]\n(petak, 17. jan 2020, 04:24) - MiG [neregistrovani]\n(sreda, 15. jan 2020, 09:15) - anonymous [neregistrovani]\n(sreda, 15. jan 2020, 07:02) - anonymous [neregistrovani]\n(sreda, 15. jan 2020, 06:02) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 14. jan 2020, 23:46) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 14. jan 2020, 23:24) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 14. jan 2020, 22:09) - Dragomir [neregistrovani]\n(utorak, 14. jan 2020, 21:58) - Milan [neregistrovani]\n(utorak, 14. jan 2020, 21:15) - anonymous [neregistrovani]


Žalbe Malog i advokata ispisane na oko 3.000 strana\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 16.Nov.2019, 01:30\nSiniša Mali, ministar finansija, podneo je žalbu Univerzitetu u Beogradu na odluku Nastavno-naučnog veća Fakulteta organizacionih nauka (NNV FON) u kojoj mu je izrečena javna osuda zbog neakademskog ponašanja prilikom izrade doktorskog rada, odbranjenog u toj ustanovi, piše Politika.\nMali je to potvrdio za ovaj list i istakao da su dodatne žalbe podneli i njegovi advokati, a žalbeni zahtevi su prosleđeni i NNV FON.\nSamo jedna od tri pozamašne žalbe koje su Siniša Mali i njegovi advokati prosledili UB, i u koje je Politika delimično imala uvid, sadrži prilog od oko 2.000 strana, a sve zajedno ispisane su na oko 3.000 strana.\nOsnovno što Mali i advokati ističu u žalbama, navodi list, jeste...\nMinistar finansija Siniša Mali podneo je žalbu Univerzitetu u Beogradu na odluku Nastavno-naučnog veća Fakulteta organizacionih nauka (NNV FON) u kojoj mu je izrečena javna osuda zbog neakademskog ponašanja prilikom izrade doktorskog rada, odbranjenog u toj ustanovi. Mali je potvrdio da su dodatne...


SVE JE LUĐI: Vučić hoće da prekroji istoriju, nije bilo genocida nad Srbima u Jasenovcu! - Naša Borba\nSVE JE LUĐI: Vučić hoće da prekroji istoriju, nije bilo genocida nad Srbima u Jasenovcu!\nPredsednik Srpske napredne stranke Aleksandar Vučić bezuspešno pokušava da prekroji istoriju kada kaže da u Jasenovcu nije bilo genocida nad Srbima. On je kao lažni evropejac pokušao da zloupotrebi mrtve jasenovačke mučenike da bi sebe prikazao kao pomiritelja. Isto tako je je juče kao pravi radikal pokušavao da zloupotrebi žive Srbe kako bi prekrajao granice država nastalih raspadom bivše Jugoslavije.\nVučićev najnoviji javno izrečen stav o genocidu nad Srbima, Jevrejima i Romima u Nezavisnoj Državi Hrvatskoj samo pokazuje pravi karakter osobe kojoj zarad opstanka na vlasti ništa nije sveto i uzvišeno.\nOd Aleksandra Vučića kome se briga za bilo koji nacionalni interes Srbije završava u sopstvenom džepu i novčaniku, apsolutno ne iznenađuje rečenica da on misli da se u Jasenovcu nije dogodio genocid. Od čoveka koji je Gazimestan menjao za stan od dva ara, a portu Visokih Dečana pretvorio u parking za NATO tenkove, ne čudi bilo kakva bestidna izjava koja negira i prekraja istoriju stradanja srpskog naroda. Srđan Milivojević FOTO: Privatna arhiva\nSad se vidi koliko je bilo lažno njegovo žaljenje za žrtvama Jasenovca povodom filma „Dara iz Jasenovca“. Bila je to samo još jedna jeftina farsa u režiji čoveka koji je davno izgubio nacionalni kompas. Sa takvim farisejima nema ni očuvanja legitimnih nacionalnih interesa ni pomirenja sa državama u regionu sa kojim su nas svojom politikom posvađali.\nSa Aleksandrom Vučićem na vlasti zagarantovano je samo dalje poniženje Srbije.\nPrethodni tekstMUP: U Ritopeku pronađeni dokazi protiv klana Belivuk-Miljković!\nSledeći tekstMEDIJI ĆUTE: Stefanović i šef UKP znali ime političara-pedofila i ćutali!


Objavio DK Na May 30, 2021\n– Ne samo zato što odlučujemo o nizu pitanja čije će posljedice osjetiti direktno građani BiH i sektori ekonomije koji su najteže pogođeni pandemijom, nego je važna i zbog činjenice da se na njoj ponovo borimo protiv pokušaja da nas se uvuče u političku trgovinu interesima građana Bosne i Hercegovine – istakla je.\n– Prvo ćemo glasati o prijedlogu predsjedavajućeg Zorana Tegeltije da se za još jednu godinu produži preferencijalni tretman domaćih kompanija u javnim nabavkama. Tu smo odluku donijeli zajedno prošle godine s namjerom da pomognemo domaću ekonomiju u teškom periodu pandemije, iako smo svi znali da rizikujemo reakciju Evropske unije. Lično smatram da našoj privredi i dalje treba ova pomoć, ali nisam sigurna da svi u Vijeću ministara BiH tako misle te je ishod glasanja vrlo neizvjestan – kazala je.\n– Radi se o mjeri čija je primjena izuzetno izazovna za primjenu, posebno za Graničnu policiju BiH. Ako ona ne bude na pravi način pripremljena i definirana, može izazvati negativne posljedice te čak ugroziti dolazak turista. Osim toga brojne države u svijetu još uvijek priznaju i pored vakcinacije, samo negativne PCR testove. Kako će ova odluka proći, ovisi samo o tome koliko će je kvalitetno nadležne institucije pripremiti – naglasila je.\n– Nema niti jednog razumnog argumenta zašto BiH ne bi usvajanjem ove odluke pomogla ekonomski oporavak turističkog sektora, tim prije što su je podržale sve relevantne institucije i od nas je traže turistički radnici iz cijele države. U slučaju da odluka ne bude usvojena, štete koje će nastupiti bit će milionske, a posljedice katastrofalne po najteže pogođeni sektor – kazala je.\nSmatra da javnost mora znati da se posljednjih sedmica blokadama i ucjenama pokušava nametnuti politička igra ‘ja tebi, ti meni’, po cijenu koju bi platili građani Bosne i Hercegovine.\n– Odbijam biti dio takvog načina rada i pozivam sve ministre da rade u interesu cijele države i svih građana, a ne samo partikularnih, ličnih, i stranačkih interesa. Nemojte da hiljade turističkih radnika iz cijele države budu taoci pokušaja da se izvrši pritisak na jednu stranu zbog pregovora o izbornom zakonu, ustavnim promjenama ili bilo čemu drugom. Bilo kakva trgovina tog tipa neće donijeti nikakav rezultat. Nemojte da žrtvujete našu ekonomiju od koje svi živimo da bi pomogli ekonomije drugih država. Nije ovo pitanje nikakvih vitalnih nacionalnih interesa o čemu se treba pregovarati već je to osnovni interes koji svi građani BiH dijele – poručila je ministrica Turković.\nKarleuša uništila Cecu: Živiš u kući sazidanoj od pobijenih i opljačkanih Bošnjaka…


