» Ambasador Fabrici za RTS: Evropska unija aktivirala mehanizme da pomogne Zapadnom Balkanu\nVoditeljka Sanja Babić: “U Srbiji je odjeknula izjava predsednice Evropske komisije Ursule fon der Lajen da se uvodi zabrana izvoza medicinske opreme iz Evropske unije. U danima koji su usledili, postalo je jasno da i sama Komisija a i brojne članice Unije smatraju da u bilo kojim restrikcijama, Zapadni Balkan treba smatrati delom Evrope.\nU intervjuu za RTS, šef Delegacije Evropske unije u Srbiji Sem Fabrici pojašnjava da nije reč o zabrani već o državnoj kontrol izvoza, i da Brisel već traži načine da Srbiji pomogne kao što je to činio i u svim ranijim kriznim situacijama. Štaviše, podseća Fabrici, Srbija je korona virus dočekala spremnija nego mnoge zemlje baš zahvajući pomoći Unije. Donacijama je oobnovljeno 20 kliničkih centara, Institut za virusologiju Torlak, kupljena je oprema Infektivnoj klinici, a u 122 vozila Hitne pomoći od 250 koliko nam ih je donirala Unija, postoje danas tako dragoceni respiratori.”\nAmbasador Sem Fabrici: “Evropska unija koordinira sve mere kojima se smanjuje rizik od korona virusa i štite životi ljudi i država, ekonomija. Evropski savet je juče na video konferenciji odlučio o merama za suzbijanje epidemije, o mobilisanju svih snaga za proizvodnju i nabavku važnih stvari kao što su maske, respiratori i medicinska oprema, kako bi sve to stiglo gde je najpotrebnije.\nDogovoreno je kako će da reaguju Evropska centralna banka i budžet Unije da podrže privredu. Takođe je organizovana evakuacija za građane Unije koji žele da se vrate kući iz pogođenih područja. Pokazali smo visok stepen solidarnosti i shvatanja da samo ako se držimo zajedno, možemo da prevaziđemo ovu tešku krizu koja pogađa svet.”\nNovinar RTS-a Bojan Brkić: “Da li se bilo koja od pomenutih mera odnosi na zemlje kandidate, gde je tu Srbija, da li će moći da se uključi u te mehanizme i kakvu pomoć može da očekuje od Unije?”\nAmbasador Fabrici: “Evropska unija je već aktivirala razne postojeće mehanizme da pomogne zemljama na Zapadnom Balkanu, a posebno Srbiji. Prvo smo za Srbiju aktivirali sistem civilne zaštite koji omogućava Srbiji da od drugih članica zatraži pomoć. Taj sistem je radio i u ranijim kriznim situacijama kao što su bile poplave. U oblast zdravstva, centar za kontrolu bolesti u Briselu ponudio je Srbiji svu svoju ekspertizu u borbi protiv ovog virusa. Ono što je rečeno prethodnih dana, da Srbiji nije omogućeno da kupuje opremu u Uniji nije tačno.\nDakle, radimo i sa članicama Unije i sa kandidatima da zajednički prevaziđemo okrizu. Ako smo zajedno, ako radimo zajedno, i u krajnjem slučaju, ako patimo zajedno, lakše ćemo izaći iz ove situacije.”


Zvanično saopćeno koliko je osoba do sada uhapšeno u akciji IRA\nPovodom današnje akcije kodnog naziva Ira, koja se provodi u više gradova u BiH, oglasila se Državna agencija za istrage i zaštitu. Njihovo saopćenje prenosimo u cijelosti.\n– U okviru operativne akcije Ira policijski službenici Državne agencije za istrage i zaštitu i Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske su uhapsili 18 osoba.\nPrilikom pretresa je do sada otkriveno i privremeno oduzeto više od 20.000 KM, oko 19.000 eura, 5.000 švicarskih franaka, veći broj mobilnih telefona, sistemi za video nadzor i dokumentacija koja može poslužiti kao dokaz u daljem postupku.\nUzimajući u obzir da su pretresi još uvijek u toku o konačnom ishodu operativne akcije javnost će biti informisana naknadno, navodi se u saopćenju SIPA-e.


Albanci izvukli tajni adut: Mogerini u pismu dala garancije da ZSO neće imati nikakva ovlašćenja | WebTribune\nHome U FOKUSU Albanci izvukli tajni adut: Mogerini u pismu dala garancije da ZSO neće imati nikakva ovlašćenja\nPosted date: октобар 16, 2020 In: U FOKUSU\nPredsednik Demokratskog saveza Kosova (DSK) Isa Mustafa objavio je na svom Fejsbuk profilu pismo bivše visoke predstavnice EU za spoljnu politiku i bezbednost Federike Mogerini iz 2015. godine.\nkoje mu je navodno stiglo dan pre potpisivanja drugog sporazuma o ZSO – Sporazuma o opštim principima/ključnim elementima Zajednice srpskih opština, a u kome mu potvrđuje da ona neće imati izvršna ovlašćenja.\n“U kontekstu naše diskusije o uspostavljanju Asocijacije/Zajednice opština sa srpskom većinom, želim da potvrdim da je shvatanje EU da Asocijacija/Zajednica, u skladu sa Prvim sporazumom i zakonima Kosova, neće biti konstituisana kao treći nivo vlasti i neće imati izvršna ovlašćenja. EU će, vršeći svoju ulogu fascilitatora u dijalogu Prištine i Beograda, nastaviti da nadgleda obe strane u poštovanju i sprovođenju Prvog sporazuma i svih drugih sporazuma postignutih u dijalogu”, navodi se u pismu Federike Mogerini upućenog Mustafi.\nŠOK ANALIZA: Srbija je u frontu protiv Rusije – EVO ŠTA SE DOGAĐA – VIDEOhttps://t.co/rQlmDFzTb2\n— Webtribune.rs (@WebtribuneRs) October 15, 2020\nOvo pismo Mustafa je objavio dan nakon jučerašnjeg sastanka sa specijalnim izaslanikom EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslavom Lajčakom, koji je od 13. oktobra boravio u Prištini.\nMustafa je naveo da je ovo pismo predočio upravo Lajčaku pri čemu mu je rekao da on to pismo razume kao “obavezu EU”.\nPismo, kako dalje navodi, nije objavio kada ga je i dobio zbog toga što je tadašnje napade, prvenstveno Samoopredeljenja, smatrao neosnovanim.\nTokom dvodnevne posete Prištini Lajčak se sastao sa kosovskim premijerom Avdulahom Hotijem i predsednicom kosovske skupštine Vjosom Osmani, kosovskim predsednikom Hašimom Tačijem, ali i sa liderima političkih partija.\nPrema pisanju medija, cilj Lajčakove posete bio je da sa prištinskim zvaničnicima razgovara o formiranju ZSO.\nDa je ZSO zaista i bila jedna od tema, potvrdio je i sam Lajčak koji je na konferenciji za štampu u Prištini pozvao Kosovo da ispoštuje obaveze preuzete u Briselu 2013. i 2015. godine, piše KoSSev.\nOn je naveo da je dobio uverenja svih kosovskih političkih predstavnika da će ZSO i biti formirana, ali i podvukao da implementacija ZSO dolazi tek nakon potpisivanja sveobuhvatnog sporazuma o normalizaciji.\nMeđutim, Lajčak je upotrebio i reč koju često koristi srpska strana, a skoro nikada EU – „svaki dogovor mora biti rezultat kompromisa“ poručio je na kraju posete Prištini, a pre nego će poći u Beograd.\nIz Beograda, na zajedničkoj konferenciji sa predsednikom Vučićem, na pitanje šta znači to da će ZSO biti u skladu sa kosovskim Ustavom, večeras dodaje – „Ustav nije Biblija“ i zakoni mogu da se menjaju.\nNJegova poseta organizovana je upravo u trenutku kada je dijalog u zastoju, zbog odbijanja prištinske strane da se u Briselu razgovara o ZSO, zbog čega se, uprkos najavama o nedeljnim sastancima na ekspertskom i tronedeljnim sastancima na visokom političkom nivou, srpska i kosovska delegacija nisu susrele od 7. septembra.\nŠta se krije iza strategije Zapada: Prvo rasturaju Jugoslaviju, a sad spajaju region\nBura na mrežama: Donald Tramp srušio Bajdena lopticom za golf – VIDEO\nUkrajinski mediji šokirali Moskvu: Ruski Pancir-S sistemi u Siriji efikasni samo oko deset procenata\nNema spoj sa svešću: “Irineju, Crna Gora neće biti verska zemlja”\nPROROKOVIĆ: Hoćemo da naša policija sa amblemima Euleksa osigurava bezbednost na severu Kosova …\nBore će nestati a lice ostati zategnuto, evo kako ..\nNije se mogao setiti da li je pristala ili ne, i evo šta se desilo ..\nKO STOJI IZA PAPE OBUČENOG U BELO: Crni papa najmoćniji čovek na svetu, KO JE ON?


Mediji: Grčić na novoj funkciji - 09.05.2022, Sputnik Srbija\nMediji: Grčić na novoj funkciji\nBivši direktor Elektroprivrede Srbije (EPS) Milorad Grčić postavljen je na funkciju pomoćnika predsednika Opštine Obrenovac, javljaju beogradski mediji. 09.05.2022, Sputnik Srbija\nKako piše "Blic", Grčić će obavljati poslove pomonćika za vreme trajana i do isteka četvgorogodišnjeg mandata Čučkovića, a počev od 1. maja ove godine.Grčić je 12. januara podneo ostavku ne mesto generalnog direktora EPS-a, nakon havarija koje su se tokom zime degodile u Termoelektrani "Nikola Tesla" u Obranovcu, na površinskom kopu "Kolubara" i problema sa nedostatkom uglja za normalan rad obrenovačkih elektrana.Nakon ostavke, Grčić je neko vreme vodio Kancelariju za saradnju sa lokalnim zajednicama u EPS-u.\n© Foto : Youtube/Televizija Pruga/PrintscreenMilorad Grčić\n© Foto : Youtube/Televizija Pruga/Printscreen\nBivši direktor Elektroprivrede Srbije (EPS) Milorad Grčić postavljen je na funkciju pomoćnika predsednika Opštine Obrenovac, javljaju beogradski mediji.\nKako piše "Blic", Grčić će obavljati poslove pomonćika za vreme trajana i do isteka četvgorogodišnjeg mandata Čučkovića, a počev od 1. maja ove godine.\nGrčić je 12. januara podneo ostavku ne mesto generalnog direktora EPS-a, nakon havarija koje su se tokom zime degodile u Termoelektrani "Nikola Tesla" u Obranovcu, na površinskom kopu "Kolubara" i problema sa nedostatkom uglja za normalan rad obrenovačkih elektrana.\nNakon ostavke, Grčić je neko vreme vodio Kancelariju za saradnju sa lokalnim zajednicama u EPS-u.


Prevoz putnika Šljivić doo\nŠljivić prevoz je deo kompanije Šljivić doo iz Kule koja se već sedam godina uspešno bavi prevozom putnika u linijskom i vanlinijskom saobraćaju. Svakog meseca, našim autobusima se preveze preko 2.000 zadovoljnih putnika. Naš vozni park broji sedam modernih, bezbednih i klimatizovanih autobusa koji ispunjavaju sve zakonske kriterijume.\nŠljivić prevoz bavi se iznajmljivanje autobusa sa vozačima za sve domaće i strane destinacije. Ukoliko vam je potreban bezbedan, pouzdan i moderan prevoz, kompanija Šljivić vam stoji na raspolaganju. Predlažemo vam da pogledate naš vozni park klikom na dugme ispod teksta.\nRedovan linijski saobraćaj\nNaši autobusi saobraćaju na dve redovne linije koje povezuju Kruščić, Ruski Krstur, Kulu, Srbobran, Sirig i Novi Sad. Pored redovnih karata, u prodaji se nalaze posebne karte kao što su „10 vožnji“ i mesečne karte, a naravno omogućili smo i popust za đake, studente i penzionere.


Dug Borca iz Čačka tri miliona evra, ali to je samo ''knjigovodstveni'' - Sportske.net\nI oni tvrde da im je realni dug manji od onog što piše...\nKrivična prijava zbog incidenta na utakmici "petlića" u ČačkuPLS - Čačak slavi opstanak, ovo su parovi baraža!Nerazumljive kvote, ponovo "štela" u Prvoj ligi?PLS - Pazar kasno upalio, "fotofiniš" u borbi za opstanakIvanjičani slavili u lokalnom derbiju, Kragujevčani maestralni na startu!\nDug čačanskog fudbalskog kluba Borac je tri miliona evra, rekao je danas šef stručnog štaba Vladimir Stanisavljević na početku priprema za novu sezonu u Prvoj ligi Srbije.\nOn je dodao da je dug Borca od tri miliona evra knjigovodstveni i da je realni dug manji.\n"Realni dug je mnogo manji od onoga što piše. Blokada transfera je najveći problem, jer sva ostala dugovanja mogu da se isplate kroz reprograme, uključujući i poreski dug", rekao je Stanisavljević.\nPrema njegovim rečima, nova uprava kluba uspela je da vrati oko milion evra duga, ali je najveći problem blokada transfera zbog ranijih dugovanja prema igračima.\nDug Borca prema ranijim igračima sa sudskim presudama iznosi 40 miliona dinara, zbog čega je rukovodstvo kluba ponudilo igračima da im se isplati polovina duga, na šta je do sada pristalo 80 odsto igrača.\n"Dug prema igračima je 40 miliona dinara sa svim sudskim troškovima. Klub nije u stanju da plati toliki dug. Ponudili smo da isplatimo 50 odsto duga. Napravili smo sporazum sa 80 odsto igrača, od njih 30 koliko ima potraživanja i blizu smo da skinemo tu blokadu registracije novih igrača", rekao je Stanisavljević.\nOn je dodao da očekuje dogovor i sa ostalim igračima i da klub planira podizanje kredita kako bi obezbedio potrebna sredstva.


