Lekar objasnio zašto je Putin u bolnici bio u žutom odelu - Sputnjik Srbija\n21:40 26.03.2020 Preuzmite kraći link\n„Samo je imao žuto odelo, koje je bilo njegove veličine, a mi smo u belim“, objasnio je Procenko.\nOn je istakao da je, za razliku od lekara, predsednik imao masku sa većim nivoom zaštite, jer spada u rizičnu grupu.\nPutin je u utorak posetio bolnicu u Komunarki, gde se nalazi većina pacijenata sa novim virusom korona KOVID-19. On je obišao nekoliko odeljenja i razgovarao sa jednim od pacijenata.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin tokom posete bolnici\nPrema najnovijim podacima, u Rusiji je zabeleženo 840 slučajeva infekcije, a u glavnom gradu 546. Od toga je ozdravilo 38 osoba, a dvoje je umrlo. Oko 139 hiljada Rusa nalazi se pod medicinskim nadzorom.\nU svetu je u 170 zemalja virusom korona KOVID-19 zaraženo više od 524 hiljade ljudi, dok je više od 23 hiljade umrlo.


Kardiovaskularna oboljenja prvi uzročnik smrtnosti u Srpskoj - infoBirač\n– Najveći faktori rizika za nastanak kardiovaskularnih oboljenja su nepravilna ishrana, fizička neaktivnost, upotreba duvana i prekomjerna upotreba alkohola – rekla je Vujmilovićeva povodom 29. septembra, Svjetskog dana srca.\n– Ovi posredni faktori rizika ukazuju na povećan rizik od razvoja srčanog i moždanog udara, zatajenja srca i drugih komplikacija – ukazuje Vujmilovićeva.\n– Prema procjeni Svjetske zdravstvene organizacije više ljudi umre od kardiovaskularnih bolesti širom svijeta nego od bilo kog drugog uzroka. U evropskom regionu Svjetske zdravstvene organizacije kardiovaskularne bolesti uzrokuju više od polovine svih smrtnih slučajeva – navodi Vujmilovićeva.\n– “Staza zdravlja” se postavlja, po pravilu, u zdravoj prirodnoj sredini, i najčešće su to najbliža izletišta u prirodi, šumi, te pored rijeke. To je, u stvari, poligon psihofizičke aktivnosti, zasnovan na hodanju, trčanju, gimnastici, vježbama oblikovanja, dostupnim vježbama na spravama i drugim aktivnostima u prirodi – navode iz ove fondacije.\nPrvenstvo BiH u atletici za seniore i mlađe pionire: Zvorničkim atletičarima devet medalja


Termoelektrane na Zapadnom Balkanu emituju 2,5 puta više sumpor-dioksida nego one u EU\nSkoro 12.000 ljudi je od 2018. do 2020. umrlo zbog prekoračenja zakonski obavezujućih limita za zagađenje iz termoelektrana na ugalj na Zapadnom Balkanu. Ova postrojenja su prošle godine emitovala 2,5 puta više sumpor-dioksida nego sve elektrane na ugalj u EU zajedno, a Srbija je u količini ispuštenog SO2 sama nadmašila celu EU.\nDevetnaest hiljada ljudi je umrlo u poslednje tri godine usled zagađenja iz elektrana na ugalj na Zapadnom Balkanu, saopštili su CEE Bankwatch Network i CREA – Centre for Research on Energy and Clean Air. Izveštaj Usaglasi ili zatvori (Comply or Close) objavljen je danas povodom obeležavanja Međunarodnog dana čistog vazduha za plavo nebo.\nTermoelektranama u regionu koje troše ugalj mora da se upravlja u skladu sa Direktivom EU o velikim ložištima još od 2018. godine, što znači da su za njih propisana zakonska ograničenja za količinu ispuštenih zagađujućih materija u vazduh i da moraju da je smanjuju.\nOd celokupnog procenjenog broja smrtnih slučajeva od 2018. do 2020, gotovo 12.000 je pripisano prekoračenjima dozvoljenih nivoa. U regionu je tako moglo da se spreči da 3.700 ljudi izgubi život, a čak 7.000 u EU i još hiljadu ljudi u trećim zemljama. Na Zapadni Balkan odlazi 6.500 svih slučajeva prerane smrti.\n🚨 ALARMING: Pollution from Western Balkan coal power plants travels across the continent affecting neighbouring countries: 🇮🇹, 🇭🇺, 🇷🇴 & 🇬🇷.\n📢The EU needs to strengthen its legislation to stop breaches&to limit dirty electricity imports!\nSee our report: https://t.co/3Rxo2OC8rd pic.twitter.com/d2iyjthSQ7\n— Bankwatch (@ceebankwatch) September 7, 2021\nU grupi od četiri zemlje ispušteno barem šest puta više SO2 nego što je dozvoljeno\nRumunija, Mađarska i Grčka su pretrpele najveće posledice među zemljama koje se graniče s regionom. EU je u poslednje tri godine uvezla 25 teravat-sati električne energije sa Zapadnog Balkana, što je čini odgovornom za predmetne emisije i posledice u vidu zdravstvenih troškova i preranog umiranja, napominju autori i autorke.\nEU deli odgovornost za emisije iz elektrana na ugalj na Zapadnom Balkanu jer uvozi njihovu struju\nPomenuta postrojenja u regionu ispustila su prošle godine u vazduh 2,5 puta više SO2 nego sve elektrane na ugalj u EU zajedno, a ima ih 221, kako kažu istraživači. Štaviše, dodaju, Srbija je u toj kategoriji sama nadmašila celu EU.\nElektrane na ugalj u Srbiji, Bosni i Hercegovini, Severnoj Makedoniji i na Kosovu* su, pokazuju podaci, zajedno emitovale barem šest puta više SO2 od zakonskog ograničenja u posmatranom trogodišnjem periodu.\nTermoelektrana Ugljevik je 2020. bila najveći zagađivač\nCrna Gora nema nacionalni plan za smanjenje emisija, jer ima samo jednu elektranu na ugalj – Pljevlja, i tako je izdvojena iz grupe. Ali i to postrojenje krši odredbe direktive otkad je prošle godine potrošilo 20.000 radnih sati koji su mu dodeljeni preko mogućnosti za takozvani opt-aut. Albanija, jedina preostala zemlja Zapadnog Balkana, nema nijednu elektranu na ugalj koju obuhvata rečena regulativa.\nTermoelektrana Ugljevik u BiH je 2020. godine bila najveći zagađivač. Sama je premašila ukupni limit za sve četiri zemlje. Taj pogon, isto kao i Kostolac B u Srbiji, ima instaliran pogon za desumporizaciju, ali on ne radi. Kakanj 7 u BiH je prošle godine najviše prekoračio ograničenje za SO2, skoro 15 puta.\nTermoelektrane ove vrste u grupi od četiri zemlje ispustile su od 2018. do 2020. čak 1,6 puta više prašine nego što je dozvoljeno. Prošle godine su jedino emisije azotnih oksida (NOx) ostale ispod njihovog ukupnog ograničenja, na 90 odsto. Međutim, BiH i Kosovo* su prekoračili svoje nacionalne limite, a ispušteno je malo više azotnih oksida nego 2019. godine.\nJavna sredstva su namenjena energetskoj tranziciji, a ne za ograničavanje zagađivanja\n„Ovaj izveštaj ogoljava ceh u ljudskim životima zbog stalnog prekoračenja pri proizvodnji električne energije iz obnovljivih izvora na Zapadnom Balkanu. Vlade u regionu odmah treba da pokrenu brz i pravičan prelazak ka održivim sistemima za proizvodnju energije, uz podršku EU“, izjavila je Pippa Gallop, savetnica u CEE Bankwatch Networku za Jugoistočnu Evropu.\nObe organizacije naglašavaju da istovremeno mora da se osigura da zagađivači snose troškove koje su uzrokovali i da zbog toga javna sredstva ne smeju više da se koriste za investicije u smanjivanje zagađivanja elektrana na ugalj kao ni na bilo kakva ulaganja u ostala fosilna goriva.\nEmisije iz elektrana na ugalj su tokom tri godine zaključno sa 2020. uzrokovale zdravstvene troškove od 25,3 do 51,8 milijardi evra\nInvesticije u mere energetske efikasnosti i obnovljivu energiju hitno moraju da se povećaju, a planove za pravičnu tranziciju za radnike u sektoru uglja i oblasti koje će biti pogođene treba praviti sa svim relevantnim zainteresovanim stranama – pogotovo zajednicama što će trpeti posledice, izjavio je Davor Pehchevski, koordinator u Bankwatchu za kampanju o zagađenosti vazduha na Balkanu.\nEmisije zagađujućih supstanci iz elektrana na ugalj uzrokovale su zdravstvene troškove od 25,3 do 51,8 milijardi evra tokom tri posmatrane godine, u šta se računa i lični i teret po državne finansije. Kada je reč samo o zagađenju vazduha koje prevazilazi zakonske okvire, zdravstveni troškovi su prošle godine iznosili između šest i 12,1 milijardu evra, od čega su 1,3 do 2,6 milijardi evra snosili stanovnici i države na Zapadnom Balkanu.\nTagovi: Bankwatch, električna energija, termoelektrane, ugalj, zagađenost vazduha, životna sredina\nPočetna » Vesti » Životna sredina » Termoelektrane na Zapadnom Balkanu emituju 2,5 puta više sumpor-dioksida nego one u EU