Tragovi virusa – italijanski fotografi pokazuju ono što se golim okom ne vidi - Top Danas\nTragovi virusa – italijanski fotografi pokazuju ono što se golim okom ne vidi\nPjetro Baroni i Marko Kasino, italijanski fotografi, napravili su projekat „Pandemic Stains Milano“ koristeći instrumente koje koristi policija u toku istraga kada je potrebno osvetliti predmete na mestu zločina.\nUmesto da govore o pandemiji preko uobičajenih fotografija njihov cilj je da koriste jedinstvene instrumente forenzičara poput multi spektričnog svetla ne bi li nam prikazali svet iz perspektive koju inače nemamo.\nTako su nastale fotografije s biološkim tragovima na javnim mestima, u domovima ljudi, u kancelarijama u Milanu tokom karantina zbog pandemije kovidom 19.\nOno što oči vide pod drugim svetlom\n„Ono što smo mi videli putem te svetlosti jesu realni tragovi na predmetima, biološki tragovi od otisaka prstiju do pljuvačke. Prvo što vam padne na pamet kada vidite ove fotografije jeste ideja o čistoći i svakako se menja perspektiva o prostorijama i predmetima koje smo fotografisali“, rekli su fotografi.\nMarko Kasino kaže i da ljudi različito reaguju kada vide fotografije mesta koja su im poznata, porodični ambijent, mesta koja smatraju sigurnima, a onda ih vide u potpuno drugom „svetlu“.\n„Ljudi ostanu bez teksta, neki se gade, drugi su zainteresovani, neki se pitaju kako je moguće da je sve oko njih toliko kontaminirano. Odlučili smo i da pitamo za mišljenje infektologe, sociologe i forenzičare“, kaže Kasino.\nBaroni navodi da je projekat rođen u toku prvog karantina u proleće 2020. godine i vezan je za situaciju u kojoj se nalazi ceo svet ali to ne znači, kako kaže da na taj način ne mogu da otkriju mesta i predmete koje su dotakli ljudi sa visokim stepenom zaraze koronavirusom.\n„Na ovim fotografijama se vide tragovi znoja, pljuvačke, izmeta, urina. Hteli smo na neki način da prodrmamo ljude i njihov osećaj sigurnosti koji imaju kada su u vlastitom domu ili na radnom mestu, ubeđeni da se nalaze u čistom ambijentu“, ističe Baroni.\nZelena boja koja se vidi na fotografijama prikazuje najmanje tragove, neznatne, dok crvena boja pokazuje one koje su prisutne u velikim količinama. Ideja o projektu je rođena dok je Marko Kasino radio na drugom projektu vezanom za Milano pre zatvaranja.\n„Penjanje na Mont Everest“\n„Morali smo da fotografišemo oslanjajući se na tri nogara i a obojenim filterima, s jako dugim ekspozicijama u skoro potpunom mraku. Kofer sa svom opremom je bio težak 20 kilograma i sve to na samom vrhuncu epidemije, u potpuno pustom gradu i u mnogim delovima grada pod vojnom opsadom.\nSvaki put nam se činilo da se penjemo na Mont Everest. Na početku nam je bilo potrebno i po pola sata da fotografišemo samo jednu fotografiju dok smo se na kraju izveštili i došli do pet minuta“, kažu autori za medije.\nNavode i da je bilo veoma teško ući u domove ljudi ili u kancelarije, jer nije lako pokazati svoj dom strancima koji, kako su rekli, kao isterivači duhova dolaze i traže tragove u vašem stanu ili kancelariji.\n„Mnoge firme su nam rekle kategorično ‘Ne’ jer su se plašile posledica“, ističu autori.\nOva dvojica fotografa su pokrenuli kampanju prikupljanja novca na internetu (crowdfunding) ne bi li odštampali knjigu sa tim fotografijama od kojih će serijal „Ultra Flowers“ biti štampan sa posebnim UV mastilom koji pod wood svetlom pokazuju inače skrivene i fluorescentne boje.\nU predgovoru knjige doktorka Silvija Garavalja, specijalista za infektivne bolesti je napisala: „Kolekcija ovih fotografija koje su realizovane sa ultraljubičastim svetlom dozvoljava nam da golim okom vidimo tragove biološke tečnosti koje su inače nevidljivi i površine koje su potencijalno kontaminirane virusom, bakterijama i buđi koje mogu da budu patogene za ljude u ambijentima svakodnevnog života.\nSigurna sam da kada budete videli predmete koje svakodnevno koristimo poput telefona, ključeva, vrata, radnog stola preko ultraljubičastog filtera, realnost će vam se prikazati malo drugačijom od onoga što prividno jeste. Na taj način ćete posvetiti više pažnje tome gde spuštate ruke, ali iznad svega šta ne bi trebalo da pipate kada nemate sredstva za dezinfekciju“.


Probleme drumskih prevoznika rešavaju tri ministarstva - Pluton Logistics\nProbleme drumskih prevoznika rešavaju tri ministarstva\n09/05/2019 09/05/2019 marko\tgužve na granici, Međunarodni transport i logistika, Ministarstvo saobraćaja, Pumedtrans, Siniša Mali, Srbijatransport, Udruženja za međunarodni transport, Udruženje Vojvođanin, Uredba o carinski dozvoljenom postupanju sa robom, Zorana Mihajlović\nPosle susreta ministarke saobraćaja sa predstavnicima prevozničkih firmi gde se govorilo o problemima ove industrije,7. maja je održan novi sastanak kome su osim Zorane Mihajlović prisustvovali i ministar unutrašnjih poslova Nеbojša Stеfanović, kao i ministar finansija Siniša Mali.\n– Za nas kao državu ni infrastruktura višе nijе problеm, jеr završavamo Koridor 10 i gradimo novе auto-putеvе, ali jеsu problеm nеfizičkе barijеrе. Za konkurеntnost našе privrеdе važno jе da imamo što brži transport i što еfikasnijе procеdurе na graničnim prеlazima i svuda gdе postoji mogućnost radićеmo na tomе da u tom dеlu budеmo еfikasniji i brži – rеkla jе Mihajlovićеva, a prenosi njeno ministarstvo.\nMinistar unutaršnjih poslova Nеbojša Stеfanović rеkao jе da sе za zadržavanjе na granicama možе skratiti kroz infrastrukturno proširеnjе graničnih prеlaza, ali da sе moraju imati u vidu i mеrе kojе članicе EU prеduzimaju radi kontrolе nеlеgalnih migracija, kojе takođе utiču na vrеmе zadržavanja na granici.\nMinistar finansija Siniša Mali rеkao jе da jе u dijalogu sa prеvoznicima vеć ograničеn maksimalan trošak parkinga na graničnim prеlazima, ali i da ćе sе raditi na tomе da sе omogući еfikasniji rad unutrašnjih carinskih tеrminala.\nPrеdstavnici udružеnja prеvoznika upoznali su članovе Vladе sa problеmima sa kojima sе suočavaju zbog dugog zadržavanja na graničnim prеlazima i iznеli odrеđеnе prеdlogе u vеzi sa rеšavanjеm ovih problеma u praksi.\nOsim ovoga, a kako navodi Pumedtrans, prevoznici su istakli i druge probleme čijim bi rešavanjem srpska privreda generalno funkcionisala bolje.\nTako je bilo reči o zadržavanju istog broja registarske tablice, izmenama Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima, problemima sa ilegalnim ulascima migranata u vozila prevoznika, poboljšanju sistema prijave vozila u vozni park i pribavljanja svih dokumenata, poreskom kreditu, i mnogim drugim stvarima koje direktno utiču na poslovanje srpske transportne privrede, a indirektno na odlazak vozača, konkurentnost srpskih proizvoda, izbegavanje Srbije kao destinacije u tranzitu itd.\nSastanku su prisustvovali prеdstavnici Poslovnog udružеnja mеđunarodnih drumskih prеvoznika “Mеđunarodni transport”, Privrеdnе komorе „Mеđunarodni transport i logistika“, Udružеnja za mеđunarodni transport, Udružеnja “Vojvođanin”, Poslovnog udružеnja drumskog saobraćaja “Srbijatransport”, kao i Grupacijе za prеvoz robе u drumskom saobraćaju Privrеdnе komorе Srbijе.\nNa sastanku jе dogovorеno da sе svе inicijativе prеvoznika razmotrе, kako bi sе daljе radilo na njihovom sprovođеnju svuda gdе postojе mogućnosti da sе procеdurе učinе еfikasnijim.\n← Nelt raspisao konkurs za plaćeni edukativni program „Dobar start“\nPort of Adria sponzor Međunarodne konferencije pomorskih nauka →\nNek Dunav bude vodeni autoput\n09/02/2014 04/05/2017 marko\nVodeći pomorski prevoznik CMA CGM širi poslovanje na Balkanu\nZajednička inicijativa evropskih udruženja za podršku transportu\n25/03/2020 Milica Milosavljevic