Danilo Anđušić - Blic Online\n"STRAH JE PRISUTAN" Streljašica Ivana Maksimović o TEŠKOJ TRUDNOĆI i svojoj VELIKOJ ŽELJI za porođaj\nMlada srpska strelkinja, koja će na jesen na svet doneti sina prvenca kojeg čeka sa suprugom Danilom Anđušićem, za "Blic" govori iskreno o trudničkim danima, ali i o planovima za budućnost.\n"BEZ TRBUŠNJAKA I ZATEGNUTIH NOGU" Trudna Ivana Maksimović se skinula u kupaći, a onda ju je suprug OVAKO NAZVAO\nOsvajačica 100. olimpijske medalje za Srbiju streljačica Ivana Maksimović Anđušić i košarkaš Danilo Anđušić trenutno se nalaze na odmoru u Španiji, gde Ivana posebno uživa, budući da je u drugom stanju.\nUDATA JE ZA KOŠARKAŠA I IMA JAKU PORUKU Naša prelepa sportistkinja pokazala trudnički stomačić\nStreljačica Ivana Maksimović trudničke dane provodi na odmoru u Španiji sa svojim suprugom.\nPRELEP PAR Srpski sportisti će uskoro dobiti bebu, a ova slika pokazuje koliko se vole\nKošarkaš Danilo Anđušić i strelkinja Ivana Maksimović uskoro će se ostvariti u ulozi roditelja, budući da je Ivana trudna.\nLepa srpska sportistkinja Ivana Maksimović oduvek je važila za jednu od najlepših u svetu sporta, a njeno srce osvojio je suprug Danilo Anđušić sa kojim je u skladnom braku već nekoliko godina.


Šta srpskoj privredi treba osim obećanja - Sputnjik Srbija\n02:52 22 April 2021\nŠta srpskoj privredi treba osim obećanja\n12:02 19.12.2015 (osveženo 12:25 19.12.2015) Preuzmite kraći link\nUz otvaranje prvih pregovaračkih poglavlja Srbiji je „obećan“ nimalo lak put. O tome šta je još potrebno da se uradi na planu ekonomske politike kako bi neophodne reforme bile sprovedene za Radio Sputnjik govori Zoran Grubišić, profesor Beogradske bankarske akademije.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić uveren je da ako rešimo tri ključna problema — 17 velikih društvenih firmi u restrukturiranju, nenaplative kredite i reformu javne administracije, po ekonomskim pokazateljima možemo da se nađemo među razvijenijim zemljama EU.\nVučić: Vreme je da u SNS–u preispitamo sami sebe (foto)\nGrubišić kaže da, pored zadataka koji Srbiju čekaju u narednoj godini, a koje je naveo šef Vlade, ima još nekoliko velikih izazova za domaću privredu.\n„Visoka stopa nezaposlenosti je veliki problem, ali ako postignete navedene reforme, oporavite privredna očekivanja i dobijete stabilan ambijent za investicije i privredni rast, samim tim ćete smanjiti i stopu nezaposlenosti i ostvariti neke druge potrebne ciljeve“, navodi Grubišić.\nPrema njegovim rečima, u ekonomiji uvek postoji ono na šta možete u većoj ili manjoj meri da utičete, dok ima i stvari na koje ni sama Vlada ne može da utiče.\n„Neke komponente ekonomske politike ne možete kontrolisati u potpunosti. Na primer, problem nenaplativih kredita je polje na kojem i sama Vlada može malo toga da uradi. Oni su prisutni, a država posredno može nekim merama da oporavi likvidnost u privredi kako bi taj problem smanjila“, objašnjava Grubišić.\nSa druge strane, reforma javne administracije je oblast gde je Vlada direktno odgovorna za primenu reformskih procesa i ona, navodi naš sagovornik, kada nešto najavi, to može i da realizuje.\nSrbija dobila pozitivnu ocenu od MMF-a\n„Treba imati u vidu da su i prethodne vlade najavljivale promene u javnoj administraciji, međutim istorija nas uči da to nije lako postići, jer to prosto nije popularan politički potez. U kojoj meri će se kreatori ekonomske politike uhvatiti u koštac sa tim i koliko će Vlada u tome biti dosledna, zavisiće od situacije na terenu, da li je Vlada stabilna i koliko joj je važna popularnost unutar biračkog tela“, kaže Grubišić.\nOn dodaje da restrukturiranje javnih preduzeća i smanjenje broja zaposlenih zavisi od kompletnih strukturnih reformi u zemlji.\n„Tempo smanjenja zaposlenih u javnim preduzećima treba da prati povećanje zaposlenih u privatnom sektoru. To je ono što je ključno, nama trebaju privatne investicije. Pitanje je koliko će taj investicioni ambijent biti stabilan i atraktivan za privatne investicije i ulaganja, kako bi oni koji su višak u javnom sektoru pronašli posao na drugoj strani“, kaže naš sagovornik.\nOn objašnjava da je ideja reformi da se podstakne privredni rast, što jednim delom zavisi od sveobuhvatnih reformi i doslednosti u njihovom sprovođenju, a drugim delom od takozvanog „spoljnjog faktora“.\nSvetska banka: Rezultat Srbije bolji od očekivanog\n„Ono što je van naše kontrole su dešavanja u evrozoni, stabilnost valuta, politički i investicioni ambijent, jer nama uglavnom sa te strane dolazi kapital. Imamo faktore koji deluju u raznim pravcima, one negativne kao što su migrantska kriza i visok javni dug, ali imamo i neke pozitivne signale, kao što je podizanje referentnih kamatnih stopa u SAD. Kada američka privreda raste, nakon toga po pravilu u talasima raste i evropska privreda. To blago slabljenje evra u odnosu na dolar i neke druge glavne valute pogoduje konkurentnosti evropske privrede i investicionom ambijentu“, navodi Grubišić.\nTeško je predvideti političke procese i šta će u skorijoj budućnosti prevagnuti, ali iz ekonomskog ugla stižu ohrabrenja da možemo očekivati nešto jače podsticaje po pitanju investicija, zaključuje naš sagovornik.\nreforme, ekonomija, Zoran Grubišić, Srbija