Bomabaši samoubice ID odgovorni za smrt više od 70 ljudi\nTanjug 26. avgusta 2021. 22:50\nKABUL – Dva bombaša samoubice i naoružane osobe napali su danas grupu ljudi na aerodromu u Kabulu, a najmanje 60 Avganistanaca i 12 američkih vojnika je poginulo, saopštili su avganistanski i američki zvaničnici, saopštava AP.\nAmerički zvaničnici potvrdili su da je među poginulima 11 marinaca i jedan mornarički lekar.\nSaopšteno je da je ranjeno još 12 pripadnika vojske i upozoreno je da bi taj broj mogao da raste, a više od 140 Avganistanaca je ranjeno, rekao je jedan avganistanski zvaničnik.\nBroj žrtava, kako je rekao general Frenk Mekenzi načelnik Centralne komande SAD, čini da je to najsmrtonosnij pojedinačni incident za američke snage u Avganistanu u deceniji i jedan od najsmrtonosnijih u čitavom 20-godišnjem ratu, prenosi Rojters.\nItalijanska humanitarna organizacija „Emerdžensi“, koja upravlja bolnicama u Avganistanu, saopštila je da je primila najmanje 60 pacijenata ranjenih u napadu na aerodrom, pored 10 njih koji su bili mrtvi kada su stigli.\nVideo snimak koji su postavili avganistanski novinari prikazuje desetine tela i ranjenih žrtava razbacanih oko kanala na ivici aerodroma, a najmanje dve eksplozije potresle su to područje, rekli su svedoci.\nPortparol Pentagona Džon Kirbi rekao je da se jedna eksplozija dogodila blizu ulaza na aerodrom, a druga nedaleko od hotela, a i nakon što su napadi izvršeni evakuacioni letovi nastavljeni su iz Kabula.\nPre eksplozije, talibani su vodenim topovima polivali okupljene na jednoj aerodromskoj kapiji kako bi pokušali da ih oteraju, a na drugom mestu bačen je suzavac.\nIslamska država preuzela je odgovornost za današnji smrtonosni napad ispred aerodroma u Kabulu, prenosi Rojters na osnovu objave novinske agencije Amak na Telegramu.\nItalija: Polemika oko raspeća u školama\nUkrajina: Ruski izviđački avioni narušili naš prostor


Ustavni sud Austrije o zakonu o državljanstvu\nUstavni sud Austrije najavio proveru regulative po pitanju pravila obavezne visine primanja za sve strance koji žele da se upišu u red austrijskih državljana.\nIz Ustavnog suda Austrije ukazuju da upravo ovaj kriterijum možda narušava zabranu rasne diskriminacije.\nPromena Zakona o državljanstvu se svakako diskutuje u krugovima vlade, a izrada konačnog predloga se očekuje tokom novembra.\nPredlog je već načinjen od strane Narodne partije Austrije (OVP), međutim koalicioni partneri, Socijaldemokratska stranka (SPO) smatraju da je neophodna dalja diskusija o ovom predlogu.\nOno što Narodna partija smatra da ne treba da se menja je stavka da svako ko želi da postane Austrijanac mora da je u stanju da se samostalno izdržava, što podrazumeva, kao preduslov, da nikada nije primao socijalnu pomoć.\nOvakvo uređenje isključuje većinu socijalno ugroženih osoba od sticanja austrijskog državljanstva. Izuzeci su planirani samo za osobe koje su hendikepirane te zbog toga nisu u stanju da ispune ove striktne uslove.\nMeđutim ovo parcijalno ilzlaženje u susret određenim osobama bi moglo da se ispostavi nedovoljnim. Radi se naime o najavi Ustavnog suda Austrije da proveri tu stavku, što će se prema nekim najavama dogoditi u narednih devet meseci. Proveravaće se da li ova stavka povređuje Zabranu o rasnoj diskriminaciji.\nOva provera seže dalje od slučajva koji zbog hendikepa nisu u stanju da samostalno zarađuju, već se odnosi i na osobe koje su i iz nekog drugog razloga zapale u ove socijalne poteškoće.


Od sjutra humanitarna akcija „Poklon za druga“ - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nOd sjutra humanitarna akcija „Poklon za druga“\nNa inicijativu Učeničkog parlamenta OŠ "Stefan Mitrov Ljubiša" biće organizovana humanitarna akcija pod nazivom "Poklon za druga". Planirano je prikupljanje novogodišnjih paketića za djecu kojoj je to potrebno.\nPaketići koji sadrže slatkiše, igračake, sredstava za ličnu higijenu i novogodisnje čestitke, prikupljaće se od 20. do 23. decembra, u svečanoj sali škole od 8 do 9 sati u prvoj, a od 11 do 12 časova u drugoj smjeni.\n"Radujemo se sto će naša škola još jednom pokazati humanost na djelu i ovoj djeci izmamiti osmjeh i uljepšati novogodišnje praznike. Novogodisnji praznici nam se bliže, a to je vrijeme humanosti, empatije i darivanja", kazali su iz OŠ "Stefan Mitrov Ljubiša".\nHumanitarna akcija učenika OŠ "Stefan Mitrov Ljubiša" za djecu iz naselja Palestina\nNa današnji dan 1824. godine rođen Stefan Mitrov Ljubiša\nPovodom 8. marta „Music show“\nOŠ “Stefan M. Ljubiša“: Prikupili 4.037 eura za liječenje Ive Bijelić\nOŠ Stefan M. Ljubiša: Aktivnosti povodom dana Opštine Budva\nSrećno školarci: U ponedjeljak svečani prijem prvaka


Zabrana prikazivanja Dua Lipe/Rita Ore u Srbiji. - Peticije.online\nPoštovani, upoznati smo sa nedavnim događajima koji vređaju našu nacionalnost, istoriju i integritet našeg naroda, države i proizvoda. Izjava dotičnih pevačica vezano za Kosovo i Srpske proizvode je neoprostiva. Povodom toga zamolila bih vas sve da se deli ova peticija gde se zahteva zabrana prikazivanja Dua Lipe i Rita Ore na prostorima Srbije, kako njihove pesme tako i ostali sazdržaj. Možda ne možemo uticati na mišljenje celog sveta povodom njihovih sramnih izjava, ali možemo uticati da se ta sramota ne širi kod nas. Zahvaljujem svima koji su uz nas, koji podele ovu peticiju i štite imovinu i istoriju Srpskog naroda.\nAndrea Kontaktirajte autora peticije


EU produžila sankcije Bjelorusiji i najavila nove mjere - Jajce Online\nNaslovnica SVIJET EU produžila sankcije Bjelorusiji i najavila nove mjere\nEU produžila sankcije Bjelorusiji i najavila nove mjere\nEvropska unija (EU) je saopštila da će do 28. februara 2022. godine biti produžene sankcije vlastima u Bjelorusiji koje su umiješane u represiju protiv učesnika protesta započetih u augustu 2020.godine.\nUkupno 88 osoba, međuu kojima i bjeloruski predsjednik Aleksandar Lukašenko, kao i sedam kompanija, imaju zabranu putovanja u Evropsku uniju gdje im je zamrznuta imovina.\n“Sankcije, uvedene u oktobru, novembru i decembru 2020. godine, predstavljaju signal “političkim i ekonomskim akterima Bjelorusije da njihovo djelovanje i podrška režimu imaju cijenu”, navodi se u saopštenju EU.\nOve sankcije se odnose na Lukašenkovog sina, nekoliko ministara, visoke funkcionere, šefove preduzeća i udruženja koji podržavaju “nasilnu represiju protesta organizovanih protiv izborne prevare i zastrašivanja novinara”.\nEU nije priznala rezultate predsjedničkih izbora održanih 9. augusta 2020. godine, ocjenjujući ih kao “namještene”.\nNa nedavnom sastanku šefova diplomatije EU najavljene su dodatne sankcije.\nPrethodni članakMoja adresa: Srebrenica: Uslov za dijalog je Zakon o zabrani negiranja genocida\nNaredni članakMještani Šipova upozoravaju na prašinu\nSAD će dostići cilj od 200 miliona datih vakcina ove nedjelje\nU Francuskoj ublažavnje mjera 2. maja\nTK: Ministar Jurić obrazložio odluku o vraćanju učenika u školske klupe


Vučić: Molim Krizni štab da država mora da isplati penzije i plate – Otvoreno\nPočetna Vesti Vučić: Molim Krizni štab da država mora da isplati penzije i plate\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić obišao je radove na izgradnji nove kovid bolnice u kasarni “Rasina” na periferiji Kruševca koji bi, kako je najavio, trebalo da budu završeni do 15. decembra. On je dodao i da će do petka prvih 800 pacijenata biti smešteno u kovid bolnicu u Batajnici.\nPredsednik je kazao i da će vlasti prihvatiti svaku odluku koji će Krizni štab doneti na sutrašnjoj sednici, ali ih je zamolio da shvate da država “mora da isplati i penzije i plate”.\n“Ako zatvorimo sve u Srbiji, ne znam od čega ćemo moći bilo šta da platimo”, naveo je Vučić.\nNa kritike upućene epidemiologu Predraga Kona i ostatka Kriznog štaba, Vučić je rekao da građani uvek moraju da “pronađu nekog krivca”, a da analiza stope mortaliteta u drugim državama ukazuje koliko su dobar posao uradili.\n“Ljudi koji pokazuju snagu i karakter obično bude nelagodu kod drugih ljudi”, kazao je Vučić.\nOn je takođe saopštio da država razmatra dodatne mere pomoći za sektor ugiostiteljstva i turizma, koje bi trebale da budu definisane u narednim danima.\n“Pronaćićemo način da još nekako pomognemo, da li isplatom još jednog minimalca ili kako… I kad kažemo da nemamo ništa, uvek smo mi malo uštedeli i za crne dane”, zaključio je Vučić.


Naslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Elektronski dnevnik samo u školama koje imaju opremu za to\nRukovodilac projekta „E prosveta“ u Ministarstvu prosvete Bojan Radić pojašnjava da neće biti „nikakve prisile“ da škole moraju da uvedu elektronski dnevnik, već će se oni uvoditi kako se budu stvarali uslovi za to.\n„Školama je u interesu da se koristi elektronski dnevnik jer je mnogo lakše, kvalitetnije i dobijaju neke stvari koje papirnim dnevnikom ne mogu. Od 1. septembra mi ćemo to ponuditi svim školama i napraviti obuke za nastavnike kako da ga koriste“, rekao je Radić za Tanjug.\n„Krajnji cilj nam je da postoji samo elektronski dnevnik bez upotrebe papirnog . Nastojaćemo da se u školama od naredne godine uvede u nekom od tri oblika – da se administracija sva vodi elektronski, da se uporedo vode i papirni i elektronski, da dnevnik bude papirni, a da se deo administracije vodi elektronski“, precizirao je Radić.\n„Sada kada elektronski dnevnik izlazi iz pilot projekta i ulazi u škole tu bojazan ne bi trebalo da imaju direktori. Sada mogu bez ikakve zebnje da prihvate da vode samo elektronski dnevnik“, naglasio je on.


Ubistvo Ivanovića pokazuje da Srbija i Kosovo moraju da sarađuju :: Balkan Insight\nKomentar 23 Jan 18\nUbistvo Ivanovića pokazuje da Srbija i Kosovo moraju da sarađuju\nEU mora da iskoristi momenat koji je proistekao iz zajedničke saradnje na istrazi ubistva Olivera Ivanovića, te da insistira na daljem zajedničkom radu tužilaca Srbije i Kosova u rešavanju teških zločina.\nMarija Ristić BIRN Beograd\nNakon ubistva Olivera Ivanovića u Mitrovici su paljene sveće i polagano cveće. Foto: AP/Beta.\nRadeći zajedno na istrazi ubistva Olivera Ivanovića, koji je prošle sedmice ubijen u Mitrovici, tužilaštva Srbije i Kosova su prvi put, otkako je Kosovo proglasilo nezavisnost pre deset godina, odlučila da zvanično sarađuju.\nOvaj potez, iako bez presedana, nije iznenađujući, s obzirom na značaj pronalaženja odgovornih za ubistvo, koje je izazvalo šok i strah i među Srbima i među Albancima.\nUlog u rešavanju ovog slučaja velik je i za Srbiju i za Kosovo. Priština mora da pokaže da podržava vladavinu prava, nakon pitanja koja su se javljala poslednjih nekoliko meseci zbog tenzija oko utvrđivanja granice sa Crnom Gorom, kao i pokušaja poslanika vladajućih koalicionih stranaka da zaustave rad Specijalizovanih veća Kosova, sa sedištem u Hagu.\nKosovo takođe mora da pokaže da može sprovoditi zakon i na severu Kosova, gde živi mahom srpsko stanovništvo i gde je ubijen Ivanović, ali gde jake veze sa Srbijom znače da je Prištini teško da nametne svoju zakonsku volju.\nSrbija, sa druge strane, želi da razbije glasine i navode da je ubistvo Ivanovića političko i da trag dokaza vodi ka Beogradu. Takođe želi da pokaže da je i dalje odgovorna za red i zakon na severu Kosova, kao što kaže glavna stranka Srba sa Kosova, Srpska Lista, koju Beograd podržava.\nEvropska unija, koja je posrednik u dijalogu između Prištine i Beograda za normalizaciju međusobnih odnosa, treba da iskoristi ovu neobičnu saradnju povodom istrage Ivanovićevog ubistva, kako bi se nastavila saradnja između pravosudnih organa Srbije i Kosova.\nOvo je posebno važno jer se uskoro završava mandat Misije EU za vladavinu prava na Kosovu (EULEX), preko koje idu zahtevi za pravnu pomoć od Prištine do Beograda i obrnuto.\nMisija će verovatno napustiti Kosovo ove ili sledeće godine. Njena ovlašćenja su već smanjena, a slučajeve je preuzelo kosovsko tužilaštvo.\nZbog nesaradnje između Prištine i Beograda, može se desiti da izvršioci teških dela izbegnu pravdu.\nBIRN je 2015. godine pisao o tome kako zbog nepostojanja saradnje između policije i pravosuđa Kosova i Srbije, osuđeni kriminalci sa Kosova ili iz Srbije mogu izbeći izdržavanje zatvorskih kazni za zločine koje su počinili, samo prelaskom granice.\nMeđu najistaknutijim primerima za to je slučaj Lemje Džeme, koja je na Kosovu zbog korupcije bila osuđena na tri godine zatvora. Ona je pobegla u Srbiju gde je bila do trenutka kada je slučaj zastario, a zatim se vratila u svoj rodni grad na Kosovu kao slobodna osoba.\nSlično je i u slučaju Predraga Vulićevića, državljanina Srbije, koga je u martu 2015. godine u severnoj Mitrovici uhapsila kosovska policija, na osnovu Interpolove poternice raspisane od strane srpskih vlasti.\nVulićević je pobegao iz Srbije kako bi izbegao trogodišnju zatvorsku kaznu za krijumčarenje narkotika i druga krivična dela. Na Kosovu je zadržan u pritvoru, a kasnije oslobođen, pošto Srbija nije podnela zahtev za izručenje, jer ne sarađuje sa kosovskom policijom.\nČak je i EULEX-u u punom mandatu bilo teško da vodi istrage, hapsi i procesuira kriminalce koji su imali veze i u Prištini i u Beogradu.\nSituacija je naročito teška kada je u pitanju procesuiranje ratnih zločina; uprkos činjenici da su Kosovo i EULEX, preko UNMIK-a, izdali više od 50 poternica za građane Srbije, nijedan od njih nije nikada izručen, niti uhapšen.\nIstražitelji EULEX-a su završili istragu masovnih ubistava u kosovskim selima Suva Reka i Meja koja su počinjena 1999. godine, ali nisu mogli da uhvate navodne počinioce, za koje se veruje da su u Srbiji, i pored sporazuma o saradnji koji je EULEX imao sa Beogradom.\nOd 2016. godine pokretanje novih slučajeva nije u nadležnosti EULEXa. Tako da je, s obzirom da nove slučajeve za ratne zločine vodi kosovsko tužilaštvo, saradnja sa Srbijom de facto blokirana.\nOvo očigledno predstavlja veliki problem jer u 90 odsto slučajeva koje vode srpsko i kosovsko tužilaštvo, žrtve se nalaze u jednoj, a počinioci u drugoj zemlji.\nTužilaštvo za ratne zločine Srbije u poslednje tri godine nije pokrenulo ni jednu optužnicu za ratne zločine na Kosovu, dok je kosovsko tužilaštvo uspelo da pokrene slučajeve protiv bivših boraca Oslobodilačke vojske Kosova (OVK), jer su jedini osumnjičeni kojima se može suditi.\nSrbija smatra da ima univerzalnu nadležnost da vodi istrage o svim zločinima počinjenih na teritoriji bivše Jugoslavije, a Kosovo smatra da pošto je nezavisna država, srpski tužioci nemaju ovlašćenja da sprovode istrage unutar njegovih granica. Prištinske vlasti takođe su saopštile da Beograd odbija njihove ponude za pravnu pomoć, jer dolaze iz države koju Srbija ne priznaje.\nEU je u velikoj meri posvetila pažnju ovom pitanju jer je složeno i politički osetljivo. Čak su i za lakše zadatke, kao što je pravosudna integracija severa Kosova u pravosudni sistem Prištine, Briselu bile potrebne godine za njihovo sprovođenje. Zvaničnici EU često ukazuju na regionalnu saradnju kao ključni element u procesu pridruživanja EU, ali to ne znači da je reč samo o saradnji po ekonomskim pitanjima.\nTo takođe znači da mnogo teži slučajevi, kao što su organizovani kriminal i ratni zločini, moraju da budu deo dijaloga između Prištine i Beograda kojim posreduje EU, jer kako pokazuje tragična smrt Olivera Ivanovića, ovi problemi neće jednostavno nestati ako se ignorišu, već će se pre ili kasnije vratiti da progone.\nMišljenja izražena u ovom komentaru su isključivo misljenja autora i ne odražavaju nužno stavove BIRN-a.


Fosilna industrija umire: Nerealna obećanja o novim radnim mjestima\nFosilna industrija umire i obećanja da će se otvarati nova radna mjesta drže radnike i lokalne zajednice zarobljene u nerealnim obećanjima...\n"Nerealna obećanja o zapošljavanju daju lažnu nadu stanovnicima rudarskih oblasti u Jugoistočnoj Evropi i bespotrebno odlažu neminovnu tranziciju energetskog sektora ka obnovljivim izvorima energije", saopšten je danas iz ekolikoških organizacija.\nRad većine ovih termoelektrana i rudnika je već sada ekonomski neisplativ, a nastavak subvencioniranja ovog sektora nije održiva opcija. Iz tog razloga je potrebno hitno napraviti i provesti plan preusmjerenja privrede ovih lokalnih zajednica, zaključak je najnovijeg izvještaja CEE Bankwatch mreže, u čijoj su izradi učestvovali i predstavnici nevladinih organizacija iz Jugoistočne Evrope.\n"Za razliku od većine rudnika i termoelektrana u regionu, broj radnika u termoelektrani Gacko je u porastu. Elektroprivreda Republike Srpske sama je izašla sa objašnjenjem da je ovakav potez pokušaj da se riješi nezaposlenost u Republici Srpskoj, umesto da je iznijela tvrdnje o neophodnosti ovakvih radnih mesta. Očigledno je da su nova radna mjesta politički motivisana, jer ne postoji nikakvo razumno opravdanje za istim", istakla je Duška Kudra iz Centra za životnu sredinu.\nEkolozi smatraju da vlade u regionu tvrde da je industrija uglja održiva i tim izjavama samo obmanjuju građane.\n"Fosilna industrija umire i obećanja da će se otvarati nova radna mjesta drže radnike i lokalne zajednice zarobljene u nerealnim obećanjima“, naglašava Iona Ciuta, koautorica studije i koordinatorica sektora energije u Bankwatchu i dodaje: „Istovremeno, broj radnih mjesta u sektoru obnovljivih izvora energije u Evropskoj uniji dostigao je brojku od 1,5 milion i još uvijek raste. Upravo su to alternative za nova radna mjesta koje vlade trebaju da nude svojim građanima".\nDenis Žiško iz Centra za ekologiju i energiju kaže da su priče o izgradnji novih termoelektrana odvlačenje pažnje od realnosti situacije pošto će rudnici ionako morati drastično smanjiti broj zaposlenih.\n"Nažalost u protekle dvije decenije niti jedna vladajuća garnitura u BiH nije bila dovoljno hrabra da se uhvati u koštac sa ovim problemom i pokrene društveno odgovorne procese kojim bi se broj zaposlenih u rudnicima racionalno smanjio", rekao je on.\nProcitano 152 puta