ERSC - EVROPSKA POVELJA O CESTOVNOJ SIGURNOSTI - BIHAMK.BA\nERSC - EVROPSKA POVELJA O CESTOVNOJ SIGURNOSTI\nEvropsku povelju o cestovnoj sigurnosti“ javnosti je prvi put predstavila 29.01.2004.g. u Briselu tadašnja Potpredsjednica Evropske komisije i Komesar za transport i energiju, gđa Loyola de Palacio kao ključni element Evropskog akcionog programa za cestovnu sigurnost, a njena svrha je udruživanja organizacija civilnog društva u cilju ostvarenja smanjenja broja poginulih u saobraćajnim nezgodama za 50% do 2010.g.\nEVROPSKA POVELJA O CESTOVNOJ SIGURNOSTI\n„Evropsku povelju o cestovnoj sigurnosti“ javnosti je prvi put predstavila 29.01.2004.g. u Briselu tadašnja Potpredsjednica Evropske komisije i Komesar za transport i energiju, gđa Loyola de Palacio kao ključni element Evropskog akcionog programa za cestovnu sigurnost, a njena svrha je udruživanja organizacija civilnog društva u cilju ostvarenja smanjenja broja poginulih u saobraćajnim nezgodama za 50% do 2010.g.\nInauguracija „Evropske povelje o cestovnoj sigurnosti“ organizirana je 06. aprila 2004. godine, u kontekstu obilježavanja Svjetskog dana zdravlja i Sedmice cestovne sigurnosti, u Dablinu uz prisustvo ministara transporta iz 15 zemalja članica EU i 10 država pristupnica, te 39 organizacija potpisnica iz sektora industrije, asocijacija koje okupljaju korisnike puteva, te privatnih i javnih institucija.\nŠirok spektar institucija civilnog društva na Evropskom nivou koje su prirodom svog djelovanja uključene u problematiku cestovne sigurnosti dobile su mogućnost ujediniti svoje napore potpisivanjem ove povelje i preuzimanjem obaveze provođenja saobraćajno-preventivnih mjera za koje se procjeni da bi mogle doprinijeti ostvarenju ciljeva Povelje.\nStavljanjem potpisa na Evropsku povelju o cestovnoj sigurnosti, BIHAMK udružuje snage sa preko 900 potpisnika s ciljem unapređenja cestovne sigurnosti u Evropi, što bi rezultiralo spašavanjem 25.000 ljudskih života godišnje i smanjivanjem smrtnosti uzrokovanih saobraćajnim nezgodama za 50% u EU do 2010. godine.\nCifra od 40.000 saobraćajnih nezgoda godišnje ili 109 nezgoda koje se svaki dan dese, 12.000 povrijeđenih i 430 poginulih na cestama Bosne i Hercegovine, bili su snažan motiv za BIHAMK da se priključi ovoj inicijativi Evropske komisije.\nOvim članstvom, BIHAMK se obavezuje da će u naredne tri godine sprovoditi aktivnosti unapređenja cestovne sigurnosti u Bosni i Hercegovini i to kroz slijedeće aktivnosti:\nOrganizirana predavanja o cestovnoj sigurnosti za 50.000 učenika osnovnih škola u BiH, te distribucija 100.000 brošura na temu sigurnosti djece u saobraćaju, kao najranjivijoj kategoriji učesnika u saobraćaju.\nProjekat promocije sigurne vožnje koji je prije svega usmjeren na reduciranje katastrofalnih posljedica konzumiranja alkohola i opojnih droga na ponašanje vozača u prometu. Projektom će biti obuhvaćeno oko 20. 000 mladih vozača, a planira se i raspodjela oko 50.000 brošura koje tretiraju ovu temu.\nSaobraćajno-preventivna akcija zasnovana na faktoru neprilagođene brzine kao jednog od osnovnih uzroka smrtnosti među mladim vozačima. Akcija predviđa snažnu medijsku zastupljenost, te korištenje promotivnih postera koje će vidjeti oko 500.000 ljudi.\nKreiranje višenamjenske web stranice koja će omogućiti:\n- prikupljanje i objavljivanje statističkih podataka o saobraćajnim nezgodama koji će biti uspoređeni sa regionalnim i podacima iz EU, te stavljeni na raspolaganje istraživačima, teoretičarima, novinarima, obrazovnim institucijama, nevladinim organizacijama i zakonodavcima.\n- informiranje vozača o trenutačnoj saobraćajnoj situaciji uz pružanje aktuelnih savjeta i upozorenja\n- neprekidnu edukaciju vozača o pravilima sigurne vožnje\n- pregled međunarodnih dokumenata i audiovizelnog sadržaja o cestovnoj sigurnosti\n- učešće posjetilaca web stranice u moderiranom forumu o različitim saobraćajnim temama.\nKomitet za procjenu Evropske povelje o cestovnoj sigurnosti, prihvatio je BIHAMK-ovu aplikaciju za priključenje ovoj inicijativi Evropske komisije u novembru 2007. godine.\n1. Tekst Povelje o cestovnoj sigurnosti\n2. Kampanja „Uspori- izaberi život“\n3. Kampanja „Sigurnost djece u saobraćaju“


ZAKON O STANOVANJU I ODRŽAVANJU ZGRADA: Osim registracije zgrada, u toku je i obuka registratora. Registracija bi trebalo da se okonča šest meseci od uspostavljanja Registra, pa se očekuje da se zgrade do kraja 2017. ili početkom 2018. godine prilagode novom sistemu - registruju upravnike ili izaberu profesionalne upravnike i odluče kako će održavati zgradu\nRegistar stambenih jedinica počeo je sa radom 12. juna 2017. godine, šest meseci pre zakonskog roka, a za dve nedelje registrovane su 94 zgrade, dok još oko stotinak njih čeka na obradu.\n"Za sada su unete zgrade registrovane po ranijim propisima, oko 13.800 njih, a za dve nedelje od kad radi Registar i oko 100 novih zgrada je registrovano, uz još stotinak koje su u fazi prijave, tako da baza već broji oko 14.000 zgrada", kaže pomoćnica ministarke građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Jovanka Atanacković.\nIstiče da je Registar počeo sa radom pre zakonskog roka – 12. juna, iako je zakonom bilo predviđeno da proradi u januaru 2018. godine.\nZakon o stanovanju i održavanju zgrada ("Sl. glasnik RS", br. 104/2016 - dalje: Zakon), dodaje, funkcioniše i to je dokaz da resorno ministarstvo radi bez obzira na izbor nove vlade.\n"Mi nastavljamo započete reforme i važno je da uspostavimo sistem koji će građanima dati sve javne servise", rekla je Atanackovićeva.\nRegistar stambenih zajednica pokrenut je u saradnji sa Republičkim geodetskim zavodom, koji vodi jedinstvenu evidenciju i na čijoj će internet stranici moći da se vidi svaka zgradu u Srbiji.\n"Znaćemo tačan broj svih stambenih zgrada i moći ćemo lakše da kreiramo politiku i vidimo šta je građanima potrebno kako bismo dalje unapredili sistem", navela je ona.\nTakođe, razvijena je i aplikacija koja će svim jedinicama lokalne samouprave omogućiti da jednošalterski sistem registracije zgrada, kao i uputstvo za njeno korišćenje.\n"Na raspolaganju smo 24 sata za sve nejasnoće, ali verujemo da ih nema, jer mnoge lokalne samouprave uspešno primenjuju sistem i to je dokaz da smo napravili korak napred u održavanju zgrada i stanovanju uopšte", smatra Atanacković.\nZanimljivo je da je kao upravnik jedne zgrade na beogradskoj opštini Stari grad registrovan jedan Holanđanin, stanar te zgrade, kojem su komšije ukazale poverenje i dali mu podršku da bude upravnik.\n"Čuli smo da on želi da unapredi sistem, da se sekira kad nešto u zgradi nije kako treba i stanari su mu dali podršku da bude upravnik", navela je Atanacković.\nOsim registracije zgrada, u toku je i obuka registratora, koju je već prošlo 350 njih iz 135 lokalnih samouprava.\nRegistracija bi trebalo da se okonča šest meseci od uspostavljanja Registra, pa se očekuje da se zgrade do kraja ove ili početkom naredne godine prilagode novom sistemu - registruju upravnike ili izaberu profesionalne upravnike i odluče kako će održavati zgradu i baviti se svojim zgradama.\n"Nakon toga, moraćemo da uspostavimo kontrolu i tamo gde ima problema da uspostavimo kontrolne mehanizme kako bismo imali, pre svega, bezbedne zgrade", zaključila je Atanacković.\nIzvor: Vebsajt RTS, 28.06.2017.