November, 2016 | Desk Kreativna Evropa Srbija November 2016 – Desk Kreativna Evropa Srbija\nInfo dan u Užicu: zašto je najvažnija dobra ideja i kako konkurisati?\nU saradnji sa Kancelarijom za lokalni ekonomski razvoj i Upravom grada Užica, Kultura desk Kreativna Evropa Srbija organizovao je info dan u Skupštini grada Užica 25. novembra 2016. godine.\nNa skupu u Užicu Dimitrije Tadić, rukovodilac Deska Kreativna Evropa Srbija govorio je o programu, u cilju adekvatnog informisanja kulturne javnosti, kao i savetovao zainteresovane o konkursnoj proceduri, odnosno kako na najlakši način obezbediti finansijska sredstva iz ovog programa.\nZa uspešno konurisanje na program Kreativna Evropa ključni faktori su dobra ideja projekta i povezanost sa relevantnim partnerima, dok je proces konkurisanja i rukovođenja projektom u značajnoj meri manje zahtevan. Bitan segment predstavljanja programa odnosi se na demistifikaciju predstava o nedostižnosti sredstava iz ppograma EU i složenosti konkursnih procedura.\nOvom razgovoru su prisustvovali predstavnici ustanova i organizacija u kulturi iz grada Užica i okolnih mesta – rukovodioci i zaposleni u muzejima, bibliotekama, galerijama, organizacijama civilnog društva.\nJedan od važnih ciljeva Deska Kreativna Evropa Srbija jeste davanje doprinosa demetropolizaciji Srbije, zbog čega se deo aktivnosti Deska odvija ne samo van Beograda, već i van većih gradskih centara. Ujedno, ove aktivnosti Deska usmerene su ka jačanju kapaciteta domaćih ustanova i organizacija u oblasti međunarodne saradnje.\nEdukativni program za zaposlene u ustanovama kulture grada Niša u okviru projekta „Zajedno za kulturu po meri mladih“\nU okviru projekta „Zajedno za kulturu po meri mladih“ održano je pet panel diskusija o mogućnostima za unapređenje rada sa mladom publikom: inovativnim pristupima u radu i evropskim praksama u kulturi, korišćenju novih tehnologija, osmišljavanju novih programa i uspešnoj konmunikaciji ustanova kulture sa mladom publikom.\nU okviru prvog dana seminara Milan Đorđević, menadžer projekata Deska govorio je o inovativnim pristupima u radu sa mladom publikom na primeru projekta Tejk Over, podržanom programom Kreativna Evropa. Nakon prezentacije održana je diskusija na temu aktivnog učešća mladih u radu organizacija i ustanova kulture u Nišu. Predstavnici ustanova i organizacija iz Niša govorili su o izazovima sa kojima se susreću u realizaciji programskih aktivnosti, komunikaciji sa mladima i vizijama unapređenja rada.\nMenadžer projekata Deska predstavio je mogućnosti koje pruža program Kreativna Evropa i modele rada sa različitim ciljnim grupama koje razvijaju projekti podržani ovim programom. Jedan važnijih rezultata seminara jeste osnaživanje lokalnih ustanova za oprobavanje modela formiranja saveta mladih, po ugledu na projekat Tejk Over i Kolarčevu zadužbinu.\nDesk Kreativna Evropa nastoji da pruži podršku inicijativama i lokalnim projektima koji daju podršku radu profesionalcima u kulturi, rade na profesionalizaciji ustanova i organizacija i povećanju participacije novih grupa publike.\nDiStory – Hak kreativna nedelja u Beogradu\nCentar za urbani razvoj u saradnji sa Muzejima opštine Radovljica iz Slovenije, Asocijacijom istorijskih gradova Slovenije i opštinom Fermo iz Italije u okviru projekta „diSTORY”, podržanog od strane Evropske komisije i programa Kreativna Evropa, organizovao je međunarodnu Hak kreativnu nedelju (Hack Creative Week) od 22. do 24. novembra 2016. godine u Ustanovi kulture „Parobrod”.\nPrvi dan kreativne nedelje otvorio je Dimitrije Tadić, rukovodilac Deska Kreativna Evropa Srbija.\nCilj Hack Creative Week-a je da se kroz saradnju različitih aktera iz oblasti kulture i digitalnih tehnologija istraže i kreiraju novi načini interpretacije bogatog kulturnog nasleđa malih istorijskih gradova i muzeja Evrope u cilju unapređenja njihove ‘digitalne’ privlačnosti i komunikacije sa novom generacijom publike.\nMali istorijski gradovi i lokalni muzeji se suočavaju sa mnogobrojnim izazovima uočuvanju i predstavljanju kulturnog nasleđai komunikaciji sa svojom publikom. Nove digitalne tehnologije zahtevaju nove pristupe u interpretaciji koji će im omogućiti da otkriju svoje priče, privuku i komuniciraju sa građanima i posetiocima i na taj način doprinesu očuvanju evropskog nasleđa i održivom razvoju lokalnih zajednica.\nRadionica je otud bila fokusirana na predstavljanje postojećih i izgradnju novih, naprednih rešenja koja bi unapredila iskustvo posetilaca, uključila publiku i pospešila iskustvo učenja kroz saradnju. Mešoviti timovi predstavnika delegacija iz Italije, Slovenije i Srbije zajedno sa stručnjacima i studentima iz oblasti muzeologije, digitalnih tehnologija i dizajna, programerima i stručnjacima za širenje publike učestvovali su u kreiranju pilot digitalnih priča malih istorijskih gradova učesnika projekta (Topola, Srbija; Radovljica, Slovenija; Fermo, Italija). Rezulatati radionice poslužiće kao platforma za razvoj ideja, alata i strategija za nove prakse u interpretaciji kulturnog nasleđa.\nU okviru Hak kreativne nedelje između ostalih govorili su: Tatjana Cvjetićanin, predsednica Balkanske mreže muzeja, Milena Jokanović, Europa Nostra, Dragana Martinović, Zavod za proučavanje kulturnog razvitka, Andrija Stojanović, Tačka komunikacije, Direkcija za zaštitu i očuvanje kulturnih dobara, Dr Rozhen K. Mohammed-Amin, autor više radova na temu upotrebe tehnologije proširene stvarnosti u muzejima.\nDesk Kreativna Evropa Srbija na Tejk Over festivalu\nU Kolarčevoj zadužbini od 17. do 20. novembra održan je Take Over festival, koji je posvećen klasičnoj muzici, a predstavlja simboličan završetak aktivnosti koje je Savet mladih te ustanove kulture realizovao u okviru istoimenog projekta u protekle dve godine, prepoznajući i osmišljavajući programe koji doprinose razvoju upravo mlade publike.\nTake Over festival bio je posvećen promociji klasične muzike na način kako je mladi vide i doživljavaju, kroz stare i nove programske sadržaje i aktiviranje novih prostora Kolarca.\nKolarčeva zadužbina ugostila tokom festivala i mlade iz Italije, Grčke, Poljske i Velike Britanije, odakle dolaze partnerske organizacije projekta Take Over podržanog u okviru programa Kreativna Evropa.\nPredstavnici Deska Kreativna Evropa Srbija održali su konsultativne sastanke u okviru drugog dana programa festivala. Pored osnovnog prestavljanja programa Kreativna Evropa, govorilo se i o ovogodišnjim aplikacijama na konkurs za Evropske projekte saradnje.\nProjekti evropske saradnje 2017 – last check!\nKultura Desk Kreativna Evropa Srbija u saradnji sa EU Info centrom u Beogradu, organizuje „Projekti evropske saradnje 2017 – last check!“ susret u sredu 16. novembra u 12 časova u EU Info centru Beоgrada, Kralja Milana 7.\nPoziv je prvenstveno upućen svim ustanovama i organizacijama iz Srbije koje pripremaju konkursnu aplikaciju za Konkurs za evropske saradnje 2017, ali i svim zainteresovanima za konkurse programa Kreativna Evropa.\nNa dnevnom sastanku će se razgovarati o konkursnim materijalima aplikanata koji će konkurisati za podršku programa Kreativna Evropa u ovom konkursnom roku, prolaziti kroz aplikacioni formular i budžet projekta.\nDogađaju mogu prisustvovati i svi zainteresovani za konkurisanje na konkurse programa Kreativna Evropa.\nPrijave za učešće su obavezne, a svi zainteresovani se mogu prijaviti slanjem svog imena i ogranizacije ili ustanove koju predstavljaju na kreativnaevropa@kultura.gov.rs najkasnije do 15. novembra u 12 časova.\nDesk Kreativna Evropa Srbija je implementaciono telo programa Kreativna Evropa, oformljeno u okviru Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije.\nZadatak Deska je pružanje podrške ustanovama kulture i organizacijama civilnog društva u Republici Srbiji koje žele da obezbede učešće u programu Kreativna Evropa. Kultura desk Kreativna Evropa Srbija implementira potprogram Kultura, koji funkcioniše u okviru programa Kreativna Evropa.\nMože li kultura u Srbiji bez Evrope?\nSrbija je deo evropskog kulturnog prostora i uspešno učestvuje u programima EU koji podržavaju kulturu, ocenjeno je na panelu “Može li kultura u Srbiji bez Evrope”, održanom na štandu EU na Sajmu knjiga u organizaciji EU Info centra. U razgovoru su učestvovali predstavnici Delegacije EU, Kultura deska i Media deska Kreativna Evropa, Foruma za kulturu Evropskog pokreta, ekspertskog Tima Evropa Srbija i Kolarčeve zadužbine, kao i akteri nezavisne kulturne scene i stručnjci iz publike.\nPregovaračko poglavlje 26 sadrži oblasti kuture, ali pored toga i oblasti omladina, sport i obrazovanje, rekla je predstavnica Delegacije EU u Srbiji Nadežda Dramićanin. Ona je podsetila da u oblasti kulture ne postoje strogi utvrdjene direktive EU koje treba poštovati, već samo preporuke: “EU se trudi da da okvirne preporuke, jer direktive čije se sprovodjenje prati ne postoje. Dajemo okvirne preporuke kroz program Kreativna Evropa…”, rekla je Dramićanin i navela da je budžet za taj program koji traje do 2020. godine povećan.\nPrema njenoj oceni, bitno je da projekte kojim konkurišu pišu same organizacije. Osim kroz Kreativnu Evropu, dodala je Dramićanin, podrška kulturi se daje i kroz IPA – Instrument pretpristupne pomoći.\n“Smatramo da kultura u Srbiji ne može sama, da je bolji put saradnje”, zaključila je Dramičanin, dodavši da je činjenica da je saradnja neophodna i za konkurisanje za EU sredstva.\nPredstavnica Deska Kreativna Evropa Srbija, Nina Mihaljinac, navela je da 40 organizacija iz Srbije učestvuje u tom program. Kao primere je navela da je dosta podržano uspostavljanje scene savremenog plesa, izdavaštvo, programi razvoja publike… “Neke izdavačke kuće i opstaju zahvaljujući prevodima koje finansijski podržava Kreativna Evropa”, dodala je Mihaljinac.\nOvih dana, Srbija se upravo našla na prvom mestu po broju odobrenih projekata književnih prevoda (od 19 podnetih, šest uspešnih). Mihaljinac je ocenila da Srbija jeste deo evropskog kulturnog prostora, ali da bi sama država morala da pronadje koji su joj to prioriteti tokom prgovaračkog procesa, takođe ukazujući i na mogućnost uticanja na pojedine uslove finansiranja.\n“Konkurs za književne prevode je, na primer, najpre podrazumevao da može da se prevodi sa svih jezika i dobili ste situaciju da se veliki jezici prevode na velike, a mali na male, pa je došlo do segregacije. Sada je uslov da se sa malih prevodi na velike i obrnuto”, rekla je ona, dodajući da u procesu evropskih integracija i Srbija treba da pronađe svoje interese.\nRukovoditeljka Media Deska za Srbiju, dela Kreativne Evrope kojim se podržavaju audiovizuelni mediji Nevena Negojević rekla je da je Srbija od marta 2016, kada je počela učešće u tom potprogramu, dosta uspešna.\nZa sada je podržano osam projekata, najviše za razvoj filmova. Takođe, Srbija je jedna od prvih zemalja niskog produkcijskog kapaciteta koja je dobila podršku na konkursu za TV program, koji je jedan od najkompleksnijih. Festivali se nisu baš najbolje snašli, pa je jedino Palićki filmski festival dobio podršku.\n“Ali, za sledeću godinu znamo gde smo grešili, pa će i te aplikacije biti kvalitetnije. Ono što je zanimljivo jeste što je Beldocs, međunarodni festival dokumentarnog filma, dobio podršku za razvoj industrijskog marketa. I tu se negde vidi prioritet Media potprograma, jer su im dali pare da organizuju prvi market filmkih profesionalaca. To Srbija do sada nije imala i biće jedna od retkih zemalja u regionu koja će to organizovati ove godine”, rekla je Nevena Negojević, dodajući da se kroz sve podržane projekte prepoznala tendencija da su projekti odobreni kompanijama koje su već uglavnom veoma aktivne na nivou međunarodne saradnje.\nSpecifičnost Media programa, koji ima kontinuitet već 25 godina, jeste u tome što je pre svega orijentisan ka profitnoj strani, pa iz toga proizilazi i problem odnosa malih zemalja i zemalja koje imaju visoke produkcije.\n“Neka od tih pitanja se rešavaju među deskovima i među samim zemljama, neka se rešavaju u Briselu. Naši kapaciteti da utičemo na te programe postoje”, rekla je ona i istakla da je dobro što je kod potprograma Media i dalje bitno regioalno umrežavanje, koje tek onda ide na međunarodni nivo.\nDirektorka Zadužbine Ilije M. Kolarca Jasna Dimitrijević predstavila je iskustva iz projekta TakeOver u kome Kolarac učestvuje sa parterima iz Poljske, Grčke i Italije a čiji je cilj razvoj publike, najpre publike mladih. Tema je, kazala je, zajednička za sve zemlje, i zato je projekat i osmišljen. Kako bi ga što uspešnije sproveo, Kolarac je oformio Savet mladih koji je preneo kako mladi zaista vide neke problem i dao svoju perspektivu, Dimitrijevic je navela da Kolarac, koji vise ne dobija budžteska sredstva, ima probleme skoro iste kao državne institucije ali da je u prednosti prilikom sprovodjenja projekata jer poseduje infrastrukturu.\nPotpredsednica Foruma za kulturu Evropskog pokreta u Srbiji Milena Stefanovich ocenila je da je taj forum ponovo formiran nedavno kako bi se bavio lobiranjem u oblasti kulture. Ona je izrazila nadu da će nacionalna strategija kulture biti na javnoj raspravi naredne godine kao što je najavljen.\nRadionica „Program Kreativna Evropa: od ideje do aplikacije“\nObaveštavamo vas da će Desk Kreativna Evropa Srbija u saradnji sa Gradskom upravom grada Niša organizovati radionicu za apliciranje na konkurs Programa Kreativna Evropa za podršku projektima evropske saradnje, 3. i 4. novembra 2016. godine u Regionalnom centru Niš, Pariske komune bb.\nRadionica je najpre posvećena onim ustanovama/ organizacijama koje pripremaju dokumentaciju za prijavu na konkurse programa Kreativna Evropa, ali i svim zainteresovanim profesionalcima u kulturi iz Nišavskog i okolnih okruga koji žele da se informišu i obuče za konkurisanje na program Kreativna Evropa.\nProgram je koncipiran tako da odgovara na sva važna pitanja u vezi sa konkurisanjem: koji konkursi postoje i kome su namenjeni; kako i gde pronaći partnere; koji su prioriteti programa i kako u skladu s njima osmisliti projekat; koji su sve projekti dobili podršku i zašto.\nPrijave nisu potrebne, a kako će se u delu programa radionice razgovarati o idejama za konkurisanje, molimo sve zainteresovane za učešće da pripreme kratke opise projektnih ideje sa kojima bi konkursali na konkurse programa Kreativna Evropa.\nProgram radionice možete pogledati ovde.\nSrdačno vas pozdravljamo i očekujemo u Regionalnom centru Niša!\nMeđunarodna panel diskusija „Connecting“ u okviru Belgrade Fashion Week\nU okviru Beogradske nedelje mode u Muzeju primenjene umetnosti organizovana je konferencija „Connecting” na temu saradnje javnog, privatnog i civilnog sektora u okviru modne industrije. Učestvovali su predstavnici različitih institucija i udruženja: Martyn Roberts – Fashion Scout London, Melinda Rebrek – Ljubljana Fashion Week, Slađana Milojević – Klaster modne i odevne industrije Srbije – FACTS, Hristina Mikić – Fondacija Grupa za kreativnu ekonomiju, Milica Zatezalo – nacionalni koordinator COSME programa u okviru Ministarstva Privrede, Ksenija Marković Božović, BFW Dizajn Kolektiv, Milorad Vasiljević – Privredna komora Srbije, Nenad Radujević – Belgrade Fashion Week i dizajnerke Ana Ljubinković i Budislava Keković. Ispred Deska Kreativna Evropa Srbija govorila je Nina Mihaljinac, menadžerka projekata Kultura deska.\nOdržana su kratka predavanja na različite teme, među kojima su: Razvoj savremenog modnog dizajna u kontekstu holističkog, održivog razvoja društva; Povezivanje industrijskog sektora mode i nezavisnih srpskih dizajnera; Regionalna kreativna ekonomija i pozicioniranje kreativnog preduzetnistva; Sarađivanje sa regionalnim i međunarodnim modnim industrijama kao što su Fashion Scout London, Central European Fashion Days, Zona 45; Regionalni modni projekat; Mogućnosti međunarodnih fondova; Saradnja sa javnim sektorom.\nČesto se dešava da ovakve konferencije ostanu samo na rečima, ali to sada nije slučaj jer je odmah potpisan i memorandum o saradnji BFW Design Collective-a i klastera modne i odevne industrije Srbije – FACTS. Belgrade Fashion Week je tokom godina uspeo da ostvari saradnju sa obrazovnim sistemom u ovom domenu i realizuje uspešne projekte u kolaboraciji sa različitim kulturnim organizacijama iz privatnog, javnog i civilnog sektora tako da je potpisivanje memoranduma o saradnji još jedan korak ka unapređenju poslovanja samostalnih modnih autora.\nJedni od glavnih zaključaka konferencije jesu činjenice da međusektorska i međuresorna saradnja, kao i stvaranje regionalnog modnog projekta mogu značajno doprineti daljem razvoju mode u Srbiji i regionu.