19. novembra 2017. 2 min read\nSrpska lista je proglasila pobedu u drugom krugu lokalnih izbora u opštinama Klokot i Parteš. Kancelarija Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju čestita Srpskoj listi na još jednom uspehu, kojim je potvrđeno, kako se navodi u saopštenju, da srpski narod na Kosovu i Metohiji ima duboko poverenje u Vladu Republike Srbije i predsednika Aleksandra Vučića.\nCentralna izborna komisija Kosova, objavila je u 21:30, preliminarne rezultate drugog kruga lokalnih izbora. Kada su u pitanju opštine sa srpskom većinom, u opštini Klokot, na osnovu 71,43% obrađenih glasačkih listića, vodi Božidar Dejanović ispred GI „Klokot- Vrbovac“, sa 52,20%osvojenih glasova, a njegov protivkandidat Strahinja Spasić ispred Srpske liste je osvojio 47,80% glasova.\nPodsećamo da je pre dva dana, Srpska lista saopštila da je Dejanović pristupio Srpskoj listi i da je kandidat koga podržava ona podržava.\nU opštini Parteš, na osnovu 100% obrađenih glasačkih listića, pobedio je Dragan Petković, kandidat Srpske liste, sa osvojenih 61,81% glasova, dok je Nenad Cvetković iz GI „Narodna sloga“, osvojio 38,19% glasova izašlih birača.\nSaopštenjem su se oglasile i Srpska lista i Kancelarija Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju.\n„Pobedom na parlamentarnim izborima juna meseca, pobeda svih kandidata Srpske liste u svih deset opština sa srpskom većinom na lokalnim izborima, zaokružiće jedinstveni politički korpus Srba na Kosovu i Metohiji i još jednom pokazati snagu i jedinstvo koje smo izgradili kroz delovanje Srpske liste“, kaže se u saopštenju Srpske liste, koje je potpisao njen predsednik Goran Rakić.\nKancelarija Vlade Srbije pozdravlja pobedu Sppske liste u opštinama Klokot i Parteš.\n„Srpska lista je večeras potvrdila da je dominantna politička snaga u svim opštinama sa srpskom većinom na Kosovu i Metohiji, a naši sunarodnici da su odgovorni i ujedinjeni u donošenju odluka od interesa za njihovu budućnost. Srpska lista posle osvajanja deset poslaničkih mesta u skupštini privremenih institucija samouprave u Prištini, sada ima i deset gradonačelnika, i najveći mogući legitimitet za donošenje političkih odluka“, kaže se u saopštenju Kancelarije za KiM.\nTags: GI Srpska lista Klokot Lokalni izbori 2017 Parteš Centralna izborna komisija Kosova\nPrevious Srbi u Klokotu jedinstveni u drugom krugu izbora za gradonačelnika\nNext Dejanović i Spasić proglasili pobedu u Klokotu?\n17. septembra 2021., 16:26


Kozarev: Među nama ima mnogo Bora,među njima nema Ramiza - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Kozarev: Među nama ima mnogo Bora,među njima nema Ramiza\nKozarev: Među nama ima mnogo Bora,među njima nema Ramiza\n22. novembar 2019. Izvor: Tanjug\nKozarev je, obraćajući se na svečanoj akademiji povodom Dana Kosovske Mitrovice i dana oslobođenja tog grada od okupatora u Drugom svetskom ratu, rekao da su Srbi tradicionalno antifašistički opredelјen narod, ali da u ovome trenutku među albanskim političkim liderima nema onih sa kojima bi Srbi mogli da grade društvo na antifašističkim osnovama.\n"Ideologije mržnje su nešto od čega rado okrećemo glavu, jer teško je nekome ko ne mrzi da shvati i sagleda mržnju drugoga. Ali mržnja raste i jača dok zatvaramo oči pred njom, a narod koji je stradao poput našeg, nema pravo da bude ravnodušan prema opasnostima koje se nad njim nadvijaju", upozorio je Kozarev.\nOn je ocenio da u Prištini postoji politički konsenzus o tome da je Srbima potrebno uskratiti sva prava, da im nema mesta kao ravnopravnom narodu na samoproglašenom Kosovu, kao i da je potrebno neosnovano ograničavati slobodu kretanja zvaničnicima Republike Srbije .\n"Danas sa naše strane i dalјe stoji ispružena ruka, ali nema ko da je prihvati, jer oni neće čak ni da dotaknu ono što smo mi dodirivali. Ona šovinistička farsa i fašistički maskembal prilikom brojanja srpskih glasova bila je samo još jedan dokaz da, iako među nama i dalјe ima mnogo Bora, među njima nema Ramiza", kazao je Kozarev.\nPrema njegovim rečima, Srbija i Srbi čine sve da drugima uskrate izgovore za mržnju i nepoverenje, i predlažu saradnju, otvaranje granica u regionu, slobodan protok lјudi, robe i kapitala, ujedinjenje oko zajedničkih interesa, jer to je budućnost na temelјima antifašizma.\n"Nadam se da ćemo naredni Dan oslobođenja Kosovske Mitrovice obeležiti manje razočarani i manje nespokojni. U međuvremenu nikome nećemo davati izgovor za mržnju. Čekaćemo strplјivo da razum ovlada, i da neke usijane glave konačno shvate da sloboda za jednog ne mora ići na uštrb slobode drugog. Sloboda, mir i blagostanje mogu biti naša zajednička vrednost i zajednička budućnost, i kada se takva budućnost ostvari, oslobodioci kojih se danas sećamo postaće pobednici", zaklјučio je Kozarev.\nDušan Kozarev prethodno je bio zadržan više od dva sata na prelazu Jarinje, javio je Kosovo Onlajn.\nPredsednik privremenog organa opštine Kosovska Mitrovica Aleksandar Spirić obavestio je prisutne da lјudima iz Kancelarije za KiM nije bio dozvolјen prolaz na Jarinju.\nKozarev: Ponovo zaustavlјeni na Jarinju bez obrazloženja\nZamenik direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju Dušan Kozarev izjavio je da su ga na Jarinju danas zaustavili, kao i obično, bez nekog obrazloženja.\nKozarev je ranije danas bio zadržan više od dva sata na prelazu Jarinje, ali mu je ipak omogućeno da krene za Kosovsku Mitrovicu gde je učestvovao na akademiji povodom dana grada.\nKozarev je dodao da koliko god bilo neprijatno to bespotrebno zadržavanje i maltretiranje, neće ih time sprečiti da budu sa svojim narodom i sada i uvek.\nOn je za Kosovo Onlajn rekao da neko sebi daje za pravo da sprečava slobodu kretanja, krši sve postignute sporazume, uz ocenu da nema racionalnog razloga za tako nešto.\nRekao je i da ni danas na Jarinju nije bilo obrazloženja za takav potez i da ih retko kada i ima ili se tek pomene neka navodna pretnja bezbednosti, ili neki spisak, pa čak i bakteriološka ispravnost.\nOn se osvrnuo i na one „koji prave neke kombinacije o formiranju vlade privremenih institucija samouprave“ i poručio im da „nauče na greškama“ prethodnika i razlozima zbog kojih su izgubili poverenje unutar samog albanskog etničkog korpusa upravo jednostranošću i sprečavanjem normalnog života lјudi uvodenjem besmislenih anticivilizacijskih taksi i mišlјenjem da će dobiti neke brze i jeftine poene, a zapravo„ sebi pucali u nogu“.\nU tom smislu, rekao je Kozarev, i oni koji sada misle da će pokazivanjem „jakih mišića“ ili takvim potezima protiv srpskog naroda i zvaničnika, protiv procesa dijaloga, nešto ostvariti takođe pogrešiti.\nPoručio je i da predsednik Srbije Aleksandar Vučić i premijerka Ana Brnabić i direktor Kancelarije za KiM Marko Đurić i srpski narod jasno pokazuju sa ispruženom rukom da su spremni i za dogovor i kompromis, „ali ne za poniženja i maltretiranja“ te da takve stvari treba prekinuti što pre.