Vojni sindikat Srbije traži smenu Vulina - Izazov\nNovi magazin 9. novembra 2018. 13:40\nVojni sindikat Srbije zatražio je danas smenjivanje ministra odbrane Srbije Aleksandra Vulina zbog – kako navodi – „nezakonitosti u radu“ Ministarstva.\nSindikat je najavio da će narednih dana podneti izveštaj Evropskoj komisiji o „oblicima torture, kršenja međunarodnog prava i osnovnih ljudskih, građanskih i radničkih prava i sloboda, od strane članova Vlade Srbije“.\nNavodeći da je jutros „u nezakonitom disciplinskom postupku“ saslušan generalni sekretar tog sindikata zbog izjave date jednom dnevnom listu, Vojni sindikat je u saopštenju ocenio da se „Ustav i svi zakoni Srbije, koji propisuju rad i delovanje sindikata, a naročito međunarodne konvencije i Revidirana evropska socijalna povelja, svesno gaze od strane ministra odbrane i njegovog sekretara, sa namerom da se jedini reprezentativni sindikat u Vojsci Srbije ugasi“.\n„U ovom trenutku od Vlade Srbije i premijerke Brnabić zahtevamo odgovor da li je najgrublje kršenje međunarodnog prava i zakona, na način svojstven vremenu fašizma, politika Vlade Srbije? Da li će ministar odbrane biti pozvan na odgovornost zbog nezakonitosti u ministarstvu na čijem je čelu“, upitali su iz sindikata.\nUz zahtev za prijem kod premijerke Ane Brnabić, Vojni sindikat je najavio da će u zaštiti sindikalnih prava koristiti „sva raspoloživa sredstva, uključujući sudsku i krivičnopravnu zaštitu“.


Država pomaže Kruševcu i građevinskoj industriji - Gradjevinarstvo.rs\n28.07.2011. | E-kapija\nMinistarstvo prostornog planiranja i zaštite životne sredine pomoći će Kruševcu da izgradi postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda, čija se vrednost procenjuje na blizu 20 miliona evra, rekao je juče u Kruševcu ministar prostornog planiranja, rudarstva i zaštite životne sredine, Oliver Dulić.\n"Sufinansiraćemo taj projekat zajedno sa nemačkim kreditorima i ukoliko Kruševac brzo završi projektnu dokumentaciju, može već početkom naredne godine da uđe u njegovu realizaciju", istakao je Dulić. (Vezana vest: Počela izrada studije za tretman otpadnih voda u Kruševcu)\nDulić je naglasio da je Kruševac jedan od prvih gradova u kojima će početi izgradnja socijalnih stanova. Predviđeno je da se gradi sto stanova, ali je, ukoliko se proceni da ih je potrebno više, Ministarstvo spremno da u tome pomogne. "U septembru će u Skupštini biti ratifikovan zakon o kreditu Razvojne banke Saveta Evrope, tako da ne postoji nijedan razlog da već u oktobru ne počne izgradnja socijalnih stanova u Kruševcu", rekao je Dulić.\nDulić je juče, zajedno za državnim sekretarom u Ministarstvu finansija Miodragom Đidićem i rukovodstvom Kruševca, obišao radove na rekonstrukciji kruševačkog Trga kosovskih junaka i Stadiona Napredak koji se sprovode uz podršku Vladinog programa pomoći građevinskoj industriji u uslovima svetske ekonomske krize.\nUkupna vrednost radova koji će se u Kruševcu sprovoditi u okviru ovog programa je oko 250 miliona dinara za devet projekata, a radovi na trgu i stadionu koštaće 179 miliona dinara.\nDulić je najavio još dva velika projekta, izgradnju reciklažnog centra i regionalne deponije, koji će se u Kruševcu realizovati uz pomoć Ministarstva zaštite životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja.\n"Izgradnju reciklažnog centra će Ministarstvo u potpunosti finansirati i očekujemo da se za nekoliko meseci bude otvoreno gradilište. To će omogućiti da se grad Kruševac u potpunosti pokrije iznošenjem i reciklažom smeća, što značajno može da poveća konkurentnost kruševačke privrede", objasnio je Dulić.\nMiodrag Đidić je ocenio da će Kruševac, rekonstrukcijom Trga kosovskih junaka, prvom posle 40 godina, dobiti "moderan centar grada", te da se nada da će uz pomoć Vlade biti obezbeđena sredstva i za rekonstrukciju zgrade Narodnog univerziteta koja se nalazi na Trgu, a spada u objekte zaštićenog graditeljskog nasleđa.\nĐidić je dodao da se radovi na Carinarnici u Kruševcu privode kraju i da će početkom septembra u Kruševcu, osim Carinarnice, početi da radi i odeljenje Privrednog suda.\nGradonačelnik Kruševca Dragan Jovanović je rekao da će do kraja godine biti realizovano svih devet projekata koji su ušli u program pomoći građevinskog industriji. Jovanović je najavio da će studija izvodljivosti izgradnje postrojenja za prečišćavanja otpadnih voda biti završena u decembru, a da će odmah potom početi izgradnja sistema prerade i prikupljanja otpadnih voda.\nPumpe kanalizacione (za otpadne vode) Lokalna obrada otpadnih voda Obrada otpadaka na licu mesta Izgradnja zgrada, drugih objekata ili njihovih delova


Vozom od Kragujevca do Lapova za manje od pola sata - Železnice Srbije ad\nPotpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, prof. dr Zorana Mihajlović, obišla je danas radove na rekonstrukciji pruge Lapovo–Kragujevac i poručila da će se vozom između ova dva grada od 1. oktobra putovati manje od pola sata.\nNakon obilaska radova u Batočini, koje je „Infrastruktura železnice Srbije“ započela 7. marta 2019. godine, Mihajlovićeva je rekla da će zaključno sa narednom godinom u Srbiji biti ukupno rekonstruisano oko 800 kilometara regionalnih pruga.\n“Regionalne pruge su jednako važne za bolji život građana, kao i glavni koridori koje modernizujemo, i naš zadatak je da stvorimo uslove da se i tim prugama ide brzo, i novim vozovima”, rekla je Mihajlovićeva.\nMihajlovićeva je rekla da je vrednost radova na rekonstrukciji pruge Lapovo–Kragujevac dužine 27,5 kilometara 11 miliona evra, dodatna četiri miliona evra uloženo je u sanaciju klizišta, a radove je finansirala „Infrastruktura železnice Srbije“ sopstvenim sredstvima.\nMinistarka je najavaila da će se posle ove rekonstrukcije izvoditi radovi i na deonici od Kragujevca do Kraljeva, što je važno za bolje povezivanje i razvoj Šumadijskog okruga.\n„Radovi na rekonstrukciji pruge između Lapova i Kragujevca biće završeni mesec dana pre roka – 30. septembra, a putovanje između ova dva grada trajeće 26 minuta,“ istakao je Miroljub Jevtić, v. d. generalnog direktora “Infrastrukture železnice Srbije”. On je objasnio da će voz saobraćati na relaciji Lapovo–Kragujevac i dalje do Mladenovca, gde će imati vezu i sa BG vozom.\nNačelnica Šumadijskog okruga, Biljana Ilić Stošić, rekla je da će ova pruga biti rekonstruisana 132 godine otkako je izgrađena i da će od 1. oktobra građani moći ponovo da putuju vozom po povoljnijoj ceni od cene autobuske karte. „Osim u putničkom saobraćaju, ova pruga značajna je i za teretni saobraćaj i za sve kompanije koje ovde posluju”, zaključila je načelnica okruga.\nPrugu Kragujevac – Lapovo sopstvenim sredstvima, radnom snagom i mehanizacijom rekonstruiše „Infrastruktura železnice Srbije“ u okviru Trogodišnjeg programa obnove regionalnih pruga u Srbiji. Radovi obuhvataju zamenu šina, pragova i tucanika, zatim regulisanje koloseka, kao i sanaciju donjeg dela koloseka u dužini od 2,9 kilometra, na onim mestima gde su poplave i vremenske nepogode stvorile oštećenja.\nBrzina vozova nakon rekonstrukcije pruge biće 60 km/sat u teretnom i 100 km/sat u putničkom saobraćaju, a osovinska nosivost pruge biće povećana sa dosadašnjih 18 na 22,5 tona po osovini.\nPruga Kragujevac–Lapovo izgrađena je 1887. godine. Nove šine na ovoj pruzi postavljene su između 1962. i 1964. godine, a poslednji put njena rekonstrukcija urađena je između 1968. i 1970. godine, kada je osposobljena za projektovane brzine između 60 i 100 kilometara na sat. Železnička stanica Kragujevac obnovljena je pre punih četrdeset godina.\nZbog višedecenijskog neodržavanja pruge između Kragujevca i Lapova, brzine vozova smanjene su na svega 40 kilometara na sat, sa većim brojem deonica na kojima je ona ograničena na brzine između 10 i 30 kilometara na sat.