Softić-Fassino: Dobijanje kandidatskog statusa za evropsku perspektivu BiH – Glas TK – Vaše najdraže novine\nPredsjedavajući Komisije za vanjske poslove Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (PSBiH) Safet Softić održao je online sastanak s predsjednikom Komisije za vanjske i evropske poslove Predstavničkog doma Parlamenta Italije Pierom Fassinom.\nPoslanik Fassino je potvrdio da Italija snažno podržava proces evropskih integracija BiH i svih država zapadnog Balkana. S tim u vezi, predsjednik Komisije za spoljne i evropske poslove Predstavničkog doma Parlamenta Italije izrazio je nadu da će BiH do juna ove godine dobiti status kandidata za članstvo u Evropskoj uniji (EU).\nPoslanik Fassino ocijenio je da bi dobijanje kandidatskog statusa bio veoma važan korak kojim bi, kako je rekao, bila potvrđena evropska perspektiva BiH i koji bi značajno doprinio koheziji, stabilnosti i napretku BiH i cijelog regiona.\nPrema riječima Fassina, Parlament i Vlada Italije podstiču ključne institucije EU da ubrzaju proces evropskih integracija država zapadnog Balkana i to tako što bi se svakoj od zemalja odredili jasni datumi i mape puta za provođenje ključnih reformi u tom procesu. S tim u vezi, Fasino je pozvao Softića da, u svojstvu predsjedavajućeg Komisije za vanjske poslove Predstavničkog doma PSBiH, 26. aprila ove godine aktivno učestvuje na Interparlamentarnoj konferenciji predstavnika parlamentarnih komisija za vanjske poslove iz zemalja regiona.\nOsim članova Komisije za spoljne i evropske poslove Predstavničkog doma Parlamenta Italije kao organizatora, u radu konferencije učestvovat će, kako je najavljeno, i evropski komesar za susjedstvo i proširenje Oliver Varhelyi, predstavnik zemalja Evropske trojke, kao i italijanski ministar inostranih poslova Luigi Di Maio.\nZahvaljujući se na pozivu za konferenciju i prihvatajući ga sa zadovoljstvom, Softić je ocijenio da stavovi prijateljske Italije, njenog Parlamenta i Vlade, predstavljaju ohrabrenje za evropski i evroatlantski put BiH. Apostrofirajući opredjeljenje svih ključnih političkih faktora u BiH da se država pridruži EU, Softić je ocijenio da je aktuelna politička i epidemiološka situacija, izazvana posljedicama pandemije virusa korona, značajno usporila proces evropskih integracija, ali i dodao da u posljednje vrijeme BiH čini značajne napore kako bi ispunila ključne prioritete iz Mišljenja Evropske komisije o Zahtjevu BiH za članstvo u EU.\nSoftić je Fassina upoznao s aktuelnim reformama koje BiH provodi, ističući posebno donošenje Zakona o visokom sudskom i tužilačkom savjetu, Zakona o sukobu interesa, kao i Zakonu o javnim nabavkama, koji se nalaze u parlamentarnoj proceduri. Prema Softićevim riječima, u toku su razgovori u vezi s reformom izbornog zakonodavstva i provođenja presuda Evropskog suda za ljudska prava i Ustavnog suda BiH, kao i formiranje Interresorne radne grupe za pripremu prijedloga izmjena i dopuna izbornog zakonodavstva BiH, u koji bi, kazao je Softić, trebali da budu uključeni i predstavnici Centralne izborne komisije BiH, te predstavnici opozicionih stranaka u PSBiH.\nBilo je riječi i o razvoju bilateralnih odnosa BiH i Italije, koji su obostrano ocijenjeni kao veoma dobri. Zajednički je konstatirano da postoji dosta prostora za jačanje odnosa u oblasti ekonomije, posebno na planu većeg prisustva italijanskih preduzetnika u BiH i povećanja obima vanjskotrgovinske razmjene. Također je naglašena potreba jačanja saradnje u oblasti obrazovanja i kulture.\nRazgovaralo se i o jačanju međuparlamentarnih odnosa, te je, s tim u vezi, dogovoreno da se u maju ove godine, u skladu s epidemiološkom situacijom, organizuje sastanak parlamentarnih komisija za vanjske poslove.\nOnline sastanku Softića i Fassina prisustvovali su i ambasador BiH u Italiji Slavko Matanović i zamjenik ambasadora Italije u BiH Matteo Evangelista, saopćeno je iz Sektora za odnose s javnošću PSBiH.\n← U nedjelju na Tušnju gradski derbi\nKako se boriti sa proljetnim umorom? →


Provera strukture podataka – Towers Net – Technology & Inovation\nInformacioni gejtvej, zaštita SIEM sistema, četa i saobraćaja XML aplikacija\nTowers Net - Technology & InovationREŠENJAProvera strukture podataka\nProvera strukture podataka madmin октобар 9, 2016 јануар 13, 2017\nOvaj proizvod kontroliše strukturu podataka koji ulaze u mrežu organizacije i koji je napuštaju i pri tom štiti od naprednih pretnji i zloupotreba. Najčešće se koristi kod organizacija koje imaju potrebu za strogom kontrolom saobraćaja koji potiče od veb servisa za upravljanje dokumentima, saradnju, naplatu, e- marketing i inventar.\nŠtiti podatke koji se kreću kroz organizaciju ili preko unutrašnjih granica,\nPodrška za različite protokole omogućuje laku integraciju sa aplikacijama.\nNetMan Guard je visoko podesiva i bezbedna platforma za graničnu zaštitu sistema za upravljanje mrežom.\nOvaj proizvod vrši kontrolu nad upravljačkim saobraćajem koje se kreće između enterprise mreže i sistema za upravljanje. Njegova samoodbranjiva arhitektura može sprovoditi zahtevanu kontrolu bez opasnosti od otkrivanja sopstvenih ranjivosti.\nStroga kontrola upravljačkih podataka koji ulalze ili napuštaju organizaciju,\nLaka integracija u postojaću infrastrukutru,\nMože se koristiti za vremensku sinhronizaciju,\nProxy za SNMP i SYSLOG aplikacije,\nObezbeđuje odbranu od naprednih pretnji tako što se fokusira na sadržaj aplikacija,\nIsporučuje se kao uređaj na DSOS platformi ali podržava i druge hardverske platforme.\nXML Guard kontroliše podatke koji ulaze u organizaciju i koji je napuštaju i vrši odbranu od naprednih napada i zloupotreba.\nNjegova samoodbranjiva arhitektura mu dozvoljava vršenje kontrole bez otkrivanja ranjivosti.\nOvaj Guard prekida konekciju i ekstrahuje XML zahteve i odgovore a zatim vrši verifikaciju sadržaja.\nNakon verifikacije sadržaja Guard ponovo uspostavlja konekciju radi isporuke podataka. XML Guard je pogodan za organizacije koje imaju potrebu za kontrolom saobraćaja veb servisa koji se koristi za upravljanje dokumenitima, saradnju, naplatu, e-commerce, inventar\ni slično. Takve organizacije mogu biti vlada, snage reda, farmaceutske, finansijske i komunalne organizacije.\nChat je važan alat za poslovnu saradnju, kako internu tako i sa partnerima ali i kao način za direktnu komunikaciju sa klijentima.\nKorišćenjem chat-a otvara se još jedan kanal za cyber pretnje i zloupotrebe.\nDeep Secure Chat Guard vrši kontrolu korišćenja standardnog internet chat-a da bi Vašoj organizaciji omogućili korišćenje chat-a bez opasnosti od otkrivanja osetljivih informacija i kritičnih poslovnih procesa.\nGuard funkcioniše tako što, nakon što sakupi XML zahteve, prekida konekciju da bi proverio da li je sadržaj tih zahteva prihvatljiv za dalji prenos. Kada je kontrola zavrešena Guard ponovo uspostavlja konekciju i prosleđuje XML zahteve. Na ovaj način brani sistem od poznatih i nepozantih napada i curenja informacija. Guard takođe nudi i mogućnost firewall-a i end point autentifikacije da bi se komunikacija ograničila na proverene chat servere.\nChat Guard je namenjen organizacijama koje imaju potebu za kontrolom eksternog chat saobraćaja ili chat saobraćaja između odvojenih zona. Takve organizacije su: vlada, snage reda, minstrastvo odbrane, farmaceutske, finansijske i komunalne organizacije.


Može, ali ne želi - Veze 2017 - Modni Ženski Časopis 2017\nModni Ženski Časopis ⇒ Veze 2017 ⇒ Može, ali ne želi\nZaista, najčešći izgovor za neaktivnost danas je ozloglašena kriza koja je iznenada zaustavila praktično sve aspekte aktivnosti. Ali, paradoksalno, ova tužna situacija je postala neka vrsta "spasenja" za one koji nisu u mogućnosti da krenu napred zbog svoje inercije. I ne radi se o objektivnim razlozima nedostatka mogućnosti, kao što su urođene vređanje ili loše zdravlje, već o banalnoj nespremnosti da nešto učini za svoje dobro ili za dobrobit svoje porodice\nMasovna manifestacija ove situacije svakodnevno sve više otkriva njegovu ružnoću i neprirodnost, jer bi osobu trebala biti karakterizirana razvojem i samopouzdanjem, radom na sebi, jačanjem i širenjem znanja. Teško se može nazvati osobom sa velikim slovom pojedinca koji ima sve mogućnosti i preduslove za napredovanje, ali ih svesno ignoriše, već godinama je bio u stanju stagnacije i lišavanja. Pucajući duž života, oslanjajući se samo na sopstvene fiziološke potrebe i obećavajući teška vremena, teško je ostati čovek u punom smislu ove ponosne riječi.\nI ne možete pomoći da uočite tu dosadnu činjenicu da navika potrošača i neaktivan odnos prema životu glatko, ali dovoljno brzo, ide na porodične odnose. Unsanitarno na servisnom aspektu, muž automatski prenosi svoju patološku letargiju na ekonomska pitanja domaćinstva, i, naravno, njegovom intimnom životu. Njegova lenjost, suprotno ljudskoj prirodi, postaje slogan pod kojom će prolaziti ostatak svog bezbojnog života, i tuga ženi koja u najranijim fazama nije primetila ovu neprivlačnu naklonost. U suprotnom, postoji opasnost da postane jedina i do granice porodične i kućne poslove porodice. A očajno pitanje o tome zašto čovjek može, ali ne želi da bude jak i uporan, uspešan i obećavao, ostaje, po pravilu, neodgovoren.\nSljedeći Članak 5 ženske tajne o seksu


Vodeći međunarodni naučni časopis: Ruska vakcina je i efikasna i bezbedna - Sputnjik Srbija\n20:08 17 Januar 2021\nVodeći međunarodni naučni časopis: Ruska vakcina je i efikasna i bezbedna\n© Foto : RDIF press service\n13:07 04.09.2020 (osveženo 13:23 04.09.2020) Preuzmite kraći link\nVodeći međunarodni naučni časopis „Lanset“ objavio je rezultate kliničkih ispitivanja prve u svetu vakcine protiv virusa korone „Sputnjik V“ i naveo da je ta ruska vakcina, ne samo efikasna u borbi protiv ove virusne infekcije, već i bezbedna.\nTime je ovaj jedan od najuticajnijih časopisa iz oblasti medicine odgovorio na kritike zapadnih medija na račun ruske vakcine protiv virusa korona.\nKako se navodi, glavni zaključak jeste da vakcina, koju je razvio ruski naučni institut „Gamalej“, nema nikakve ozbiljnije neželjene efekte čime ne mogu da se pohvale većina instituta koji se bave razvojem ove vakcine.\nPored toga, u članku se takođe navode i dokazi efikasnosti vakcine, između ostalog da se imunitet organizma na virus korona gradi u potpunosti zahvaljujući tome što se ona ljudima daje u dva navrata.\n„Nivo antitela, koji je ustanovljen kod dobrovoljaca, bio je 1,5 puta veći nego kod onih koji su ovu bolest preležali, za razliku od britanske vakcine, koju razvija kompanija `AstraZeneka`, gde je nivo antitela praktično jednak onima koji su je preležali“, navodi se u članku.\nIstovremeno, najveću bojazan koju je naučna javnost iznela po pitanju ruske vakcine, a tiče se korišćenja adenovirusa kao prenosioce imuniteta u ljudski organizam, časopis „Lanset“ opravdava time da je istraživanje pokazalo da pređašnji imunitet kod ljudi ne smanjuje njenu efikasnost i ne narušava zdravstveno stanje.\n„Ustanovljena je optimalna doza koja osigurava stoprocentni imunitet kod ljudi, čak i kod onih koji su nedavno preležali adenovirusnu infekciju“, dodaje se.\nPosebno se ističe metodika dvovektorskog vakcinisanja, budući da upravo to omogućava efikasnost kod velikog broja ljudi i ne dolazi do situacije kada ljudski organizam odbaci vakcinu.\nRuska vakcina — kako radi i da li joj se može verovati /video/\nbezbednost, časopis, vakcina, Rusija\n19:36 Luka, dobro došao nazad – dva gola Jovića na povratku u Nemačku! /video/\n19:32 NLO od „bisera“: Neverovatan snimak bleska na američkom nebu /video/\n19:30 Dok anđeli spavaju: Četrdeset najlepših srpskih ljubavnih priča (drugi deo)


Predsjednik Vlade Crne Gore primio predsjednika kompanije DAMAC\nZainteresovan za gradnju - luksuznih hotela!\nPredsjednik kompanije DAMAC Hussain Sajwani danas je u razgovoru sa predsjednikom Vlade Crne Gore Duškom Markovićem iskazao interes za gradnju hotelskih kompleksa najviše kategorije u Crnoj Gori.\nMarković je, upoznajući gosta sa ekonomskim i političkim prilikama u našoj zemlji, iznio niz činjenica u vezi sa konkuretnišću Crne Gore za investicije i posebno istakao činjenicu da je naša zemlja članstvom u NATO i liderskom pozicijom u procesu evropskih integracija pozicionirala sebe kao najprestižniju investicionu destinaciju u regionu.\nGospodin Sajvani je upoznao predsjednika Vlade sa poslovanjem kompanije DAMAC i DAMAC Grupe koja još od 2002. godine drži poziciju vodećeg graditelja u sektoru luksuznih nekretnina na tržištima Srednjeg Istoka, s najznačajnijim projektima u Ujedinjenim Arapskim Emiratima, Saudijskoj Arabiji, Kataru, Jordanu, Libanu i Omanu. Predsjednik DAMAC-a je iskazao zadovoljstvo posjetom Crnoj Gori i sastankom sa predsjednikom Vlade rekavši da je ozbiljno zainteresovan da u našoj zemlji gradi luksuzne hotelske komplekse sa pet i više zvjezdica.\nPredsjednik Marković je ocijenio da zainteresovanost ovako ozbiljnih investitora poput DAMAC-a predstavlja veliko priznanje za Crnu Goru jer pokazuje povjerenje u naše reforme pri čemu je posebno naglasio povoljne mogućnosti investiranja u Sjeverni region.\nPosjeta : 238