Renault ponuda “Čista petica” | 34sad.com\nRenault ponuda “Čista petica”\nRenault, sada već tradicionalno, za svoje kupce priprema specijalnu ponudu za „Čistu 5icu“ koja tokom sajamskog meseca podrazumeva:\n- Pokrivene sve troškove registracije\n- 1 osnovni servis\n- Clio startuje sa cenom od 9.990€, ali bi u ponudi izdvojili verziju Clio Limited 1.2 16v sa cenom od 10.990€. Paket Limited podrazumeva bogat paket opreme upotpunjen Multimedijalnim uređajem sa navigacijom „Media nav“, Aluminijumske naplatke 16“ i brojne elemente dodatne personalizacije.\n- Novi Megane u verziji Berline /Hatchback/ Limited 1.6 Sce dolazi po ceni od 13.990€. U cenu su uključeni Aluminijumski naplatci 16“, Led svetla u obliku slova „C“, automatski klima uređaj i zatamnjena stakla.\n- Novi Megane u verziji Grandcoupe /Sedan/ Zen 1.6 Sce dolazi po ceni od 14.190€. U cenu je uključen Paket Look koji sadrži Aluminijumske naplatke 16“, automatski klima urejdaj i zatamnjena stakla.\n- Kupci modela Captur mogu da očekuju automobil u verziji Intens opremljen kamerom za kretanje u nazad, koju za vreme sajamske akcije kupci dobijaju besplatno.\n- Model Kadjar je takođe u verziji Limited 1.2 Tce 130KS po ceni od 19.990€ opremljen dodatnim elementima opreme u vidu Multimedijalnog uređaja RLink sa navigacijom, aluminijumskim naplatcima 17“, automatskim klimauredjajem i metalik bojom.\nKao i svake godine, svi kupci će moći da izaberu neku od izuzetno povoljnih ponuda Renault Finansiranja, a izdvojili bi kredit sa kamatnom stopom od samo1.99% za period od 60 meseci bez limita finansiranja.\nPored ovoga kupci će moći da pronađu i ostale ponude po svojoj meri, pre svega u vidu beskamatnih „Mikro“ kredita i lizinga, kao i dinarskih kredita sa fixnom kamatnom stopom za ceo period finansiranja. Posedno bi izdvojili beskamatni kredit specijalno kreiran za kupovinu Crossover vozila Captur, Kadjar i Koleos, sa mogućnošću iznosa finansiranja od 10000€ na 36 meseci ili 7.000€ na period odplate od 48 meseci.\nVIDEO: Test Jaguar I-Pace\nVIDEO: 2018 BMW X3\nVozio na autoputu bez prednje gume – nije primetio\nStigla nova Toyota Corolla sa sportskim imidžom (FOTO)\nKia Stinger – novi gran turismo (FOTO)\nEV automobili jeftiniji od vozila na gorivo do 2025?\nPremijere sajma automobila u Beogradu (2. deo) FOTO\nInsignia Exclusive i SUV – Opelovi aduti na BG Car Show\nVIDEO: Test Nissan Leaf\nJoksimović: Intenzivno radimo, očekujemo nova poglavlja u junu\nOVO JOŠ NISTE VIDELI Petak popodne, sneg, poledica, a pogledajte kako izgledaju BEOGRADSKE ULICE\nPRITISAK Da li je Srbija u mat poziciji za Kosovo?\nSrpska lista: Tražićemo poštovanje srpskog jezika kao službenog\nU Nemanjićima se pojavljuje sin tragično preminulog glumca, a ovo su detalji nove epizode!\nPriveden vozač koji je posle saobraćajke NAPAO NOŽEM mladića\nJevtić: Imovina na Kosovu veliki problem, zakon menjati suštinski


'Nema sankcija Severnom toku 2'\n"Nema sankcija Severnom toku 2"\nBeč -- Austrijske vlasti su odbacile američki plan o uvođenju sankcija gasovodu Severni tok 2, saopštilo je Ministarstvo inostranih poslova republike.\n"Austrija kategorički odbacuje američke planove o uvođenju eksteritorijalnih sankcija Severnom toku 2. Mi se zalažemo za direktan dijalog, a ne na uvođenje jednostranih mera", navoidi se na tviter-nalogu austrijskog spoljnopolitičkog resora.\nAustrijske vlasti su za čitavo vreme izgradnje Severnog toka 2 podržavale >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << realizaciju ovog projekta i protiv su američkih ograničavajućih mera.\nAmerički Stejt department uključio je Severni tok 2 i Turski tok u projekte kojima mogu biti uvedene sankcije. Ove mere je najavio američki državni sekretar Majk Pompeo, prenosi Sputnjik.\nPo njegovim rečima, projektima će biti uvedene ograničavajuće mere koje su predviđene zakonom "O borbi protiv američkih protivnika putem sankcija (CAATSA).\nAustrijske vlasti su odbacile američki plan o uvođenju sankcija gasovodu „Severni tok 2“, saopštilo je Ministarstvo inostranih poslova republike.. „Austrija kategorički odbacuje američke planove o uvođenju eksteritorijalnih sankcija "Severnom toku 2". Mi se zalažemo za direktan dijalog,...


Sonja Biserko: “Inicijativa ‘Otvoreni Balkan’ neće preživjeti, to je beskoristan potez kontra EU i protivan evropskim integracijama!” – Magazin Plus\nHome/Politika/Sonja Biserko: “Inicijativa ‘Otvoreni Balkan’ neće preživjeti, to je beskoristan potez kontra EU i protivan evropskim integracijama!”\nNakon susreta premijera šest država Zapadnog Balkana sa njemačkom kancelarkom Angelom Merkel, Sonja Biserko analizirala je za albanski portal “Politiko” regionalne prilike. Novinara portala “Politiko” najviše je zanimala pozicija Beograda i inicijativa u kojima glavnu riječ vodi srbijanski predsjednik.\nNa pitanje šta misli o inicijativi “Mini Schengen”, odnosno “Otvoreni Balkan“, Biserko kaže da nije jasno da je za Evropsku uniju i posebno Njemačku važna inicijativa “Berlinski proces”.\n“Njemačka nastavlja sa Belinskim procesom, regionalnim projektom, koji ima važne efekte ali nije imao redovan put. ‘Otvoreni Balkan’ ili ‘Mini Schengen’ je više nivo koncepta, ali nema ništa konkretno oko toga, a to je zbog toga što nije u skladu sa kriterijima i zakonima Evropske unije, i to je razlog što EU i Njemačka ne stoji mnogo iza projekta”, kaže Biserko.\nO budućnosti “Otvorenog Balkana” Biserko kaže kako misli da neće preživjeti kao inicijativa.\n“Stvarna regionalna inicijativa bi trebala imati perspektivu učlanjenja zemalja Zapadnog Balkana u EU, što trenutno ne vidimo u ovome. ‘Otvoreni Balkan’ je beskoristan potez kontra EU i čini se protivnim evropskim integracijama“, smatra Biserko.\nBiserko smatra da je ambicija Srbije da postane regionalni lidera.\n“Sve inicijative, uključujući ‘Otvoreni Balkan’ i akcije preduzete u Crnoj Gori i Bosni i Hercegovini, mogu se sagledati u kontekstu težnje Srbije da predvodi. Mislim da to odražava višedecenijske imperijalne ambicije Srbije, ali utječe i na euro-atlanske integracije Zapadnog Balkana. Nijedna od ovih zemalja ne može postati lider, jer su druge države manje, krhkije, nekonsolidovane i sa problemima granica, i one neće prepoznati Srbiju kao lidera jer ne vjeruju u njene ciljeve. Srbija se mora suočiti sa stvarnošću u regionu i jednakošću sa svim susjednim partnerima jer je to jedini put za napredak prema evropskim integracijama“, ističe Biserko.\nNa pitanje da komentariše riječi kosovskog premijera Albina Kurtija koji je rekao da “Otvoreni Balkan” zvuči kao “Balkan otvoren za utjecaj sa Istoka, posebno iz Rusije i Kine“, Biserko kaže:\n“Rusija zasigurno pokušava osvojiti bodove na međunarodnoj sceni, i Zapadni Balkan je savršeno područje ta ostvarivanje utjecaja u regionu i konfrontiranje sa EU, NATO i Amerikom. U slučaju Crne Gore, naprimjer, oni su testirali podršku NATO-a malim zemljama.“\nBiserko ističe da, dok god u regionu nisu rješena dva pitanja – Kosovo i BiH, ne može biti regionalne saradnje.\n“Prije svega, važno je za Srbiju da prihvati realnost. Iako od predsjednika Vučića čujemo da priznaje teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine, u stvarnosti nije tako”, kaže ona.\nNa pitanje da komentariše inicijativu Kosova za podnošenje tužbe protiv Srbije zbog genocida pred Međunarodnim sudom pravde, Biserko smatra da ne misli kako će to biti uspješno.\n“Kao što znate, bosanska inicijativa bila je neuspješna. Ne samo zato što je međunarodna zajednica podržavala Srbiju, već mislim da se međunarodni kontekst jako promijenio i drugi faktori će biti ispred suda“, kaže Biserko za portal „Politiko“.