EK bez eksplicitnog stava o promeni granica\nZvaničnici Evropske komisije odbili su da se jasno odrede da li podržavaju ili odbacuju promjene granica na Zapadnom Balkanu, posebno kada je riječ o mogućem rješenju problema izmedju Beograda i Prištine. Umjesto toga, oni naglasavaju da podrzavaju rješenje koje ce imati podršku obje strane, koje će biti održivo, realno i u skladu sa medjunarodnim zakonima.\n"Naša misija je da posredujemo u dijalogu", saopštio je portparol Evropske komisije odgovarajući na pitanje: da li uz sve glasnija razmišljanja o promjeni granica, mekši stav Vašingtona o takvom rješenju, i EU odstupa od principa nepromjenjivosti granica kako bi u septembru, kada se nastavi dijalog Beograda i Prištine, otvorila prostor i za takvo rješenje?\nI pored upornog novinarskog insistiranja da se Komisija jasno odredi prema promjeni granica kao mogućem rješenju kosovskog pitanja, portparol EK izbjegava konkretan odgovor, nudeći umjesto njega podsjećanje kako su se dva predsjednika dogovorili da intenziviraju razgovore i analiziraju do sada postignuto, uz plan da dijalog nastave u septembru, dok se evropska strana drži načela...\n"Smisao ovog dijaloga je da promoviše održivu saradnju dvije strane, pomažući im na evropskom putu i u naporu da se poboljša život njihovih gradjana. Konačno rješenje treba da bude održivo, realistično i u skladu sa medjunarodnim zakonima", kaže portparol Evropske komisije, Karlos Martin Ruiz de Gordehuelja.\nUkoliko je odbijanje jasnog izjašnjavanja o promjeni granica novi stav Brisela, on je u oštroj koliziji sa nedavnom izjavom njemačke kancelarke, datom nakon susreta sa predsjedavajućim Vijeća ministara BiH. Nema promena granica na Zapadnom Balkanu, to se izgleda mora svaki put ponavljati, poručila je 13. avgusta Merkel.\nSa druge strane, u Briselu se podsjeća i na stav Vašingtona da obje strane moraju da predlože rješenje koje neće doći sa strane, što se tumači kao "smekšavanje" američke administracije prema rješenju koje bi uključivalo promjenu granica.


Sasuolo 'okrenuo' Fjorentinu, gol Lazovića u porazu Verone\nIzvor: RTS, 17.Apr.2021, 21:56\nFudbaleri Sasuola savladali su Fjorentinu posle preokreta 3:1, u utakmici 31. kola Serije A. Isto je učinila i Sampdorija protiv Verone, Darko Lazović strelac jedinog pogotka za goste. Prava goleada viđena je na Sardiniji, gde je Kaljari savladao Parmu 4:3.\nDušan Vlahović nije postigao gol za Fjorentinu ovog vikenda, što se odrazilo na rezultat - Sasuolo je slavio posle preokreta 3:1.\nGosti su poveli golom Bonaventure u 31. minutu, ali je Sasuolo došao do preokreta golovima Berardija sa bele tačke.\nReprezentativac Italije bio je precizan u 59. i 62. minutu, da bi konačan rezultat 3:1 postavio Lopez u 75. minutu.\nSličan tok imala je i utakmica u Đenovi, gde je Sampdorija...\nIzvor: B92, 18.Apr.2021, 16:57\nJuveFudbaleri Juventusa poraženi su na gostovanju kod Atalante sa 1:0 u meču 31. kola Serije A...Jedini gol za tim iz Bergama postigao je Ruslan Malinovski u 87. minutu na dodavanje Josipa Iličića...Juve se ovim porazom praktično oprostio od titule, koju je osvojio bez prekida od sezone 2011/12...Ekipa...


Abramovič kupio Drimlajner, najskuplji privatni avion\nTanjug 20. decembra 2021. 15:55\nMOSKVA – Ruski milijarder Roman Abramovič je navodno kupio avion Boing 787-8 Drimlajner vredan 350 miliona dolara i postao vlasnik najskupljeg privatnog aviona u Rusiji do sada, piše magazin Forbs pozivajući se na izvore sa avio-tržišta.\nPortparol Milhausa, kompanije koja upravlja Abramovičevom imovinom, odbio je da komentariše tu vest, prenosi Raša tudej (RT).\nPrema podacima portala Flajtradar24, avion Boing 787-8 Drimlajner je zaista stigao 18. decembra iz Bazela na moskovski aerodrom Vnukovo, koji opslužuje letove privatnih aviona. Već narednog dana, avion je poleteo iz Moskve za Sent Martin na Karibima.\nPrema Forbsu, u svetu postoji samo 250 ovih letelica, a ova je prva u Rusiji. Meksički predsednik je koristio Boing Drimlajner kao svoj predsednički avion, a jedini preostali Drimlajner u privatnom vlasništvu pripada kompaniji UAS Internešenal Trip, koja se na globalnom nivou bavi luksuznim čarter letovima mlaznim avionom „Drim DŽet“. Ovaj tip aviona je uglavnom u floti velikih avio-kompanija.\nPrema pisanju medija, Abramovičev Drimlajner je proizveden 2015. godine za privatnog avio-prevoznika iz Švajcarske, PrajvitEr, i nikada nije isporučen kompaniji koja je 2018. podnela zahtev za bankrot. Letelica je, navodno, 2019. godine dodatno opremljena kako bi odgovarala Abramovičevim potrebama.\nOsnovna cena aviona je, kako se precizira, 248,3 miliona dolara, ali izvori Forbsa kažu da je dodatna oprema koštala još najmanje 100 miliona dolara. Mediji su u novembru izvestili takođe da je Abramovič stavio na prodaju svoj stari privatni avion, Boing 767-300ER, za 100 miliona dolara. Taj avion je u javnosti nazvan ‘Bandit’ zbog crne senke na prozorima pilotske kabine.\nAbramovičevo bogatstvo se procenjuje na 14,5 milijardi dolara. On je trenutno 12. najbogatiji biznismen u Rusiji, a poznat je kao vlasnik britanskog fudbalskog kluba Čelsi.


Ekološka bomba nadomak Beograda\nSrbija nije zbrinula radioaktivni otpad iz još iz Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije, odnosno iz 60-ih godina prošlog veka do danas, upozorava u izjavi za "Vesti" lider Zelenih Srbije i republički poslanik Ivan Karić, ističući da taj otpad predstavlja stalnu opasnost, ne samo zbog mogućih havarija, već i novih geopolitičkih dešavanja i potencijalnih terorističkih akata, ali i sve češćih vremenskih katastrofa.\nZato, kaže, ovakva ekološka bomba lebdi nad dvomilionskim Beogradom, a preti i šire.\n- Medicinski radioaktivni otpad iz zdravstvenih ustanova, skeneri, rendgeni, stari gromobrani, pa i razni materijali iz drugih naučnoistraživačkih institucija koji se skladište u Vinči predstavljaju opasnost jer nam generalno institucije nisu na zavidnom nivou zaštite, pa bi država morala da finansira te ustanove kako ne bi došlo do incidenata koji bi uticali na zdravlje nacije - kaže Karić komentarišući napise o javašluku u ovoj oblasti.\nNovi hangar za otpad\n- Vršimo stalno provere koje pokazuju da je sve sigurno i bezbedno. Niko u NOS-u ne spori da je hangar za skladištenje star, ali da je dovoljno bezbedan govori i to što je Agencija za zaštitu od jonizujućih zračenja dozvolila da u njemu bude otpad. Brza selidba tog radioaktivnog materijala u novi hangar dodatno će osigurati bezbednost - objasnila je Nataša Lazarević.\nOn je potvrdio medijske priče o ugroženosti kontrole nuklearnog otpada sladištenog u Nuklearnom institutu Vinča, kao i činjenicu da Srbija nema nijednog inspektora za nuklearnu sigurnost.\nTakođe i da preduzeće Nuklearni objekti Srbije, koje se brine o otpadu, već pet godina unazad ima v. d. direktore. Naš sagovornik ističe da se država, nažalost, kao i u slučaju majske poplavne katastrofe pre dve godine, bavi posledicama, a ne uzrocima i da takva situacija u zemlji traje godinama unazad.\n- Ide se onom, neće se to nama desiti, a kada se dogodi, posledice su i tri puta veće od onih koje bismo imali da se reagovalo preventivno - objašnjava Karić.\nČinjenicu da se o novom hangaru za skladištenje otpada samo priča skoro 10 godina, Karić karakteriše kao pitanje svesti, a ne vlasti jer, kako kaže, vlasti su se menjale, a situacija ostala ista.\nV. d. direktora NOS-a Dalibor Arbutina, uz opasku da je stari hangar bezbedan, otkriva da je izgrađen novi, pa se, kako je najavio za "Vesti", u prebacivanje radioaktivnog otpada kreće se već ove godine.\n- Radimo sada ono što više od 40 godina unazad nije rađeno, a u saradnji sa Evropskom komisijom i Međunarodnom organizacijom za atomsku energiju - pojašnjava Arbutina najviše standarde prema kojima se skladišti radioaktivni otpad.\nOn je naglasio da nekoliko desetina merenja radioaktivnosti koja sprovode konstantno najstručniji timovi pokazuju da je situacija u Srbiji na ovom planu potpuno bezbedna.\nIz stručnog ugla, dr Nataša Lazarević, rukovodilac Sektora za radijacionu i sigurnosnu zaštitu životne sredine, demantuje bilo kakve probleme u merenju radijacije.\nNema povećanog zračenja\nU Agenciji za zaštitu od jonizujućih zračenja uveravaju nas da je situacija bezbedna i pod kontrolom.\n- Da ima bilo kakvog razloga, mi bismo alarmirali javnost i u ovom i u drugim domenima. Nije se desilo ništa zabrinjavajuće u dužem periodu unazad, a gama zračenje koje merimo je u granicama. Agencija je transparentna u pogledu informacija i svako može da uđe na naš sajt i da pročita podatke o tome - kažu u ovoj Agenciji.\n- Imamo dva sistema, jedan za ranu najavu, odnosno praćenje vrednosti za celu Srbiju i drugi lokalni na samoj teritoriji Vinče. Vrši se stalno merenje i ako bi došlo do povećanja radioaktivnosti ne samo kod nas, već i u susednim zemljama poput Bugarske i Mađarske, alarm bi proradio. U skorije vreme nije registrovan nijedan akcident ni kod nas ni u okruženju - kaže Nataša Lazarević.\nUvesti i kontrolu granice\n- Zeleni Srbije se zalažu da država na granicama zemlje dobro proveri radioaktivnost svega što ulazi na našu teritoriju, poput mermera, granita, ali i raznih materijala za enterijere i eksterijere - otkriva Ivan Karić.\nOn podseća na činjenicu da je veći deo nuklearnog otpada iz Vinče transportovan 2010. u Rusiju.\n- To je bio dobar potez jer su lopovi mogli da ukradu neke radioaktivne materijale. To ne bi imalo posledice kao one kada dođe do zhavarije nuklearne elektrane, ali svakako da bi moglo da nanese štetu - kaže on.