Bivši potpredsednik Džo Bajden i predsednik Tramp obojica obilaze Ajovu u utorak, 11. juna 2019.\nDvojica političara, obojica u svojim 70-im, u utorak su razmenila kritike. Bajden je ocenio da je Tramp “egzistencijalna pretnja Americi”, njenom ugledu u svetu i demokratiji. "Četiri godine Trampa bile bi odstupanje od naše istorije dok bi nas osam godina Trampa - fundamentalno promenilo kao naciju", rekao je bivši potpredsednik.\nPredsednik Tramp je, pred odlazak u Ajovu, izjavio da bi najviše voleo da mu Bajden bude rival na izborima 2020. zato što je, kako kaže, “mentalno slab” i ima "manje energije od svih drugih demokratskih kandidata". Predsednikovi saradnici, ipak, kažu da Trampa brine Bajednova popularnost među biračima iz radničke klase.\nPredsednik Tramp često naziva demokratskog favorita "pospani Džo Bajden" a nedavno ga je opisao kao osobu sa niskim koeficijentom inteligencije, navodeći da ga je tako zapravo branio jer ga je severnokorejski lider Kim Džong Un nazvao "idiotom niskog IQ-a". Predsednik je kritikovao Bajdena iz Bele kuće, na Tviteru kao i tokom putovanja u inostranstvu. Bivši potpredsednik je odogovorio da neće dozvoliti da ga Tramp uvuče u "rvanje u blatu" ali je dodao: "ima toliko nadimaka koje mogu da mu nadenem, počevši od - klovn".\nBajden se "izlanuo", Džilibrend zvanično ušla u trku


Tehnički opitni centar na eromitinzima u Danskoj i Nemačkoj\nPočetna » Arhiva vesti » Tehnički opitni centar na eromitinzima u Danskoj i Nemačkoj\nU periodu od 04.06.-14.06.2010.godine pripadnici Centra za letna ispitivanja Tehničkog opitnog centra učestvovali su na međunarodnim aeromitinzima “The Royal Danish Air Show 2010” u Danskoj i “ILA Berlin International Air Show 2010” u Nemačkoj. U sastavu delegacije Vojske Srbije, iz TOC-a, bili su pp Ristić Miodrag (opitni pilot), mj Grubač Saša (opitni pilot), mj Pantić Saša (rukovodilac tehničkog sastava) i tehničari zs Radovanović Branko, zs Karašićević Dejan, zs Antić Velibor i vs Zečević Radoslav. Delegaciji se na aeromitingu u Nemačkoj priključio i pp Tirnanić Saša iz Sektora za vazduhoplovna sredstva TOC-a.\nNa navedenim aeromitinzima pripadnici TOC-a, predstavili su se sa avionom Super Galeb (G-4), koji je učestvovao u statičkom delu manifestacija. Na aeromitinzima mogla su se videti nova dostignuća u vazduhoplovnoj industriji, a ujedno su uspostavljeni kontakti i razmenjena iskustva sa pripadnicima vazduhoplovnih snaga iz sveta.\nNa aeromitingu u Danskoj, pripadnici VS su naišli na izuzetan prijem domaćina, koji su se na taj način hteli odužiti za gostoprimstvo koje im je pruženo prilikom njihovog učešća na aeromitingu “Batajnica 2009”.\nTežišni deo aeromitinga u Nemačkoj bio je na prezentaciji aviona Super Galeb, radi modernizacije istog, kao i razgovori sa predstavnicima proizvođača aviona u svetu zbog nabavke novog višenamenskog aviona za naše vazduhoplovstvo.


Niška televizija » Novootvorena laboratorija opremljena najsavremenijom opremom (VIDEO)\nNovootvorena laboratorija opremljena najsavremenijom opremom (VIDEO)\nObjavljeno 13.12.2014. 13:30\nNovootvorena laboratorija za vanredne situacije na Fakultetu zaštite na radu, jedna je od najmodernijih i najsavremenijih, i sigurno je da će opravdati svoje postojanje već u narednih nekoliko godiina, kažu iz uprave ove visokoškolske ustanove. Dodaju da će oprema, ali i rukovanje njome, osim studentima fakulteta i stručnjacima biti dostupna i široj javnosti, kako bi Nišlije bile što bolje upoznate sa načinima reagovanja u vanrednim situacijama.\nS obzirom na vremenske nepogode koje poslednje dve godine poga]aju na[u zmelju, kako zimi tako i leti, laboratorija koja je otvorena pri Fakultetu zaštite na radu, pored Centra za vanredne situacije biće veoma korisna za sve građane Srbije, a posebno Niša, kažu nadležni sa fakulteta. Tvrde da je opremljena najsavremenijim uređajima koji se koriste svuda u svetu, i da će studentima biti od velikog značaja.\nSa fakulteta navode i da će ona svima biti dostupna, kao i da će svi koji su zainteresovani moći da uče neke pojedinosti o ponašanju u vanrednim situacijama.\nNajsavremenija oprema i nastavni centar koristiće fakultetu u edukaciji studenata na master studijama, ali i naredne godine kada bude otvoren novi studijski program. Ukoliko dobije zeleno svetlo, studijski program civilne zaštite i vanrednih situacija brucoši bi mogi da upišu već naredne školske godine, a njegov rad bio bi organizovan uz stručnu pomoć predavača sa Kriminalističko-policijske akademije i Fakulteta bezbednosti iz Beograda, niškog Elektronskog fakulteta i Univerziteta iz Sankt Peterburga.\nTvrđava u nadležnosti TON ? (VIDEO)\nUčenici se upoznali sa deklaracijom Ujedinjenih nacija o ljudskim pravima. (VIDEO)


Većim zaradama do boljeg vrednovanja rada u Srbiji\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije Siniša Mali izjavio je danas da podatak, koji je saopštio Zavod za statistiku, o tome da je prosečna zarada obračunata u julu po prvi put premašila 510 evra, ukazuje na to da je polako, ali sigurno, trasiran put ka većem vrednovanju rada, ali i da je naša privreda ostala vitalna i tokom pandemije.\nMali je u izjavi za javnost istakao da je prosečna zarada od 60.029 dinara novi okvir u kome se krećemo i istovremeno potvrda da domaća privreda i u uslovima krize vuče napred.\nOn je ujedno podsetio na to da je pre nekoliko godina prosečna zarada bila 320 evra, dodajući da novi podaci pokazuju ispravnost naše ekonomske politike.\nKada se na to nadoveže i rekordno niska nezaposlenost, jasno je da je naša politika usmerena ka dobrobiti svih građana Srbije, dodao je ministar.\nPrema njegovim rečima, očekivanja su i da će povećanje minimalne zarade od 6,6 odsto, neoporezivog dela dohotka sa 16.300 na 18.300 dinara, kao i planirano umanjenje poreza na zarade, uticati na dalji rast zarada.\nPre dve godine opterećenje na zarade je bilo 63 odsto, a sada je 61,2. Naša politika je da opterećenje na zarade smanjujemo ali, naravno, u skladu sa mogućnostima i raspoloživim fiskalnim prostorom, naveo je Mali,\nOn je dodao da je svestan da je fiskalno opterećenja zarada još uvek visoko, ali da je uveren u to da će se sa većim privrednim rastom u budućnosti stvoriti uslovi za dodatna umanjenja.\nMinistar je ukazao na to da je Vlada posvećena tome da se očuva životni standard stanovništva i da zbog toga ubrzano radi na privlačenju investicija i stvaranju stimulativnog regulatornog okvira koji će pružiti jednake šanse za sve.\nPrema njegovim rečima, Vlada je i te kako svesna toga da su i dalje prisutne društvene nejednakosti u društvu, te je promena na tom planu jedna od bitnih tačaka agende u budućnosti.\nMi smo po prvi put u istoriji kao država intervenisali iz budžeta i direktno podržali privrednike sa paketom od 5,8 milijardi evra. Na taj način smo izvršili realokaciju, odnosno pravedniju preraspodelu javnih sredstava, kako bi se pomoglo privatnom sektoru, podsetio je Mali.\nPokazali smo da za nas ne postoje građani prvog ili drugog reda. Stalo nam je da svima bude bolje, ali da, sa druge strane, svako doprinese društvenoj zajednici na svoj način i iskoristi mogućnosti kako bismo podigli privredu i kvalitet života, objasnio je on.\nPrema njegovim rečima, Srbija ima puno potencijala, a to sada vide i drugi, poput američke Međunarodne razvojne finansijske korporacije (DFC) koja je nedavno došla u Srbiju.\nNedavno je saopšteno da se Srbija po indeksu ljudskog kapitala (HCI) Svetske banke, koji meri razvoj ljudskog kapitala u svetu, nalazi u vrhu u našem regionu. To znači da će dete rođeno danas u Srbiji imati 68-procentnu produktivnost ako završi obrazovanje i bude dobrog zdravstvenog stanja, rekao je Mali.\nTo je zapravo ta zaostavština koju želimo da ostavimo mladima – da se njihov rad više ceni i plaća, rekao je ministar, izrazivši uverenje da je plan po kome će prosečna plata 2025. godine u Srbiji biti 900 evra, a prosečna penzija 430 evra, u potpunosti ostvariv.\nAko smo 2018. godine ostvarili stopu rata od 4,4 odsto, a 2019. godine 4,2 odsto, a ove se godine, što su naša očekivanja, usled pandemije, zadržimo na nuli i uopšte nemamo pad BDP-a, jasno je i da nećemo imati indikatore koji će vući zarade naniže, napomenuo je on.\nPrema njegovim rečima, to je svojevrsni uspeh imajući u vidu informacije koje dolaze iz okruženja da se planirana smanjenja zarada kreću i preko 20 procenata.\nMali je istakao i da je nezaposlenost od 7,3 odsto u drugom kvartalu ove godine dokaz da su ekonomske mere doprinele očuvanju radnih mesta uprkos teškim uslovima izazvanim pandemijom.\nOn je podsetio i na to da su reforme propisa iz radnog zakonodavstva učinili da fleksibilnost rada postane realnost u ekonomskom životu Srbije, te da su i oni doprineli većoj fluktuaciji radne snage unutar privrede, što je takođe imalo uticaj na zarade.


Konte: Znam da nisam laka osoba za saradnju\nSelektor italijanske reprezentacije Antonio Konte rekao je da mu je žao zbog igrača što nisu uspeli da se plasiraju u polufinale Evropskog prvenstva u Francuskoj i da mu je bila čast da predvodi državni tim, pošto će ovog leta preuzeti Čelsi.\nItalija nije uspela da se plasira u polufinale Evropskog prvenstva, pošto je u Bordou izgubila od aktuelnog svetskog prvaka Nemačke posle izvođenja penala sa 7:6. U regularnom delu utakmice bilo je 1:1.\n"Šteta zbog igrača, a za mene je bila velika čast da predvodim reprezentaciju. Igrači su dali sve što su mogli. Svi su nas poštovali na turniru", rekao je Konte, preneo je sajt Fudbal Italija.\nKonte je poslednji put predvodio reprezentaciju Italije, pošto će ovog leta preuzeti Čelsi.\n"Sada ću uzeti nedelju dana odmora, da me prođe razočaranje zbog poraza i onda ću početi novu avanturu. Znam da će biti teško, ali volim izazove", rekao je Konte.\n"Znam da nisam laka osoba za saradnju, ali upoznali smo se za ove dve godine i stekli uzajamno poštovanje. Ljudi nisu isti, ali kada se upoznaju, osećaju razumevanje i poštovanje jedni prema drugima. Reprezentaciji želim sve najbolje. Mislim da smo ostavili snažnu bazu za buduće uspehe. Najvažnije sa ovog Evropskog prvenstva je što smo osigurali da Italiju svi poštuju, uključujući evropske i svetske prvake. Hvala svima od srca", rekao je Konte.\nRONALDO U SUZAMA Kristijano iznet sa terena! /FOTO/ /VIDEO/\nNajteži mogući udarac doživeo je Portugal u finalu Evropskog prvenstva, Kristijano Ronaldo se povredio u ranoj fazi meča protiv Francuske i na nosilima su ga izneli članovi lekarske ekipe.