Vlada Srbije proglasila je 2020. Godinom solidarnosti i saradnje, na predlog Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.\nKako se navodi u današnjem saopštenju ministarstva, značaj te inicijative ogleda se u uticaju na podizanju svesti o važnosti kontinuiranog angažovanja na unapređenju solidarnosti i saradnje kao oblika potpore među svim društvenim subjektima.\nMinistar Zoran Đorđević kazao je da su tokom vanrednog stanja solidarnost i saradnja su bile od ključnog značaja, ali “i po ukidanju vanrednog stanja” i da je iz tog razloga “ponosan i veoma srećan jer je Vlada spoznala značaj te inicijative”.\n“Bez adekvatne i organizovane solidarnosti i saradnje na svim nivoima u društvu ne bi bilo moguće sprečiti, odnosno otkloniti teške posledice koje su mogle da nastupe po život i zdravlje stanovništva, naročito osetljivih grupa”, ocenio je Đorđević.\nNavodi se da se tom odlukom vrši podsticanje i uključivanje svih relevantnih činilaca da na svim nivoima jačaju socijalnu koheziju i solidarnosti i saradnje u cilju stvaranja boljih mogućnosti za sve, osmišljavanja inovativnih rešenja za podizanje kvaliteta života stanovništva.\n“Pokretanje ove inicijative ogleda se i u unapređđenju saradnje između državnih organa, stručnih, humanitarnih i strukovnih organizacija i udruženja radi poboljšanja života u svim segmentima, kao i predlaganju unapređivanja i usmeravanja međunarodne saradnje”, rekao je Đorđević.\nPingback: PROGLAŠENO: Živimo Godinu SOLIDARNOSTI I SARADNJE - biznis24.rs


Avion sa medicinskom pomoći za Srbiju sleteo na beogradski aerodrom\nMart 26, 2020 22:40\nSa premijerkom opremu su na aerodromu dočekali ambasadorka Kine Čen Bo, šef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici, stalna predstavnica UNDP u Srbiji Fransin Pikap, kao i predstavnik kompanije HBIS.\n“Solidarnost i zajedništvo su najvažniji da bismo uspeli da pobedimo ovaj strašan virus”, naglasila je Brnabić.\nBrnabić je navela da je jedna od njih i kompanija HBIS, koja je spasila Železaru Smederevo, koja je poklonila u opremi 1,32 miliona evra, kompanija IBS, kao i još jedna kineska kompanija koja je donirala iopremu vrednu više od milion evra.\n“Hvala im što su pomogli da svi zajedno, i Kina i EU i UN i mi iz Srbije budžetom i diplomatskim naporima omogućimo da dočekamo još jedan avion koji će doći u narednom periodu”, rekla je Brnabić.\n“Računamo da je 10 ovakvih aviona potrebno da dopremimo sve što smo kupili, ali i što kao donaciju šalju Kina i kineske kompanije, a znam da će EU pokriti troškove za najmanje četiri leta”, poručila je Brnabić.\nDopremanje opreme iz Kine u Srbiju, uz pomoć Evropske unije i UNDP, dobar je pokazatelj solidarnosti čovečanstva, kada Srbija, Kine, EU i UN zajedno rade i bore se zajedno protiv virusa korona, izjavila je ambasadorka Kine u Srbiji Čen Bo.\nŠef Delegacije Evropske unije u Srbiji Sem Fabrici izjavio je da je EU sada, kada virus korona napada čitavu Ervopu i ugrožava živote ljudi i privrede država, tu da pruži podsršku i pomogne građanima Srbije, kada je to najpotrebnije.\nOn je napomenio da je EU, od početka krize u Srbiji, pokrenula mehanizam pomoći našoj zemlji, sa kabinetom premijerke i Ministarstvom za evropske integracije. “Pokrenuli smo mašineriju pomoći i zadovoljstvo mi je što možemo da dočekamo prvi avion koji je dovezao opremu i materijale iz Kine, dok je troškove transporta finansirala EU”, rekao je Fabrici.\nPodsetio je da je EK juče napravila plan, tačnije paket pomoći od 93 miliona evra Srbije, od čega je 15 miliona namenjeno za pružanje neposredne pomoći, kao što je dopremanje materijala. Fabrici je rekao da je EU finansirala ne samo dolazak večerašnjeg aviona, veći drugih, koji će pristići u narednim danima. Ostatak sredstava odnosi se na pomoć privredi Srbije, na pomoć u slučaju gubitka posla…, dodao je Fabrici.\nVučić: Rad na nabavkama respiratora i opreme privodi se kraju 7\nFrancuzi, Britanci i Nemci se zahvalili Srbiji na pomoći 8\nRebić: Koronavirusom zaraženo 17 policajaca, 800 u izolaciji 10\nKon: Ne držimo konce u svojim rukama 19\nPolicijski čas od danas od 13.00 do ponedeljka u 5.00 11\n11:49 April 04, 2020


Odbornicima DS, LDP i SDS se na Vračaru preti otkazima\nBeta 28. aprila 2016. 13:55\nFunkcioner Demokratske stranke (DS) Branimir Kuzmanović, nosilac liste „Vračar slobodno“ koja je na lokalnim izborima u beogradskoj opštini Vračar osvojila najviše mandata, izjavio je danas da se novoizabranim odbornicima sa te liste preti otkazima ukoliko prilikom formiranja nove lokalne vlasti ne podrže Srpsku naprednu stranku (SNS).\nLista „Vračar slobodno“, na kojoj su DS, SDS, LDP, SDU, NOVA i LS, osvojila je u nedelju 17 mandata, SNS 16, Pokret „Dosta je bilo“ sedam, socijalisti tri, a koalicija DSS-Dveri dva odbornička mandata.\nKuzmanović je agenciji Beta rekao da će predstavnici DS-a podržati protest ispred zgrade Skupštine opštine Vračar koji večeras u 18 sati organizuju gradjani „zbog prekrajanja izborne volje i zloupotrebe trgovinom uticaja“.\n„Podržaćemo taj protest na koji su pozvane sve opozicione stranke zato što se našim odbornicima preti, neki ostaju bez posla ovih dana a neki su prebačeni da rade iz centra grada u Mladenovac i posle praznika treba da putuju po 60 kilometara dnevno“, rekao je Kuzmanović.\nOn je naveo da se to čini „onda kada odbornici ne žele da prihvate ponude koje im se nude kako bi podržali one koji su na izborima dobili manjinu glasova na Vračaru, znači SNS“.\n„Kada oni ne prihvate takve ponude onda se izvršavaju ove pretnje – to sve zajedno jeste trgovina uticajem što je krivično delo za koje je po našem zakonu zaprećena kazna zatvora od tri do pet godina zatvora“, rekao je on.\nKuzmanović je rekao da „mora da se prekine kradja glasova ali i kradja odbornika nakon izbora, jer je to sve zajedno kradja izborne volje gradjana“.\nKuzamanović je naveo i da lista „Vračar slobodno“ može da formira skupštinsku većinu na Vračaru sa Pokretom „Dosta je bilo“.\nLutovac (DS): Vučić faktički priznao Kosovo; Šapić (SNS): Ako je…\nLider DF-a se izvinio Srbiji i srpskom narodu zbog Rezolucije o…\nKandić: Neprimereno da Odalović bude predsednik Komisije za nestala…\nFon Kramon: I Beograd i Priština treba da sprovedu reforme i da urade…\nPonoš: Revanšizam nije ništa u poredjenju s onim što vlast radi…\nllva Johanson: EU spremna da pomogne Srbiji u upravljanju…\nLider DF-a se izvinio Srbiji i srpskom narodu zbog…\nUzme pušku i smakne rodu!


Energyobserver - FAŠISTIČKI SIMBOLI SVE ČEŠĆI U ITALIJI\nMnogi Italijani smatraju da fašizam, u Italiji zabranjen kao politički pokret ali nikad do kraja nestao iz popularne kulture i političke margine, počinje da se javlja na veoma zabrinjavajuće načine. Uoči 74. godišnjice oslobođenja Italije u Drugom svetskom ratu, na milanskom trgu na kom su posle pogubljenja obešena tela fašističkog diktatora Benita Musolinija i njegovih pratilaca razvijen je transparent "Slava Musoliniju".\nVođa huligana koji su doneli transparent je pozdravio fašističkim pozdravom, podignutom rukom.\nDan kasnije, 25. aprila, predsednik, premijer i ministar odbrane Italije prisustvovali su u Rimu komemoraciji povodom Dana oslobođenja. Ministar unutrašnjih poslova, desničar i evroskeptik Mateo Salvini nije bio prisutan.\nJoš od Musolinijevog pada, nakon što pokušaji da Italiju učini kolonijalnom silom nisu uspeli a Adolf Hitler preuzeo upravljanje nad osovinom Rim-Berlin, pogubljeni diktator nije toliko pominjan.\nFašistički pozdravi, koji su dugo bili tabu u javnosti, probili su se iz delova tribina namenjenim huliganima na ulice italijanskih gradova, što je nekoliko desetina ekstremnih navijača Lacija pokazalo na gostovanju u Milanu.\nMarginalne ekstremno desničarske partije sve hrabrije izvikuju fašističke slogane i pozdravljaju fašističkim pozdravima na protestima protiv useljavanja romskih porodica u državne stanove u Rimu. Izdavačka kuća povezana s jednom esktremno desničarskom grupom je izbačena s torinskog sajma knjiga nakon brojnih protesta, među kojima je bila i pretnja bojkotom centra za sećanje na Aušvic.\nPrema nekim istraživanjima, 71% Italijana smatra da je važno boriti se protiv povratka nacističke i fašističke ideologije u Italiju, u odnosu na 65% pre dve godine. Dve trećine ispitanika veruje da treba primenjivati represivne mere prema onima koji podstiču fašizam, dok je 2017. to mislilo 60% građana.\n"U stvarnosti, čitava istorija fašizma je problem koji u Italiji ostaje otvoren jer se nikada nismo preispitali o tome šta ta istorija govori o nama, to je nešto što Italijani ne žele da urade", rekao je analitičar Gvido Kaldiron.\nItalija, za razliku od Nemačke, nikada nije prošla kroz period denacifikacije. Benito Musolini je vladao skoro dve decenije pre nego što je uveo Italiju u Drugi svetski rat. To je bilo vreme modernizacije, kada je fašistički režim gradio škole, železničke stanice i upravne zgrade koje se i danas koriste.\nKada je Musolini 1943. smenjen usled savezničkog napredovanja na italijanskom frontu, Nemci su ga pokupili i postavili na čelo marionetske republike Salo u severnoj Italiji. Taj potez je podelio Italiju na pola i doveo do dvogodišnjeg građanskog rata tokom kog su italijanski partizani napadali nacifašističke snage na severu.\nPromena strane u sred rata je dovela do konfuznog posleratnog nasleđa da je Italija bila na strani i pobednika i poraženih i s tim se zemlja nikada nije do kraja suočila. Iskorenjivanje fašističkih simbola koji su bili neodvojivi deo javnog života nije bilo praktično. A nova pretnja demokratiji je postao komunizam. Otvoreno zalaganje za fašizam je kriminalizovano ali su neofašisti postali deo političkog pejzaža.\nMusolinijevo ime je i dalje deo italijanske politike, najpre preko poslanice Alesandre Musolini, diktatorove unuke, a sada i njenog rođaka Kaja Đulija Ćezarea Musolinija, kandidata ekstremno desničarske partije Italijanska braća na evropskim izborima.\n"I dalje srećem ljude iz tog vremena čija sećanja su više nego zadovoljavajuća. Sreo sam osobu od 95 godina koja o tom periodu priča veoma drugačiju verziju od one koju ćete čuti u javnom mnjenju", izjavio je nedavno Kajo Musolini za Asošiejted pres.\nUsled nedostatka suočavanja s prošlošću, omogućeno je da se razvije diskurs o Musolinijevim predratnim dostignućima, narativ o vozovima koji su stizali na vreme, o isušivanju močvara punih malaričnih komaraca i vremenu kada su se vrata mogla ostaviti otključana. Ipak, takva slika koju Italijani grade o sebi zanemaruje rasne zakone iz 1938. kojima su Jevreji proglašeni nižom rasom. Oko 8.000 italijanskih Jevreja je deportovano u nacističke logore smrti gde je najveći broj nastradao.\n"Znamo da je taj režim zapravo bio pun korupcije i kriminalaca, samo što se to ne pominje", kaže Kaldiron.\nIpak, uprkos porastu upotrebe fašističkih simbola i retorike u kampanji za evropske izbore, politički analitičari tvrde da je bilo kakvo isticanje fašističke pretnje u Italiji preterivanje.\n"U Italiji se dešavaju neke neprijatne stvari. Ksenofobija je u porastu, takođe i zbog migranata. Ali sve u svemu ne postoji opasnost od fašizma. Neofašističke partije su veoma male, 1%", rekao je Đuzepe Orsina, direktor fakulteta za javnu upravu u Rimu.\nMeđutim, Salvinijevo koketiranje s ekstremnom desnicom se ne završava na granicama Italije, već je prošireno na ekstremno desničarske lidere u Nemačkoj, Francuskoj i Mađarskoj s kojima se nada jedinstvenoj grupi u Evropskom parlamentu posle izbora.\n"Naš cilj je da promenimo Evropu, da postanemo najveća grupa u Evropskom parlamentu. Prvi put bismo mogli da budemo odlučujući faktor u promeni Evrope. To je ono što želim", izjavio je Salvini.\n23.05.2019 · ITALIJA / POLITIKA