Kratkovidi Zapad nije očekivao da će Rusija pokazati takvu snagu - 29.10.2015, Sputnik Srbija\nRuska avijacija svaki dan izvede na desetine vazdušnih udara po pozicijama terorista u Siriji. To je nateralo Zapad da se zapita da li je to ona ista Rusija... 29.10.2015, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, kina, sirija\n09:56 29.10.2015 (Osveženo: 10:48 29.10.2015)\nRuska avijacija svaki dan izvede na desetine vazdušnih udara po pozicijama terorista u Siriji. To je nateralo Zapad da se zapita da li je to ona ista Rusija koju oni znaju, piše politikolog Gao Fej u članku za kineski list „Global tajms“.\nNema sumnje, operacija Rusije u Siriji je naterala zapadne zemlje koje smatraju sebe liderima u borbi protiv terorizma da otvore oči. Može se reći da je Moskva „iznenadila Zapad, na čelu sa Amerikom“, tvrdi ekspert. U nemogućnosti da se nose sa ruskim pritiskom „teške“ sile, zapadne vlasti prelaze na „meku“ silu — jedinstvenu slamku spasa koja, po njihovom mišljenju, može da reši ovaj problem.\nTako od početka vojne operacije Rusije u Siriji zapadni mediji ne prekidaju mrežu glasina o žrtvama među civilima i palim navođenim granatama. Međutim, njima postaje sve komplikovanije da se drže linije „duboke analitike“ o padu cena nafte, sankcijama i Moskvi čija snaga je u opadanju. Očigledno, Zapad je potcenio Rusiju, njenu želju da se bori, jer nije bio spreman na to, smatra autor.\nPo mišljenju Feja, pre svega treba reći da vojna moć Rusije nije izgubila na vrednosti. U periodu Hladnog rata SSSR je posedovao najveći nuklearni arsenal na svetu i po obimu naoružanja nije zaostajao za SAD. Rusija je direktna naslednica Sovjetskog Saveza. I bez obzira na to što se nivo vojne snage smanjio, iskustvo, obuka i oprema ruske vojske potpuno odgovaraju velikoj sili.\nOsim toga, Rusi imaju poseban mentalitet: što im je teže, postaju jači, uveren je ovaj politikolog. Danas se Rusija suočava sa ozbiljnim ekonomskim problemima, ali, kako pokazuje istorija, upravo su takvi problemi često bili glavni pokretač razvoja ove države. Tako je u 19. veku napad Napoleona na kraju od Rusije stvorio „policajca“ čitave Evrope, dok je rat sa nacističkom Nemačkom u 20. veku pretvorio SSSR u superdržavu, po snazi ravnu Americi. „Rivali Rusije su često skupo plaćali to što su je potcenjivali“, naveo je ekspert.\nNa kraju, važno je uzimati u obzir da je Rusija „znalac globalne šahovske table“. U glavama Zapada, koji je ostao u atmosferi hladnog rata, Moskva je gubitnik. Na primer, poznati politikolog Zbignjev Bžežinski tvrdi da Rusija ne može da bude „rival Zapada“. Po mišljenju Feja, Amerika je za kratak period postala kratkovide kada je u pitanju Rusija. Međutim, ova zemlja je velika sila, ako ništa — makar po veličini teritorije.


Sarađivao sa Đokovićem, sada ga kritikuje: 'Jedva da je vredno pomena'\nIzvor: B92, 04.Avg.2021, 08:41\nSarađivao sa Đokovićem, sada ga kritikuje: "Jedva da je vredno pomena"\nAustralijski teniski stručnjak Kreg O'Šenesi, koji je nekada sarađivao sa Novako Đokovićem, sada nije imao lepe reči za najboljeg tenisera sveta.\nStručnjak za brojeve, bio je zadužen za analitiku u Đokovićevom štabu i video analizu, a osnivač je sajta "Brejn gejm tenis" (Brain Game Tennis) na kojem pojednostavljuje najbolje obrasce za igranje tenisa >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << .\nSaradnju sa Novakom završio je kada je Goran Ivanišević stigao u stručni štab srpskog tenisera i upravo je njega O'Šenesi krivio za dobijeni otkaz.\nSada je kritikovao bivšeg saradnika, pohvalivši članak iz "Sports Ilustrejteda".\n"Jedva da je vredno da pomenemo da Đoković nije osvojio medalju u Tokiju. I to je najmanji nedostatak. Čak i ako gledamo kroz 'ružičaste naočare', njegovo ponašanje je bilo nedolično šampionu, nedostojno za jednog lidera, neprikladno za jednog olimpijca", piše u članku Džona Verthajma.\nŠenesi je podržao taj stav i napisao:\n"Ovo je dobro. Svaka čast Džon što si pokrio sve. Dao je odgovore na sva teška pitanja. Ovo je sjajno novinarstvo", napisao je O'Šenesi.


Upozorenje: Bez finansijskih transakcija preko nezaštićenih mreža @ Cafe.ba\nNaime, iz RATEL-a upozoravaju da sve što se radi preko interneta može “procuriti”.\nDirektor RATEL-a Vladimir Tintor kaže da mnogi u kafićima, kod komšlija ili na nekim drugim javnim mjestima koriste Wi-Fi mreže bez lozinke, što ne predstavlja nikakvu zaštitu.\n“Sve ono što rade preko interneta može procureti tako da svakako bilo kakve finansijske transakcije nikako ne bi smele na taj način da se obavljaju”, napominje Tintor.\nTintor je rekao da praktično svaki građanin danas koristi neki uređaj koji može da bude podložan određenim rizicima po pitanju bezbjednosti.\n“Da li su to u pitanju računari, laptopovi, tableti, mobilni telefoni, svi oni danas imaju određene bezbjednosne rizike i na te rizike može preventivno da se utiče samim ponašanjem vlasnika tih uređaja”, navodi direktor RATEL-a.\nOdlična preventiva je, kaže, upotreba lozinki za pristup uređajima kao vid zaštite koji će spriječiti da određeni podaci ne dođu u posjed onih kod kojih ne bi trebalo da budu.\n“Uvjek je preporuka da lozinke budu što kompleksnije u smislu broja karaktera, da se koriste velika i mala slova, brojevi, interpunkcijski znaci, ali naravno u određenoj šemi koju svaki pojedinac može kasnije da ponovi”, rekao je Tintor.\nTakođe je, ističe, bitno i redovno ažuriranje i operativnih sistema i antivirusne zaštite, kao preventiva za bilo kakav eventualni problem po pitanju bezbjednosti, a poželjno je koristiti i šifru na samom mobilnom telefonu, jer je to u slučaju gubitka telefona dobra zaštita da se podaci ne izgube.\nPažnja je neophodna i u slučaju dobijanja određenih elektronskih poruka, kada se ispostavi da se imejl adresa možda razlikuje samo u jednom slovu u odnosu na adresu neke institucije ili pojedinca koje poznaje korisnik. Takve elektronske poruke mogu da zaraze računar.\nPušten u rad najveći kran na svijetu: Može podići 1.600 automobila\nIpak postoji granica ljudskog života\nOtkrivena voda u atmosferi planete 111 svjetlosnih godina od Zemlje