Godišnji izveštaji o državama Zapadnog Balkana tek posle evropskih izbora - European Western Balkans\nGodišnji izveštaji o državama Zapadnog Balkana tek posle evropskih izbora\nAutor EWB 07. 02. 2019. 07. 02. 2019.\nEvropska komisija; Foto: Evropska unija\nBEOGRAD – S obzirom izbore za Evropski parlament koji se održavaju između 23. i 26. maja 2019, godišnji izveštaji o državama članicama Evropske komisije ne mogu se očekivati u aprilu, kao prošle godine, već tek nakon izbora, izjavio je Dušan Reljić, šef briselske kancelarije Nemačkog instituta za međunarodne i bezbednosne poslove na jučerašnjoj tribini posvećenoj izborima u EU info centru.\nKako nezvanično saznaje portal European Western Balkans, izveštaji će biti objavljeni 29. maja.\nLideri EU ne žele da pitanje proširenja podstakne populističke sentimente neposredno pred izbore, objasnio je Reljić. To je razlog za odlaganje objavljivanja godišnjih izveštaja.\nIzvaštiji Evropske komisije svake godine procenjuju stanje u državama kandidatima za članstvo u Evropskoj uniji, odnosno nivo usklađenosti sa pravnim tekovinama i standardima EU, kao i postojanje primene usvojenih pravila u praksi. EK ovim putem ocenjuje da li je došlo do napretka u okviru pregovaračkih poglavlja i drugih standarda.\nCS4EU 2019Evropska komisijaIzbori za Evropski parlament 2019Izveštaji o napretku\nPredstavnici Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti Saveta Evrope danas u Beogradu\nSvim zemljama Zapadnog Balkana je potreban “Pribeov izveštaj” o zarobljavanju države\nPlenković: Promovisanje evropskih vrednosti u interesu dveju država\nEWB 03. 04. 2017.\nFabrici: Ima napretka, ali Srbija mora biti odlučnija\nEWB 29. 05. 2019.\nKukan i Flekenštajn posreduju u dijalogu među poslanicima 9. i 10. oktobra\nEWB 03. 10. 2019.\n26 članova EP uputilo je pismo evropskom komesaru @OliverVarhelyi u vezi sa “sve većim kineskim 🇨🇳 uticajem u Srbij… https://t.co/tFLJryFj6c\nEvropska unija će donirati 70 miliona evra državama Zapadnog Balkana za kupovinu vakcina, izjavila je Evropska kome… https://t.co/1ybcZ1EaWb\nEvropska unija 🇪🇺 obezbedila je dodatnih 13 miliona evra za podršku Srbiji 🇷🇸 u upravljanju migracijama u 2021. god… https://t.co/jv3eUpwhcw


Objavljen snimak borbe ruskog pilota sa teroristima u Siriji (uznemirujući video) - Sputnjik Srbija\nObjavljen snimak borbe ruskog pilota sa teroristima u Siriji (uznemirujući video)\n19:20 04.02.2018 (osveženo 20:18 04.02.2018) Preuzmite kraći link\nTeroristička grupa Tahrir el šam u sirijskom Idlibu oborila je 3. februara ruski vojni avion Su-25. Pilot je uspeo da se katapultira iz aviona, ali je ubijen tokom borbe sa teroristima. Navodni video-snimak borbe koji se nedavno pojavio na internetu navodno prikazuje drugu verziju događaja.\nPrema snimku koji je objavio Telegram-kanal „Direkcija 4“ (Directorate 4), pilot oborenog ruskog aviona Su-25 digao se u vazduh da bi izbegao da ga teroristi zarobe.\nPre nego što je učinio ovaj korak, pilot je pucao na teroriste koji su ga okružili.\nMinistarstvo odbrane Rusije potvrdilo je da je ruski jurišni avion Su-25 oboren 3. februara i otkrilo preliminarne informacije o mogućem uzroku pada: avion je najverovatnije oboren prenosivim sistemom protivvazdušne odbrane.\nVelika operacija u Siriji: Čiji sistem je oborio Su-25?\nKurdi izrazili saučešće povodom pogibije ruskog pilota\nSu-25, pilot, Sirija


Minsk pokreće tužbu pred Međunarodnim sudom zbog sankcija EU\nTanjug 4. juna 2021. 16:26\nMINSK – Savez sindikata Belorusije planira da se obrati Međunarodnom sudu pravde kako bi se izvršila pravna procena sankcija koje je uvela Evropska unija, izjavio je danas predsedavajući ovog sindikata Mihail Orda tokom sastanka sa zaposlenima u nacionalnoj avio-kompaniji Belorusije „Belavija“.\nOrda je ocenio da način na koji su se evropske zemlje ponele prema „Belaviji“ jasno pokazuje da Evropska unija u potpunosti ignoriše međunarodno pravo.\n„U rezolucijama UN više puta je naglašeno da nijedna država ne može da primeni restriktivne mere prisile, uključujući sankcije. Evropska unija u potpunosti ignoriše ovaj zahtev „, rekao je Orda.\nKako je dodao, EU se poziva na interna dokumenta kao razlog za donošenje odluke za uvođenje sankcija, navodi BelTA, a prenosi TAS S.\n„Ako se ti dokumenti odnose samo na zemlje EU, to je jedno. Međutim, oni utiču na interese drugih država koje nisu deo EU i zato u ovom slucaju moraju da se primene pravila međunarodnog prava. Zbog toga pokrećemo tužbu pred Međunarodnim sudom pravde kako bismo imali pravnu procenu zakonitosti takvih dokumenata“, rekao je Orda.\nNakon incidenta sa avionom Rajanera, koji je prinudno sleteo u Minsk, na putu od Atine do Vilnjusa, posle čega je uhapšen beloruski opozicionar Roman Protaševičh, na samitu EU odlučeno je da se zabrani beloruskim aviokompanijama da sleću na aerodorome u EU i da nadleću teritoriju Evropske unije.\nEvropskim prevoznicima preporučeno je da izbegavaju vazdušni prostor Belorusije.


EPS: Bager plaćamo 35 miliona evra - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » EPS: Bager plaćamo 35 miliona evra\nElektroprivreda Srbije (EPS) demantovala je danas navode Demokratske stranke o nabavci rotornog bagera za kop „Radljevo“ i objavila da je ugovorena cena sa montažom 35.489.827 evra.\n„Rotorni bager koji se nabavlja košta oko 30 miliona evra, a sa montažom ceo posao ne može da košta više od 35 miliona evra. Prema rečima radnika, EPS je već dogovorio ovaj posao u iznosu od čak 38 miliona evra“, navela je ta stranka.\n„Tokom postupka nabavke ispoštovane su sve procedure, a očigledno je da se izvorima DS pričinilo dodatnih tri miliona evra“, navodi se u saopštenju EPS-a.\nDemokratska strankaElektroprivreda SrbijeEPSBeograd\nNovi Sad: Satelitski snimci kao pomoć za bolju setvu i žetvu\nNovosadski Institut BioSens, NASA i američki univerziteti će razviti sistem za monitoring i racionalno korišćenje vodnih resursa i zemljišta u Srbiji.\nStruja iz nuklearne energije u EU se proizvodi u...\nSrbi rade najveći broj sati nedeljno u Evropi: Kako je do toga došlo i da li nam je plaćeno?\nDok se u zemljama Evropske unije u trećem kvartalu...\nUredba kojom su cene osnovnih životnih namirnica “zamrznute” na...


Zemljotres na Sumatri, nema opasnosti od cunamija\n► Zemljotres na Sumatri, nema opasnosti od cunamija\nZemljotres jačine 6,4 stepena pogodio je danas indonežansko ostrvo Sumatru ali nema opasnosti od cunamija, saopštile su geofizičke agencije SAD i Indonezije.\nAmerički Institut za geofiziku (USGS) saopštio je da je zemljotres zabeležen malo posle 10 časova po lokalnom vremenu.\n"Zemljotres je bio jak i na maloj dubini. Osetio se i u Padangu, na zapadu Sumatre, ali nema opasnosti od cunamija", rekao je za Frans pres Mohamad Rijadi iz indonežanske Agencije za geofiziku.\nNema izveštaja o eventualnim žrtvama ili materijalnoj šteti.\nIndonezija se nalazi u pacifičkom "Vatrenom prstenu" gde preklapanje tektonskih ploča uzrokuje česte zemljotrese i veliku vulkansku aktivnost.\nZemljotres u indonežanskoj provinciji Aćeh u decembru 2016. ubio je više od 100 ljudi.\nZemljotres u Banjaluci, ne očekuje se šteta\nZemljotres jačine 3,7 stepeni po Rihterovoj skali dogodio se oko 16 sati na području Banjaluke, javio je Evromediteranski seizmološki centar (EMSC).\nZemljotres magnitude 5,5 pogodio južni Iran\nZemljotres magnitude od najmanje 5,5 pogodio je jutros južni Iran blizu jedine nuklearne centrale u zemji, i osetio se u zemljama širom Zaliva.


Podrška razvoju mikro biznisa - juGmedia\nVRANJE – Gradonačelnik Vranja Zoran Antić i program menadžer HELP-a Maša Bubanj potpisali su danas Ugovor o saradnji na projektu ,,Podrška razvoju mikro biznisa u Srbiji“, kojim će biti podržano najmanje 15 biznisa, donacijom u opremi prosečne vrednosti u iznosu od 2.400 evra, uz poslovne i stručne obuke.\nO značaju ovog projekta i izuzetnoj saradnji lokalne samouprave i HELP-a govorili su gradonačelnik Antić i program menadžer Maša Bubanj ističući važnost podrške pojedincima u cilju razvijanja poslovnih sposobnosti i poboljšanja životnog standarda. Projekat finansira Vlada Nemačke, a vrednost je 43.389 evra.Učešće grada iznosi 14.400 evra. Danas je i potpisano 40 novih ugovora o donaciji u opremi pojedinačnih vrednosti po 1.500 odnosno 2.400 evra u okviru projekta ,,Smanjenje siromaštva i unapređenje mogućnosti zapošljavanja marginalizovanih i ugroženih grupa stanovništva sa fokusom na Romkinje u Srbiji“. Medju korisnicima je 18 žena i 22 muškarca, koji će uz pomoć donirane opreme samostalno započeti biznise i to 15 zanatskih i 25 uslužnih. Vrednost ovog projekta je 155.324 evra, koji finansira Švedska agencija za medjunarodni razvoj – SIDA, uz učešće grada od 6.300 evra.\nNa Železničkoj stanici otkriveno 47 migranata\nMaša Bubanj; Help\nTridesetrogodišnji M. S. (33) pronađen je mrtav noćas u selu Gabrovačka reka kod Niša, a nedaleko odatle zatečen je još jedan muškarac sa ubodnom…\nDevojčica iz Vranja (4) dobiće prvu veštačku ruku odštampanu 3D štampačem u Srbiji, a veštačka ruka, proteza podlaktice, izrađena je u laboratoriji…


Bubamara iz Barija "na lečenju" u Institutu za restauraciju - Studio B\nBeograd 1°C u 10:00\nBubamara iz Barija „na lečenju“ u Institutu za restauraciju\nBubamara iz Barija „na lečenju“ u Institutu za restauraciju Tanjug, Studio B\nSportSport Pocetna 13. 08. 2017. 12:19:10\nFudbalska lopta Bubamara, koju su potpisali i poslali na tribine stadiona u Bariju 1991. godine fudbaleri Crvene Zvezde nakon završetka meča sa Olimpikom iz Marseja i osvajanja Kupa šampiona, došla je na restauraciju u Centralni institut za konzervaciju i restauraciju u Beogradu. Ispunjavamo pukotine na lopti koje su nastale godinama, a analize su prethodno napravljene na Tehnološkom fakultetu, kaže konzervatorka instituta Danijela Jovanović.\nOvde je reč o „bubamari“, lopti koju su potpisali i „lansirali“ na tribine stadiona u Bariju 1991. godine fudbaleri Crvene Zvezde nakon završetka meča sa Olimpikom iz Marseja i osvajanja Kupa šampiona.\nKonzervatorka CIK-a, Danijela Jovanović, koja radi na „reanimaciji“ Zvezdine lopte, objašnjava u kakvom stanju je lopta došla u njene ruke.\n„Lopta se deformisala i ispustila vazduh pa smo morali prvo da je rašijemo i izvadimo joj unutrašnju gumu“, objašnjava „operaciju spašavanja“ Danijela.\n„Ispunjavamo pukotine na lopti koje su nastale tokom godinama. Vreme kada je ova lopta korišćena je početak upotrebe lopti od veštačkog materijala, odnosno plastike, jer do tog vremena, u upotrebi su bile lopte od kože“, kaže ona.\nPrema njenim rečima, u pitanju je lopta koja je doneta sa finala Kupa šampiona u Bariju 1991. godine i na kojoj se nalaze svi potpisi fudbalera Crvene zvezde.\n„Ovo je jedna od retkih lopti koja je uhvaćena na terenu i koju su fudbaleri nakon utakmice bacili u publiku i koja ima potpise svih fudbalera Crvene zvezde iz tog perioda“, predstavlja Danijela svog „pacijenta“.\nObećava, uskoro će potpisi fudbalera Crvene zvezde, Pančeva, Prosinečkog, Jugovića…biti ponovo jasno vidljivi.\nDirektorka Centralnog instituta, Suzana Polić, kaže da je posao njenog tima restauratora sličan lekarima, jedni spašavaju život ljudi, drugi, život predmeta.\n„Lopta koje je doneta je u međuvremenu izgubila na izgledu i potpisi su počeli da blede i u zadnjem momentu je doneta kod nas da je spasimo. Ispituje se stanje predmeta kao u medicini, pravi se anamneza, a zatim se traži lek za njihovo stanje“, objašnjava direktorka.\nŠirok je dijapazon predmeta i dela iz zemlje i inostranstva koje Institut „diže iz mrtvih“, od slika, rimskih broševa, prstenje, srednjovekovnih ključeva, predmeta od stakla, tekstila, a nedavno je na popravku svratila i torba čuvenog srpskog naučnika, Nikole Tesle.\nStručnjaci CIK-a uvode Tanjug u specijalno zaštićen depo u kojem „odmaraju“ slike najpoznatijih jugoslovenskih i srpskih slikara poput Miće Popovića, Dade Ðurića, Petra Lubarde, Lazara Vozarevića…\n„Naš posao je da produžimo život jednom umetničkom delu“, ističe ona i navodi da paralelno sa svakodnevnom zaštitom kulturno-istorijskog blaga, Institut radi naučna istraživanja, a u samoj zgradi, kaže, nalazi se najsavremenija oprema u zemlji i regionu za ispitivanje kulturno-istorijskog blaga.\nTrenutno, kaže, mladi stručnjaci Instituta rade i na projektima restauracije i konzervacije slika iz kolekcije Doma „Jevrema Grujića“ i Galerije „Lazara Vozarevića“, skulpturu čuvenog vajara Sretena Stojanovića, kao i na brojnim spomenicima iz rimskog doba…\nJuniorski tim konzervatora-restauratora u Odseku za slikarstvo, Milica Konstantinović i Ognjen Kovačević rade na oporavku pet slika jednog od najznačajnihih srpskih slikara 20. veka, Lazara Vozarevića.\nSudbina njegovih slika, kažu stručnjaci Instituta, neće biti tragična, kao umetnikova.\nVozarević je imao atelje na Starom sajmištu u Beogradu, a stvarajući vrhunska dela jugoslovenskog slikarstva nanosio je na svoja platna opasne materijale kao što su katran, bitumen i različite lepkove, a od isparenja je 1968. godine i preminuo.\n„U ateljeu na Starom sajmištu Vozarević je kuvao ražličite smese koje je potom nanosio na platno. Reč je o tehnici postenformela. Slike koje restauriramo na sebi imaju razne materijale, kao što su, katran, bitume, tapetarske čipke ali i zlato“, kaže slikar i restaurator Kovačević i objašnjava da slika koja je „na tapeti“, predstavlja jedinstven način na koji je prikazana ikona u srpskoj umetnosti tog doba.\nNakon konzervacije pet preostalih Vozarevićevih slika, od 56 koliko je do sada prošlo kroz Institut, svetlo dana ova vredna umetnička dela ugledaće u galerij „Lazar Vozarević“ u Beogradu, najavljuje Milica.\n„Kada budu “popravljene“, slike će prvi put biti izložene u galeriji koja nosi njegovo ime, a gde su takođe u toku radovi, na adaptaciji zgrade“, najavljuje ona.\nDirektorka CIK-a pojašnjava da kod njih nema dugog zadržavanja „pacijenata“, već da čim se „izleče“ Institut ih šalje kući, u privatne kolekcije, galerije, državne muzeje i institucije odakle su i došli.\nJedan od težih slučajeva sa kojima se bore u CIK-u, je i drvena skulptura „dvometrašica“, rad vajara Sretena Stojanovića, koju su napali insekti.\n„Insekti su izbušili drvenu skulpturu i bukvalno, duboko u njoj napravili kanale koje sad popunjavamo posebnimi smolama kako bismo je sačuvali“, kaže Tatjana Nedeljković, konzervator za organske materijale.\nA u Odeljenju za kamen Instituta, „sklapaju se kockice“ jedinog otkrivenog podnog mozaika iz perioda antičkog grada Singidunuma, na čijem se se mestu danas nalazi Beograd.\nZa sledeću godinu, najavljuje direktorica CIK-a, ukoliko Ministarstvo kulture to podrži, planira se projekat preventivne konzervacije, odnosno, Institut će ispitati uslove u kojima se čuvaju najvrednija kulturno-istorijaska blaga Srbije koja se nalaze u našim najznačajnijim institucijama kulture i ponuditi rešenja i preporuke kao da se dalje čuvaju.\nZimska služba Beograd puta u trećem stepenu pripravnosti\nÐilasov glavni finansijer u kampanji Dragan Šolak\nMei Ta zaposlila hiljadu ljudi\nVučić: Srbija se odgovorno ponaša po svim pitanjima\nLjajić:Socijalne usluge starima – prioritet i posle izbora\nJovanović:Beograđani imaju šansu da izaberu nešto drugačije