ONAMA | ŠK Partizan Reba - 21.05.2022\nKOŠARKAŠKI KLUB PARTIZAN REBA\nPostoji od 1995. godine i deo je omladinskog pogona KK Partizan-a. Klub je osnovan na inicijativu jednog od najuspešnijih košarkaških trenera, legende YU i internacionalne košarke – Borislava Rebe Ćorkovića.\nOsnovna delatnost kluba je obuka i treniranje mlađih pionirskih, kadetskih i juniorskih takmičarskih selekcija, a talenti se afirmišu i šalju na dalja usavršavanja.\nPosebno mesto među aktivnostima zauzima škola košarke u kojoj najmlađi uče osnove igre i napreduju - učesnici su mini basket lige, kao i brojnih prijateljskih turnira. U želji da sport približi što većem broju dece, klub je najmlađim polaznicima omogućio da treninge pohađaju besplatno.\nTrenerski kadar je mlad i ambiciozan, koji radi prema metodama najboljih domaćih trenera.\nPored osnovnih aktivnosti, posebno se obraća pažnja na opšte sportsko obrazovanje i sportski duh članova, te se aktivnosti šire i na posete utakmicama i sportskim događanjima, pripreme, putovanja, durženja, kao i učestvovanje na mnogobrojnim turnirima.\nkluba je da se popularizuje ljubav prema sportu, kao i da doprinosi razvoju kvaliteta košarkaške igre na našim prostorima.


Pilot, autor sa Avionom - informacije o putovanju avionom - Stranica 3 od 7\nVi ste ovde: Početak » Autor: Pilot » Stranica 3\n„Wizz Air“ obnovio letove sa niškog aerodroma do Beča\nMađarska avio-kompanija „Wizz air“ obnovila je letove sa niškog aerodroma do Beča, obavljeno je na njihovom sajtu. Od petka, 5. juna „Wizz air“ pokrenuće ponovo i linije koje ima ka Memingemu, Malmeu i Bazelu. „Wizz air“ je prva avio kompanija koja je obnovila letove sa aerodroma „Konstantin Veliki„, letom od Dortmunda do Niša, 22. maja. […]\nEr Srbija planira da nastavi saobraćaj ka 37 destinacija do kraja juna. Srpski avio-prevoznik je proširio listu destinacija ka kojima će leteti od juna, a koja uključuje Split, Nicu, Veneciju i Kijev, ka kojima će se leteti od 28. juna. Sa druge strane, letova do Soluna, kojih nije trebalo da bude do 15. juna, ipak […]\nKreće i avio-saobraćaj sa niškog aerodroma\nPutnički avio-prevoz s niškog aerodroma „Konstantin Veliki“ u petak će biti obnovljen dolaskom aviona kompanije „Viz er“ iz Dortmunda. Niški aerodrom nije radio duže od dva meseca jer su svi komercijalni letovi bili obustavljeni zbog epidemije koronavirusa. Mađarska kompanija „Viz er“ je na svom sajtu najavila da će njen avion iz Dortmunda sleteti na niški […]\nGrčka produžila zabranu letova za 7 zemalja koje nisu članice EU\nGrčka je produžila zabranu letova za/iz sedam evropskih zemalja, dok će svim međunarodnim letovima biti dozvoljeno sletanje samo na međunarodnom aerodromu u Atini. U isto vreme, zabrana za državljane zemalja koje nisu članice EU ostaje na snazi do kraja maja. Prema saopštenju Uprave civilnog vazduhoplovstva, zabrana leta odnosi se na one iz Grčke u/iz: Italije, […]\nEr Srbija odlaže početak redovnog putničkog saobraćaja za 15. jun\nNacionalna avio-kompanija Srbije Er Srbija objavila je da će odložiti na 15. jun početak obavljanja redovnog putničkog saobraćaja sa planiranog 1. juna, imajući u vidu preporuku Evropske komisije o produžavanju privremenog ograničenja. Kako je istovremeno reč o zemljama u kojima se nalazi veliki broj destinacija Er Srbije, srpski nacionalni avio-prevoznik prinuđen je da odloži pokretanje […]\nEr Srbija poleće: Poznat spisak destinacija gde će leteti, ali i gde neće\nEr Srbija, nacionalni avio-prevoznik Republike Srbije, obnoviće u ograničenom obimu redovni putnički avio-saobraćaj od 18. maja 2020. godine. Povećanje broja letova u okviru reda letenja počeće od 1. juna 2020. godine. Konačni red letenja zavisiće od odluka i smernica domaćih, stranih i međunarodnih tela i organa nadležnih za oblast civilne avijacije, odnosno od ukidanja zabrana […]\nPrijava na let na aerodromu Nikola Tesla\nPrijava na aerodromu Po dolasku na aerodrom „Nikola Tesla“ na let se možete prijaviti na šalterima obeleženim nazivom i logotipom izabrane avio-kompanije. Informaciju potražite na monitorima koji su raspoređeni u svim terminalima i na šalteru informacija u Terminalu 2. Otvaranje šaltera za prijavu na let: 120 minuta pre poletanja aviona 180 minuta pre poletanja aviona […]\nNajduži putnički let u istoriji vazduhoplovstva zahvaljujući Koronavirusu\nAvion kompanije Er Tahiti Nui leteo je sa Tahitija do Pariza bez planiranog presedanja u Los Anđelesu. Pandemija koronavirusa snažno je pogodila avionsku industriju, a putnici širom sveta bave se otkazanim letovima i zabranama putovanja dok pokušavaju da se vrate svojim kućama. U celoj toj gunguli, kao nuspojava stvoren je novi svetski vazduhoplovni rekord. Francuska […]\nAerodrom „Morava“ uvodi linije za Beč i Solun, u planu i teretni saobraćaj\nAerodrom „Morava“ koji se nalazi između Čačka, Kragujevca i Kraljeva, 31. marta, imaće i treću liniju za Beč i tri linije za Solun Direktor Dragan Bugarinović je novinarima u Kragujevcu rekao da je u planu uvođenje kargo saobraćaja kroz dve godine, zbog čega se planira izgradnja nove piste, dužine od bar 3,5 kilometra i širine […]\n← starije 1 2 3 4 5 … 7 Noviji →