U Francuskoj policijske akcije protiv desetina pojedinaca, "fatva" protiv ubijenog nastavnika :: Svet\nSvet / U Francuskoj policijske akcije protiv desetina pojedinaca, "fatva" protiv ubijenog nastavnika\nPolicijske akcije se na osnovu odluke vlade sprovode od jutros i biće nastavljene narednih dana, rekao je on.\nOd ubistva nastavnika u regionu Pariza "više od 80 istraga" pokrenuto je zbog poruka mržnje na internetu i bilo je privođenja, rekao je ministar Darmanen i najavio raspuštanje više udruženja među kojima i Udruženje protiv islamofobije u Francuskoj (CCIF).\nUdruženje CCIF je "očigledno umešano" i "određen broj elemenata nas navodi da verujemo da se radi o neprijatelju države", rekao je ministar. To udruženje dobija pomoć države, ima poreske olakšice i osuđuje islamofobiju države, dodao je on.\nubistvo policija profesor fatvi


Sarajevo: Završena prva dionica A transverzale - M-Kvadrat\nSarajevo: Završena prva dionica A transverzale\nUposlenici građevinske firme Euro-Asfalt završili su asfaltiranje prve dionice A transverzale, saobraćajnice koja će Međunarodni aerodrom Sarajevo povezivati sa centrom glavnog grada BiH, potvrdio je direktor Euro-Asfalta Enver Ajanović.\n“Asfaltirana je prva dionica saobraćajnice sa četiri saobraćajne trake u dužini od oko 650 metara, urađena je horizontalna signalizacija, a trenutno se rade pješačke i biciklističke staze. Radovi su izvedeni od spoja sa 12 transverzalom do mosta na rijeci Dobrinji“, izjavio je Ajanović.\nDodao je da će se u narednom periodu raditi trasa u dužini od oko 500 metara uključujući i kružni tok koji će se graditi na Mojmilu ispod Dječijeg sela, te da se trenutno izvode pripremni radovi za nastavak izgradnje saobraćajnice.\n“Ukoliko sve bude išlo prema planu kompletna saobraćajnica bi trebala biti završena do juna“, kazao je Ajanović.\nPrva faza radova koštala je 2 miliona maraka, a za drugu fazu osigurana su sredstva u iznosu od oko 3,8 miliona maraka, što će biti dovoljno za završetak jednog od najznačajnijih infrastrukturnih projekata iz oblasti saobraćaja koji se realizira na području općine Novi Grad Sarajevo. Projekat zajednički finansiraju Ministarstvo saobraćaja Kantona Sarajevo i Općina Novi Grad.\nIzgradnjom ove moderne saobraćajnice rasteretit će se saobraćaj na području Novog Grada, jer će se saobraćajna komunikacija između grada i aerodroma odvijati pored naselja Dobrinja, a ne kao do sada, kroz Dobrinju i naselje Stup.\nOvom saobraćajnicom vežu se sjever i jug Kantona Sarajevo, a pored Novog Grada korist od ceste imat će i Ilidža i Novo Sarajevo. Također, ovo će biti veza 12 transverzale sa budućim gradskim autoputem.\nPrethodni članakU Mostaru svečano otvoren sajam privrede, šansa za razvoj koja se mora iskoristiti\nNaredni članakU BiH niče desetak vjetroparkova


8. mart – Svetski dan bubrega „Bubrezi i zdravlje žena“\nčetvrtak, 8. mart 2018. 07:54h\nSvetski dan bubrega obeležava se na inicijativu Međunarodnog društva za nefrologiju i Internacionalnog udruženja Fondacija za bubreg u više od 100 zemalja širom sveta\nRizik od razvoja hronične bubrežne insuficijencije je skoro podjednak kod oba pola. Prema jednom broju studija, veću šansu da razviju hroničnu bubrežnu insuficijenciju imaju žene u odnosu na muškarce, sa prosečnom prevalencijom od 14% kod žena i 12% kod muškaraca. Ono što zabrinjava je da je broj žena na dijalizi niži nego broj muškaraca. Postoje najmanje tri razloga: hronična bubrežna bolest sporije napreduje kod žena u poređenju sa muškarcima, postojanje psiho-socijalnoekonomskih barijera kao što je niži nivo osvešćenosti kod žena je razlog zašto žene uopšte ne započinju ili kasnije započinju dijalizu, kao i postojanje nejednakosti u korišćenju zdravstvene zaštite u jednom broju zemalja.\nPostoji nejednaka distribucija u korišćenju postupka transplantacije bubrega posmatrano prema polu, pre svega zbog postojanja socijalnih, kulturalnih i psiholoških faktora. Čak i u zemljama gde postoji jednak pristup u korišćenju postupka transplantacije bubrega posmatrano prema polu, žene češće doniraju bubrege ali u manjem procentu koriste ovu mogućnost lečenja. Sve navedeno ukazuje na jasnu potrebu zagovaranja za jednak pristup u korišćenju zdravstvene zaštite tamo gde postoji nizak nivo osvešćenosti i znanja među ženskom populacijom.


Srna-Bajramović traži od Nermina Muzura imena članova komisije koja je dijelila novac Turističke zajednice Kantona Sarajevo\nNezadovoljstvo zbog ovakve raspodjele novca\nZastupnica Socijaldemokratske partije BiH u Skupštini Kantona Sarajevo Segmedina Srna-Bajramović na današnjoj sjednici uputila je pitanje Turističkoj zajednici Kantona Sarajevo o raspodjeli sredstava putem Javnog poziva za sufinansiranje projekata, manifestacija, događaja i aktivnosti iz oblasti turizma, kulture i sporta na području Kantona Sarajevo.\n„Turistička zajednica Kantona Sarajevo donijela je odluku o izboru korisnika za dodjelu bespovratnih sredstava na osnovu provedenog Javnog poziva 4/2019 za realizaciju programa, projekata i sličnih aktivnosti značajnih za razvoj i promociju turizma u Kantonu Sarajevo.\nPravo na korištenje novčanih sredstava Turističke zajednice Kantona Sarajevo ostvarilo je 40 aplikanata.\nNezadovoljstvo zbog ovakve raspodjele novca izrazili su pojedinci smatrajući spornim odluku, odnosno kriterije po kojim najstariji muzički festival i jedan od važnijih međunarodnih kulturnih događaja u BiH nije dobio niti jednu marku.\nUzimajući u obzir da je ova koaliciona većina od početka uspostavila standarde apsolutne transparentnosti, želim vjerovati kako ne postoji niti jedan razlog da ne objavimo sve relevatne informacije kako bi se potpuno dekontaminirao javni poziv TZ KS.\nStoga bih zamolila direktora Turističke zajednice Kantona Sarajevo, da mi prvo dostavi imena članova komisije kako ista ne bi ostala u javnosti “bezimena komisija”, te kriterije po kojima se vršilo ocjenjivanje kandidovanih projekata značajnih za razvoj i promociju turizma u Kantonu Sarajevo, planiranih da se finansiraju bespovratnim\niznosom od 700.960 KM“, navodi se u pitanju zastupnice Srne-Bajramović.