Eksperimentalna mala matura iz srpskog jezika i matematike, i po prvi put iz bošnjačkog jezika, ove godine će se održati u svih 187 osnovnih škola u Republici Srpskoj. Naredne godine će biti obavezna za sve učenike devetih razreda - najavljuju iz Republičkog pedagoškog zavoda. Devetog i desetog juna, malu maturu iz matematike će polagati svih 9.756 učenika devetih razreda, srpski jezik će polagati 9.480, a bošnjački jezik - 276 đaka.\n"Imamo, već obučene prethodnih godina, a i ove će biti nova obuka, tzv. testatora, nastavnika iz drugih škola koji će prisustvovati izradi testa od strane učenika. Imamo obučene ljudi koji su se već navikli, kako i na koji način to pregledati i ocjenjivati te testove, tako da ćemo ove godine još jednom ponoviti sve što smo prethodnih godina radili", kaže Predrag Damjanović, direktor Republičkog pedagoškog zavoda.\nNakon tri godine eksperimentisanja, naredne godine će rezultati male mature biti vrednovani za upis đaka u srednje škole. Da bi mala matura postala zvanična, Ministarstvo prosvjete i kulture prvo mora da pripremi pravilnik, u kojem će sve biti precizirano.\n"Već posljednje dvije-tri godine eksperimentalno, mala matura, radi se testiranje, 2021. godine planirano je da se pristupi zaista testiranju, odnosno polaganju male mature. Mi ćemo ove godine provesti eksperimentalno testiranje u svim osnovnim školama, jer nam je tako i prema dinamici i planu planiranih aktivnosti", kaže Natalija Trivić, ministar prosvjete i kulture Republike Srpske.\nDirektor banjalučke Osnovne škole "Sveti Sava", Miroslav Popržen, kaže da u dosadašnjim probama male mature rezultati nisu bili u prvom planu jer je, u krajnjoj liniji, teško motivisati đake za eksperimentalno testiranje.\n"To je završni čin uvježbavanja procedura prvenstveno, nama su bitne procedure, da to protekne sve u regularnim uslovima. Pravi posao je bio da mi, kao ustanove, uvježbamo to, da bi narednih godina kad to bude zvanično, da se ne bi dešavali propusti, greške, da bi svi imali jednake uslove i da ti rezultati koja djeca budu ostvarila budu objektivni", kaže Miroslav Popržen, direktor OŠ "Sveti Sava" Banja Luka.\nU junu 2019, eksperimentalna mala matura iz matematike i srpskog jezika je uspješno provedena u 94 od 187 osnovnih škola u Republici Srpskoj. Na ovom testiranju se oprobalo više od 4.500 učenika devetih razreda.


Novembar 06, 2019 13:51\nPremijerka Ana Brnabić nastavila je posetu Kini obilaskom provincije Džeđang, jedne od privredno najrazvijenijih oblasti, i posetom njenom sedištu, gradu Hangdžou. Ona je izjavila da se nada da će u narednih nekoliko meseci u Srbiji biti omogućeno plaćanje preko "Alipeja" - platforme za mobilnu i onlajn naplatu na internetu.\nAlipej je platforma za mobilna plaćanja, koja ima gotovo milijardu korisnika, a kreirala ju je "Alibaba grupa".\n"Nadam se da u narednih nekoliko meseci završavamo sa Alipejom za njihov sistem uplata, odnosno platni promet u Srbiji", rekla je Brnabićeva i dodala da bi to bilo važno i za sve veći broj kineskih turista koji dolaze u Srbiju.\n"Oni idu dobro, razgovaraju sa jednom komercijalnom bankom i očekujem da ćemo to brzo završiti", rekla je Brnabićeva.\nDodala je da bi sledeći korak bio logistički centar, kao i da je namera da se nastave razgovori i sa "Alibabom" i sa drugim kompanijama da otvore svoje razvojne centre u Srbiji.\n"Ne mogu da kažem da će oni otvoriti razvojni centar, ali mi ćemo dati sve od sebe", rekla je premijerka.\n"Neka počnu malo i videće da imamo kvalitet i potencijal, a svako ko je do sada uložio u Srbiji, odlučio je da se dalje razvija. Porez koji se plaća na profit za intelektualnu svojinu razvijenu u Srbiju je samo tri odsto. Zato mislim da smo najbolji mogući partner za ovakve kompanije", rekla je Brnabićeva.\nDžeđang - jedan od najbogatijih regiona Kine\nOna je izrazila zadovoljstvo zbog posete kompanijama u kineskoj provinciji Džeđang, koja je u Kini poznata kao provincija čiji se ekonomski razvoj zasniva upravo na digitalnoj ekonomiji.\n"Nema boljeg mesta, možda čak ni na svetu, da vidimo napredne tehnologije i razgovaramo sa potencijalnim partnerima o investicijama u Srbiji", rekla je Brnabićeva novinarima.\n"Ovo sve pokazuje koliko Srbija potencijala ima i koliko može brzo da trči, posebno ako uspemo da napravimo ovakva partnerstva. Onda pričamo o potpuno drugačijoj zemlji za sedam do deset godina", rekla je Brnabićeva.\nUpitana koji bi od sistema koji je danas videla u Kini, volela da vidi u Srbiji, odgovorila je kratko: sve.\n"Sve sisteme bih volela i trudiću se da sve od ovoga imamo u Srbiji. I ne samo da imamo sve u Srbiji, već je moja želja da Srbija bude evropski centar za ove softvere, virtuelne platforme, klaud sisteme... Da sve to za Evropu bude u Srbiji", zaključila je Brnabićeva.\nHangdžou je jedan od pilot gradova za razvoj 5G mreže, a premijerka Srbije je u tom gradu obišla neke od najvažnijih kineskih kompanija - "Alibabu", "Hikvižn" (Hikvision) i hajtek park "Drim taun" (Dream town).\nPremijerka je, u pratnji ministara koji sa njom borave u Kini, posetila muzej "Alibaba grupe", a na samom ulazu, na velikom video-bimu, srpsku delegaciju je dočekala dobrodošlica ispisana na srpskom jeziku, ćirilicom.\nBrnabićeva je Džangu poklonila tradicionalan srpski pojas koji su nosili muškarci uz nošnju, vezen zlatnim koncem, a od njega je na poklon dobila figuru "Alibabe" od crvenog porcelana, koji, veruju domaćini, donosi sreću.\nPremijerka je obišla i kompaniju "Hikvižn", u kojem je, između ostalog mogao da se vidi i softver za prepoznavanje lica - na osnovu skeniranog lica, softver prepoznaje pol, godine starosti i visinu jedne osobe.\n"Zemlja ribe i pirinča"\nProvincija Džeđang nalazi se na srednjem istoku Kine i izlazi na Istočno kinesko more. Ima 57 miliona stanovnika i deseta je po veličini u Kini.\nSmatra se jednom od najbogatijih kineskih provincija - četvrta je po svom BDP-u i peta po BDP-u po glavi stanovnika.\nPoznata je u Kini kao "Zemlja ribe i pirinča".\nProvincija sve više zasniva svoj razvoj upravo na digitalnoj ekonomiji, koju pokreću "Alibaba" i mnoštvo malih i srednjih kompanija.\nZa razliku od Šangaja, koji se smatra "bastionom" državnog sektora, Džeđang provincija je druga u Kini po snazi privatnog preduzetništva.\nPremijerka je, sa delegacijom, iz Šangaja u Hangdžou stigla brzim vozom, koji je udaljenost od gotovo 200 kilometara prešao za samo 45 minuta.\nPopović: Izgradnja industrijskog parka u Borči krajem marta\nRadovi na izgradnji industrijskog parka u Borči trebalo bi da počnu krajem marta naredne godine, izjavio je ministar za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović, koji boravi u poseti Kini.\nPopović je istakao da je cilj da industrijski park u Beogradu bude najmoderniji tehnološki park u južnoj Evropi.\n"Očekujemo da će prvi radovi na izgradnji industrijskog parka u Beogradu početi već krajem prvog kvartala sledeće godine", rekao je Popović za Tanjug.\nOn je rekao da se o finansiranju tog projekta razgovaralo i na sastanku sa predstavnicima Banke Kine, a najvažnije je, kaže, da je ta banka potvrdila da će finansirati sve kompanije koje dođu iz Kine u industrijski park, što će dati zamajac i drugim kompanijama koje ih prate.\n"Velike kompanije koje dođu sa sobom dovode desetine drugih malih i srednjih preduzeća", dodao je Popović.\nProsečna novembarska neto plata u Srbiji 60.926 dinara 16\nMali: Vučić prihvatio poziv da učestvuje na Samitu Kina-CIEZ 13\nZa 10 dana novi paket pomoći, vakcinacija čuva ekonomiju 36