Ub je, kako je i obećano, dobio ulicu koja je ponela ime po zvezdi Mančester junajteda, pa se od sada sama zgrada Opštine Ub nalazi u ulici Nemanje Matića.\nFubalski as, rođen u ubskom selu Vrelo, ulicu sa svojim imenom je poneo kao zaslužni građanin centra Tamnave u koji se uvek vraća i koji s puno ljubavi pomaže.\nUlica Nemanje Matića u Ubu\n- Ulica Nemanje Matića je u potpunosti završena, a biće svečano otvorena kada Nemanja bude mogao da dođe u Ub i prošeta ulicom koja nosi njegovo ime. Očekujem da će to biti sredinom ili krajem maja, kada mu dozvole njegove obaveze da dođe u rodni kraj. Nemanja je ponos Uba, građani ga vole i poštuju, a najmanje što smo mogli da učinimo za njega, u znak zahvalnosti za sve ono što je uradio za ubski kraj, jeste da jedna ulica ponese njegovo ime - kaže predsednik Opštine Ub Darko Glišić.\nUbljani su, kako navodi predsednik Opštine, rešili da se oduže i drugim sugrađanima sportistima, pa će tako posle novog stadiona koji nosi ime Dragana Džajića, novi park koji će nalazi u ulici Nemanje Matića, poneti ime prvotimca lisabonskog Sportinga Radosava Raće Petrovića, koji je karijeru počeo u rodnom Ubu.


Dok su Ričard Brenson i Džef Bezos već uvelike aktivni na polju svemirskog turizma – koji su nedavno promovisali sopstvenim primerom – Mask je više usmeren na istraživanja i kolonizaciju Meseca i Marsa i saradnju sa NASA-om, za koju njegova kompanija već obavlja teretne prevoze do orbitalne Međunarodne svemirske stanice i nazad, a u maju 2020. je prevezla i astronaute.\nU međuvremenu, porodična holding kompanija "Porše", koja kontroliše Folksvagen grupu, najnoviji je veliki investitor koji pretenduje na vodeću ulogu u kosmičkoj utakmici razvojem tehnologija budućnosti.\nTrka za prvi let\nPritisak je prvo skočio nakon što je Brenson preoteo Bezosu titulu prvog milijardera u svemiru. Šef “Virdžin galaktika” poleteo je u svemir 11. jula, devet dana pre Bezosa, ali je bivši šef “Amazona” – koji je napustio poziciju generanog direktora kako bi se posvetio svemirskom turizmu i “Blu oridžinu” – odleteo na veću visinu od Brensona.\nRičard Brenson slavi uspešno obavljen let u suborbitu\nDok se vodi debata oko granice svemira – Brensonovih 86 kilometara koje priznaju SAD spram Bezosovih 107 prema međunarodno priznatoj Karmanovoj liniji – treći konkurent u svemirskoj trci Ilon Mask dobio je ugovor vredan 187 miliona dolara za prvu misiju NASA-e na Evropu, četvrti po veličini Jupiterov mesec.\n“SpejsEks” će obezbediti “usluge lansiranja” za misiju na Evropu “Kliper”, koja će započeti u oktobru 2024. Letelica koja će orbitirati oko Jupiterovog zaleđenog meseca biće lansirana na Maskovoj raketi “falkon” iz NASA-inog Svemirskog centra Kenedi na Floridi, a cilj je pronalaženje uslova pogodnih za život.\nDa Bezosu nije bilo svejedno, pokazuje njegovo pismo upućeno u ponedeljak administratoru NASA-e Bilu Nelsonu, u kojem nudi agenciji dve milijarde dolara za ugovor za izgradnju lunarnog lendera za predstojeće misije “Artemis”, koje bi slale astroanute do Meseca i nazad prvi put od 1972.\nFoto: ABACA / Profimedia\nNajbogatiji čovek sveta ponudio je da pokrije troškove NASA-e u iznosu od dve milijarde dolara, kako bi agencija ponovo razmotrila mogućnost da sa njim potpiše ugovor za izgradnju vozila za sletanje na Mesec.\nNASA je u aprilu ugovor vredan 2,9 milijarde dolara dodelila Masku, a odbila Bezosovu ponudu. Ugovor predviđa izgradnju sistema za sletanje koji bi nosio astronaute na lunarnu površinu najranije 2024. Iako je bilo očekivano da bi u projektu mogle da učestvuju dve kompanije, Agencija, zbog nedostatka sredstava, može da dodeli ugovor samo jednoj. NASA je dobila samo 850 miliona dolara od 3,3 milijarde koje je zatražila od Kongresa za izgradnju vozila za sletanje na Mesec.\n"Nije prekasno da se stvari isprave"\nAli, Maskov ugovor je stopiran nakon što su dve rivalske kompanije, Bezosov “Blu oridžin” i “Dajnetiks ink”, protestovali zbog izbora “SpejsEksa”.\nFoto: JOE MARINO / Profimedia\nBezos tvrdi da će NASA “okončati smislenu konkurenciju u godinama koje dolaze” ako u budućnosti ne bude razmatrala “Blu oridžin” za ugovore.\nOn je u pismu administrator Nelsonu naveo da će “Blu oridžin” premostiti nedostatak budžetskog finanasiranja odricanjem od svih isplata u tekućoj i naredne dve vladine fiskalne godine u iznosu od dve milijarde dolara.\n“Nije prekasno da se stvari isprave”, naveo je Bezos u pismu, dodajući da je njegova kompanija spremna da pomogne NASA-i i stavi “Artemis” nazad na “kompetitivniju, kredibilniju i održiviju stazu”.\nNASA nije otkrila koje su se još kompanije takmičile s Maskom da dobiju ugovor za misiju “Kliper”. U saopštenju je navedeno da je za “lansirne usluge za prvu misiju Zemlje za sprovođenje detaljne istrage Jupiterovog meseca Evrope” izabrana kalifornijska kompanija “SpejsEks” i da je vrednost ugovora oko 178 miliona dolara.\nEvropa je jedna od nekoliko lokacija u Sunčevom sistemu koja poseduje tečnu vodu, pored Zemlje i Saturnovog satelita Enceladus. Naučnici su pronašli dokaze da se ispod ledene kore krije tečni okean, koji možda sadrži dvostruko više vode do Zemlje. Prošle godine je Monika Grejdi, kancelarka Univerziteta Liverpul Houp, rekla da je “skoro sigurno” da je Evropa dom vanzemaljskog života, za koji misli da je po inteligenciji “sličan hobotnicama”.\nU trci i Porše\nKompanija, koju kontrolišu povezane porodice Porše i Pijeh, najavila je u sredu ulaganje u nemački Isar Aerospejs, svemirski startap koji nastoji da s proizvodnjom raketa i lansiranjem satelita parira "Blu Oridžin" i "SpejsEksu".\nIsar Aerospejs veruje da može da se takmiči na tom rastućem tžištu lansiranjem malih satelita u Zemljinu orbitu. Prvi probni let planiraju za sledeću godinu.


Dva prestižna priznanja za Hyundai Santa Fe - PORTAL\nSVET – Jedan od najpoznatijih Hyundai SUV modela – Santa Fe, nedavno je dobio dve prestižne nagrade. Priznanje za “najbolji izbor bezbednog vozila za 2011. godinu“ dobio je od strane I.I.H.S. instituta, američke neprofitne organizacije čiji je cilj smanjenje broja udesa, povreda i šteta u saobraćajnim nesrećama. Drugo priznanje koje je osvojio Santa Fe je za “najbolje polovno vozilo u 2011. godini“ koji je ovaj Hyundai SUV dobio od poznatog automobilskog magazina iz Velike Britanije “WhatCar“.\nUlaganje u bezbednija vozila je trajno opredeljenje Hyundai Motor kompanije, a nagrade koje modeli osvajaju širom sveta samo su potvrda uspeha na ovom polju. Međutim, veću pažnju je izazvala nagrada koju je Santa Fe dobio kao najbolje polovno vozilo u 2011. godini u oštroj konkurenciji i kriterijumima Velike Britanije.\nU sveobuhvatnoj analizi velikog broja konkuretskih modela, Santa Fe je u SUV klasi prepoznat kao najbolja kupovina polovnog vozila uzimajući u obzir mnoge aspekte kojima se u današnje vreme rukovode kupci automobila: cena, kvalitet, garancija, bezbednost, potrošnja, komfor, troškovi održavanja itd. “WhatCar“ navodi da Santa Fe nudi prostor, praktičnost i pouzdanost po pristupačnoj ceni što su bili osnovni kriterijumi za dodelu ovog priznanja. Santa Fe je, pored toga, veoma prijatan za vožnju, udoban i ima precizne sisteme upravljanja.\nZahvaljujući navedenim karakteristikama Santa Fe-a je uspeo da skine sa trona Land Rover Discovery koji je ovo priznanje poneo u 2010. godini. Značaj ovog priznanja veći je tim pre što je poznato da Velika Britanija ima razvijeno i bogato auto tržište.