Cilj Srbije i SAD istina o pogibiji službenika ambasade u Libiji – Studio B\nObjavljeno: 27.02.2016. 09:19 Izmenjeno: 27.02.2016. 09:19\nAmbasador Skot je rekao da je „izjava portparola Pentagona od pre dva dana bila bazirana na nepotpunim informacijama i da ne odražava zvaničan stav američke administracije, koji će biti saopšten po završetku istrage“.\nPentagon je u četvrtak saopštio da veruje da u vazdušnom udaru protiv Islamske države u Libiji prošle sedmice nije ubijeno dvoje otetih srpskih diplomata, već sumnja da je strance kidnapovala zasebna kriminalna grupa radi otkupa, koja je ih je ubila, a zatim pokušala da se „izvuče za njihovu smrt“.\nVučić: SAD spustile loptu,zajednički radimo na slučaju\n„Videli ste su i oni prilično spustili loptu, da to sad nije onako kako je izgledalo pre dva dana“, rekao je Vučić.\n„Mi Jovicu i Slađanu ne možemo da vratimo, to je ogromna tragedija i za porodicu i za prijatelje, ali moramo da gledamo napred i u budućnost. Važno nam je i zbog odnosa sa SAD da se sve rašcivija do kraja“, rekao je Vučić.\n„Razume se da znam više stvari od dnevnih spekulacija“, rekao je on i dodao da ne želi da se bavi svakojakim neistinama koje čuje.\n„Spekulacijama se ne bavim, ni teorijama zavere, od toga se ne živi“, rekao je Vučić.\n„Kako nisu dobili? Hajte molim vas, oni su ti koji su to tražili, nisam ja“, rekao je Vučić\nO izborima 1. marta na RTS-u\nVučić je izjavio da će odluku o izborima saopštiti u utorak, 1. marta na Radio-televiziji Srbije (RTS).\nSrpski poslanici na Kosovu nisu glasali za Tačija\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da srpski poslanici na Kosovu donose odluke u skladu sa svojom savešću i da nisu glasali za Hašima Tačija za predsednika Kosova.\nPovodom optužbi da je glasanje srpskih poslanika na Kosovu u izboru Hašima Tačija za izbora predsednika Kosova bilo dogovoreno, Vučić je kazao da ti poslanici nisu glasali ni za jednog kandidata i da vode računa o svojim interesima.\n„On je bio premijer, danas je predsednik. Da li sam srećan i zadovoljan zbog toga nisam, ali to želi albanska većina“, dodao je Vučić u Rumi.\nUpitan da li je tačno da se direktor vladine Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Djurić sastao sa Tačijem i da mu je predao zahteve srpskih poslanika kako bi oni zauzvrat glasali za Tačija, kako su naveli prištinski mediji, Vučić je odgovorio da je to pitanje za te medije.\nPlašim se da neće biti jedinstvenog rešenja za migrante\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić izrazio je danas bojazan da na samitu Evropska unija (EU) – Turska u Briselu 7. marta neće biti pronadjeno jedinstveno rešenje za migrantsku krizu.\n„Ako bih smeo da predvidjam, onda bih rekao da neće biti jedinstvenog rešenja“, kazao je Vučić novinarima u Rumi.\nOn je naveo da za sve zemlje slede malo teži dani kada je u pitanju migrantska kriza.\nMinistar pravde Nikola Selaković izjavio je ranije danas da se bezbednosna situacija sa migrantima u regionu izazovna i da se iz dana u dan usložnjava, ali da je uveren da će Srbija uspeti da sačuva stabilnost.\nEvropska unija je ranije zatražila održavanje vanrednog samita sa Turskom početkom marta u cilju koordinisanja napora da se zaustavi talas migranata koji preko Egejskog mora stižu u Grčku.


Zatvor za one koji ne poštuju policijski čas: Francuska uvela stroge mere - Sputnjik Srbija\nZatvor za one koji ne poštuju policijski čas: Francuska uvela stroge mere\n18:36 15.10.2020 Preuzmite kraći link\nKo u Francuskoj tri puta ne bude poštovao policijski čas, koji od subote stupa na snagu u deset francuskih gradova, biće kažnjen sa šest meseci zatvora i 3.750 evra, poručio je ministar unutrašnjih poslova Žerald Darmanen.\nDarmanen se, zajedno sa kolegama ministrima zdravlja Olivijeom Veranom, ekonomije Brinom Lemerom i rada Elizabet Born, kao i premijerom Žanom Kasteksom, u četvrtak obratio javnosti, da bi pojasnili pojedinosti vezane za uvođenje policijskog časa koji će trajati od 21 sat do 9 sati ujutro, četiri sedmice, uz moćnost produžetka do 1. decembra.\nPremijer Kasteks je istakao da je poslednjih desetak dana u Francuskoj zabeleženo „spektakularno ubrzanje cirkulacije virusa“, kao i da je rast obolelih kod starijih generacija zabrinjavajući što će, kako je istakao, tek izazvati pritisak na bolnice. Prema njegovim rečima, odeljenja intenzivne nege u bolnicama u Parizu već su popunjena s visokih 46 odsto.\nProglašeno vanredno stanje u Francuskoj\n„Ova situacija zahteva jasnu i brzu reakciju“, naglasio je francuski premijer.\nKasteks je pojasnio da će policijski čas moći da se krši samo u neodložnim situacijama, kao što su odlazak u bolnicu, apoteku, na posao, u pomoć nekome u nevolji, ili zbog putovanja uz važeću kartu. Ljudi će moći i da na kratko u blizini kuće prošetaju domaće životinje, prenele su „Novosti“.\nKao i tokom prošlog karantina u tu svrhu će morati da se popunjavaju specijalne propusnice, koje su dostupne na sajtu vlade.\nNa snazi paralelno ostaju ranije mere, tokom celog dana, kao što su potpuno zatvaranje barova i kafea, smanjivanje kapaciteta studentskih amfiteatara za pedeset odsto ili obavezno nošenje maski i u zatvorenom prostoru i na otvorenom.\nPoštovanje policijskog časa kontrolisaće dodatnih 12.000 policajaca i žandarma, uz već postojeće noćne patrole.\nTakođe, preduzeća će biti u obavezi da propišu minimalni broj radnih dana od kuće sedmično, kad je god to moguće. Preporučeno je da to budu dva ili tri dana nedeljno. Takođe, predlaže se i pomeranje vremena dolaska i odlaska na posao i sa posla.\nVlasnici radnji u Izraelu spalili robu u znak protesta zbog karantina /video/\nU Italiji najviši dnevni bilans od početka epidemije\nkazne, virus korona, policijski čas, Francuska


Vesti online / Vesti / Srbija / Jovanović: Pogrešna realizacija pruge Beograd-Budimpešta, Mihajlović treba da podnese ostavku\n"Neodgovornost i nekompetentnost ministara u aktuelnoj srpskoj vladi ostaviće trajne posledice na razvoj zemlje i dodatno zakucati narod u siromaštvo", izjavio je Nikola Jovanović, potpredsednik Narodne stranke.\nMinistri u Vladi Srbije Ivica Dačić i Zorana Mihajlović\n- Najnoviji primer je ugovor o kreditu od čak 943 miliona evra za samo 108 kilometara pruge između Novog Sada i Subotice.\nTim povodom, javno pitam Zoranu Mihajlović:\n1) Da li je urađena studija opravdanosti takve basnoslovne investicije?\n2) Da li je raspisan tender za izvođenje radova, kao što su to uradili Mađari za svoj deo pruge?\n3) Da li ima ikakvog smisla da se na jednoj deonici projektuje pruga za brzine od 200 kilometara na sat, kada je u ostatku zemlje prosečna brzina vozova 40 kilometara na sat?\n4) Zašto nije poslušala mišljenje struke da je između Novog Sada i Subotice dovoljna pruga jednog koloseka za brzine od 140 kilometara na sat? To bi koštalo čak četiri puta manje, a u potpunosti bi odgovaralo potrebama putničkog i robnog prevoza!\n5) Da li je reč o kreditu za istu prugu za koju je 19. decembra 2014. godine u intervjuu "Politici" rekla da će biti potpuno završena sredinom 2017. godine?\nMinistarka Mihajlović je već nanela ogromnu štetu Srbiji time što je 2016. godine pokrenula ukidanje 800 kilometara pruga od kojih zavisi kvalitet života naših građana, dok je u Beogradu ukinula železnicu u užem gradskom jezgru, što je u Evropi još jedino Tirana uradila. Zato smatram da je jedini častan izlaz neopoziva ostavka Zorane Mihajlović - zaključuje Jovanović.


Ministar Kazazović i predstavnici Mreže vijeća učenika KS: Potpisan Memoranduma o međusobnoj saradnji | Skupština Kantona Sarajevo\nMinistar Kazazović i predstavnici Mreže vijeća učenika KS: Potpisan Memoranduma o međusobnoj saradnji\nMemorandum o saradnji u oblasti poboljšanja položaja srednjoškolaca, o kvalitetu obrazovanja i razmjeni informacija potpisao je danas ministar za obrazovanje, nauku i mlade KS Elvir Kazazović sa predsjednicom Mreže vijeća učenika KS Aidom Osmanagić.\n"Ovaj memorandum ima za cilj razvijanje i podsticanje zajedničke saradnje u oblasti obrazovanja kroz različite aktivnosti srednjoškolaca", istakao je nakon potpisivanja ministar Kazazović, te dodao kako će im resorno ministarstvo pomoći u koordinaciji i realizaciji srednjoškolskih projekata.\nMreža vijeća učenika Kantona Sarajevo je od osnivanja provodila aktivnosti koje su bile od interesa za srednjoškolce.\nKako je najavila predsjednica Osmanagić oni će, između ostalog, pružati informacije Ministarstvu o aktuelnim problemima mladih srednjoškolaca te će na raspolaganje staviti sva svoja sredstva djelovanja, koja imaju u svim srednjim školama putem rukovodećih organa Mreže vijeća učenika KS.\nOvaj memorandum predstavlja okvir za definisanje partnerskih odnosa i aktivnosti usmjerenih na poboljšanju položaja srednjoškolaca na području Kantona Sarajevo, poručeno je sa današnjeg potpisivanja.


Šta znači skraćenica EU ETS?\nUgljen-dioksid (CO2), emisije, gasovi sa efektom staklene bašte, emisione jedinice su neke od reči koje danas kreiraju energetsko-klimatsku politiku većine zemalja, a sve ih objedinjuje Sistem za trgovinu emisijama Evropske unije (eng. EU Emission Trading System – EU ETS). Razumevanje EU ETS-a ili sistema za oporezivanje emitera CO2 je veoma važno i za zemlje Zapadnog Balkana jer će ubrzo postati njihova realnost.\nVodič za početnike o Sistemu za trgovinu emisijama EU (EU ETS), koji je pripremila nevladina organizacija Bankwatch, obezbeđuje osnovne informacije za razumevanje ovog temelja klimatske politike EU i jednog od glavnih alata pomoću kojeg Unija želi da se izbori sa globalnim zagrevanjem.\nInače, Crna Gora je prva u regionu, naravno od zemalja koje nisu članice EU, uvela sistem za trgovinu emisijama, sličan EU ETS-u. Ukoliko i ostale države ne uvedu neku vrstu oporezivanja emisija koje dolaze iz privrede, moraće da plaćaju prekograničnu taksu na CO2 koju EU planira da uvede početkom 2026.\nCilj EU ETS-a za smanjenje emisija za 2030. je već dostignut, pa se sprema novi\nCilj EU ETS-a je, kako se navodi, da smanji emisije kroz utvrđivanje cena za zagađenje koje proizvode gasovi sa efektom staklene bašte (GHG) iz energetskog sektora, industrije i vazduhoplovstva. Ne samo da nastoji da unapredi ulaganja u smanjenje emisija tako što delatnosti koji troše velike količine energije čini skupljim, već, kako se ističe, nudi i priliku za EU da prebaci finansiranje sa aktivnosti koje zagađuju na klimatske akcije, inovacije i modernizaciju energetskog sektora.\nSistem pokriva više od 10.400 industrijskih i energetskih postrojenja i oko 350 avio-kompanija, u 27 država članica EU, na Islandu, u Norveškoj i Lihtenštajnu, a postoji i veza sa švajcarskim ETS-om.\nOd 2021. sistem za trgovinu emisijama ima i Kina\nTrenutni cilj EU ETS-a, smanjenje emisija 43 odsto u sektorima koje pokriva do 2030. godine (u poređenju sa 2005), već je dostignut 2020, pa je Evropska komisija nedavno predložila da se poveća na 61 odsto. Ukupne emisije iz postrojenja obuhvaćenih EU ETS-om pale su za neverovatnih 11,4 odsto samo u 2020. Emisije iz energetskog sektora i industrije pale su za 41 odsto u poređenju sa 2005.\nEmisije iz energetike su pale za skoro 45 odsto, ali iz industrije samo 1,3 odsto\nOvo, međutim, sakriva razlike u tendencijama emisija između sektora: emisije iz proizvodnje električne energije i toplote su pale za skoro 45% od 2011. godine, dok su se emisije iz industrije jedva smanjile: beznačajnih 1,3 odsto između 2013. i 2019. Smanjenje emisija u okviru EU ETS-a delimično je i posledica drugih faktora i zakona, kao što su pandemija COVID-19, Direktiva o obnovljivoj energiji i Direktiva o energetskoj efikasnosti, navodi se u Vodiču.\nNajvažnije činjenice o EU ETS-u:\nTo je regulatorno tržište, što znači da su ga napravili kreatori politike, a ne da je rezultat tržišnih sila.\nGlavni zakon koji utvrđuje njegovo funkcionisanje je Direktiva o ETS-u.\nTreba da primenjuje princip „zagađivač plaća“, što znači da troškove zagađenja treba da snose oni koji ga proizvode.\nPokrenut 2005, ovo je najstariji sistem za trgovinu emisijama na svetu, a do 2021. je bio i najveći jer je tada pokrenut kineski ETS.\nU 2013. je pokrivao približno polovinu svih emisija gasova sa efektom staklene bašte, 2020. je to palo na 36 odsto jer sektori na koje se odnosi, zajedno, smanjuju svoje emisije brže od ostatka privrede.\nTagovi: Bankwatch, CO2, Direktiva o energetskoj efikasnosti, emisije gasova sa efektom staklene bašte, EU ETS, globalno zagrevanje, klimatske promene, porez na CO2, prekogranična taksa na CO2, princip „zagađivač plaća“, Sistem za trgovinu emisijama EU, zagađenje\nPočetna » Klimatske promene » Šta znači skraćenica EU ETS?