Direktor Progarda Aleksandar Kozlica nije kazao kolika je vrednost kupoprodajnog ugovora jer "mora da se saèeka izveštaj antimonopolske komisije". On je dodao da je za Srbiju veoma znaèajno prisustvo kompanije G4S, jer æe time biti moguæe primenjivati savremene svetske tehnologije u oblasti obezbeðenja.\nKupovinom kontrolnog paketa vlasništva Progarda, G4S æe doneti i nove trendove u edukaciji genaracije kadrova u industriji obezbeðenja koji nemaju vojno ili policijsko iskustvo, kazao je Kozlica.\nDirektor G4S za Srbiju Dragiša Marinkoviæ kazao je da je ta kompanija u Srbiji prisutna oko godinu dana i vlasnik je 75 odsto akcija kompanije DMD sistem u kojoj je zaposleno oko hiljadu radnika.\nMarinkoviæ je najavio da æe G4S u Srbiji zapošljavati nove radnike, jer za tim postoji realna potreba, i naglasio da Srbija što pre treba da donese zakon o fizièko- tehnièkom obezbeðenju, jer je jedina zemlja u regionu u kojoj industrija obezbeðenja nije zakonski regulisana.\nKompanija G4S zapošljava više od poal miliona ljudi u oko deset zemalja sveta i ima obrt od oko èetiri milijardi funti godišnje. Posluje na Londonskoj berzi i berzi u Kopenhagenu.\nKompanija Progard osnovana je 1992. godine pod nazivom Protektor, a od 1997. godine posluje pod sadašnjim imenom. U kompaniji je zaposleno oko tri hiljade ljudi koji pružaju usluge fizièkog i mobilnog obezbeðenja, monitoringa, usluge transporta vrednosti i novca, servisa zaštite od požara, a vrše i procenu rizika i analizu bezbednosti.\nLebron ne vidi Jokiæa kao MVP-ja 88 | Sport\n278m² 120.000€, Beograd, Grocka, Boleè, Tase Živanèeviæa\n41m² 47.000€, Beograd, Rakovica, Vidikovac, Slavka Rodiæa\nMate Uziniæ: Od homoseksualnih osoba molim oproštenje\nNjemaèka: Migranti lakše gube posao tijekom pandemije\nKineska tvornièka proizvodnja usporila rast u travnju\nBubaš: Kuæni testovi nemaju dijagnostièku vrijednost\nIDS-ov poraz u Vodnjanu najveæe iznenaðenje izbora u Istri


Varga: Mađarska je otvorena za dijalog sa EU\nTanjug 12. aprila 2022. 13:48\nLUKSEMBURG – Mađarska je otvorena za dijalog sa Evropskom unijom, ali odbacuje dvostruke standarde i stigmatizaciju, izjavila je danas ministarka pravde Judit Varga uoči ministarskog sastanka Saveta za opšte poslove u Luksemburgu.\nKomentarišući dnevni red koji se tiče vladavine prava u pojedinim zemljama, Varga je rekla novinarima da se to dešava u vreme kada je u Ukrajini u toku rat i da EU mora da pokaže solidarnost i jedinstvo, tako da fokus treba da bude na pitanjima koja ujedinjuju države članice, a ne na onima koja ih razdvajaju, preneo je MTI.\nVarga je istakla da je mađarsko biračko telo nedavno dalo nacionalnoj konzervativnoj vladi po četvrti put istorijski mandat. „To je snažan i sveobuhvatan mandat, uz podršku 54 odsto birača, što nas obavezuje da ostanemo verni očekivanjima naših birača“, navela je ona.\nNaši birači mogu da vide zabrinutost Evropske komisije i određenih partnera u EU, ali naši birači su građani Mađarske, kazala je ona.\nVarga je naglasila da je Mađarska otvorena za dijalog u duhu međusobnog uvažavanja, primenjujući nepristrasan\npristup koji isključuje dvostruke standarde i stigmatizaciju. „Možemo da trpimo kritike i spremni smo da se pozabavimo ovim problemima“, dodala je ona.\nVarga je istakla da će vlada uvek pažljivo slušati\ndruge države članice i njihovu situaciju u pogledu vladavine prava.\n„Cilj bi trebalo da bude razmena iskustava i najboljih praksi“, kazala je ona.


Naissus bilten jun 2017 by kapetan - Issuu\nJUN 201 7.\nFOTO: Dejan PetroviÄ‡\noštovani prijatelji i saradnici Javno komunalnog preduzeća "NAISSUS", drage kolegenice i kolege.\nJavno komunalno preduzeće za vodovod i kanalizaciju "Naissus" iz Niša, obavlja delatnost vodosnabdevanja i kanalisanja. Proizvodi i distribuira vodu za piće, a u drugoj osnovnoj delatnosti uklanja otpadne vode drenažom, kanalizacijom, odvodnim kanalima ili na drugi način. Obavljanjem svoje statutarne delatnosti obezbeđuje i održavanje, izgradnju, unapređivanje, poboljšanje i opremanje svih objekata vodovoda i kanalizacije. Na taj način se, JKP "Naissus" već 80 godina trudi, da na najbolji mogući način dá svoj doprinos daljem razvoju i unapređenju grada, gradskih opština i seoskih područja. Razvoj Javnog komunalnog preduzeća "Naissus" grada Niša je počeo daleke 1937. godine, završetkom izgradnje savremenog i organizovanog sistema za vodosnabdevanje "Mediana" i to izgradnjom osnovne distributivne vodovodne mreže. Tih godina je izgrađena i osnovna kanalizaciona mreža za odvođenje otpadnih voda. Sistem je pušten u eksploataciju na Vidovdan, 28. juna 1937. godine i to je datum zvaničnog početka rada današnjeg javnog komunalnog preduzeća "Naissus". Osam decenija rada i postojanja obeležile su generacije stručnih i vrednih radnika, borbom sa svim teškoćama u ovom vrlo specifičnom i odgovornom poslu. Osnovni zadatak da u kontinuitetu svih 365 dana u godini svojim korisnicima obezbedi zdravu pijaću vodu izuzetnog kvaliteta, nije nikada izneveren. Istovremeno, uz ispunjenje osnovnog zadatka, trajala je i traje stalna borba za novim i stabilnim količinama vode. Generacije su se smenjivale, a izgrađeni objekti i danas besprekorno funkcionišu. Sa godišnjom proizvodnjom od oko 40 miliona kubnih metara vode za piće, 1300 km vodovodne mreže, 900 km kanalizacione mreže i svim pratećim objektima, JKP "Naissus" je danas moderan sistem, regionalnog i republičkog značaja. Kako je razvoj grada i regiona stalan proces, koji uvek ide uzlaznom putanjom, to je i rešavanje problema vodosnabdevanja i kanalisanja naš stalni zadatak. Sadašnje generacije i one koje dolaze, moraće da traže nova dugoročna rešenja i daju svoj doprinos, onako kako su to radili naši predhodnici. Hvala generacijama radnika, koje su radile na objektima vodosnabdevanja i kanalisanja, preduzećima koja su izgrađivala sisteme, ali hvala i svim građanima, čija su sredstva na direktan ili indirektan način značajno pomogla\nda JKP "Naissus" danas bude to što jeste. Niški vodovod već 80 godina na jedan poseban način spaja prirodu i čoveka, primenjujući znanje, rad, nauku, tehniku i brigu o zdravlju, sa ciljem da našim pokolenjima obezbedimo i sačuvamo jedan od najvažnijih planetarnih resursa, vodu za piće. Radeći u predhodnom periodu na ovim ciljevima, ne mogu a da se ne osvrnem na nekoliko bitnih činjenica. Niš je grad koji zajedno sa svojim okruženjem ima redovno i stabilno snabdevanje vodom poslednjih nekoliko godina. Ovo je veoma važno istaći, imajući u vidu vremenske nepogode i izuzetno visoke temperature vazduha koje su tokom letnjih meseci nažalost, ostavljale mnoge gradove u Srbiji bez vode. Nišlije piju jednu od najkvalitetnijih voda u ovom delu Evrope. Ovo je podatak koji je već odavno izašao iz okvira urbane legende i sada je veoma merljiv. Više od 16 000 analiza vode godišnje, urađenih od strane naše interne laboratorije ali i našeg supervizora Instituta za javno zdravlje u Nišu, svakodnevno potvrđuju najviši kvalitet niške vode. Niški vodovod je danas javno komunalno preduzeće sa izuzetno stabilnim poslovanjem, što su na naše veliko zadovoljstvo potvrdile i mnogobrojne dobijene nagrade na republičkom nivou. Potpuna finansijska konsolidacija, investicije, izgradnja, kompletno zanovljena građevinska mehanizacija, međunarodno projektno finansiranje ali i rad na unapređivanju seoskih vodovoda samo su neki od segmenata koji obeležavaju proteklih nekoliko godina rada JKP ``Naissus``a. Znanje, iskustvo, rad, sigurnost i poverenje su osnove funkcionisanja preduzeća od kojih nećemo odustati. I na kraju, još jednom želim da se zahvalim svim generacijama zaposlenih koji su od 1937. godine pa do danas, svojim profesionalnim i stručnim angažovanjem, svako u svom domenu, doprineli da niški vodovod bude regionalni lider u oblasti pružanja javno komunalnih usluga. Takođe, koristim priliku i da se zahvalim na uspešnoj i iskrenoj saradnji predstavnicima resornih ministarstava u Vladi Republike Srbije, rukovodstvima Grada Niša, Gradske uprave, Gradskih opština, Vojske Srbije, Eparhije niške, Univerziteta u Nišu, Policijske uprave Niš, kolegama iz javnih preduzeća, mnogih institucija i svima koji su nam na razne načine pomagali i bili uz nas osam decenija. Dosta toga smo završili ali i započeli. Nama i generacijama koje dolaze ostaje da sačuvamo ali i unapredimo Javno komunalno preduzeće ``Naissus``, sa ciljem da sa svakom sledećom godinom budemo bolji i uspešniji! Poštovane koleginice i kolege sa izuzetnim zadovoljstvom čestitam svima prvih osamdeset godina našeg  niškog vodovoda!" Direktor Dejan Andrejević, master ekonomista\nSADRŽAJ • Prva plaketa plemenitosti pored godišnjih nagrada "1 1 . Januar" • JKP "Naissus", domaćin evropskog udružrnja EUREAU za vodosnabdevanje i tretman otpadnih voda • Prijem u Gradskoj kući za učesnike sastanka evropskog udruženja EurEau3 za vodosnabdevanje • Specijalno vozilo nakon remonta u Italiji, vraća se na niške ulice dodatno opremljeno i nadograđeno • JKP "Naissus" obeležio Svetski dan vode 201 7. • Svetski dan vode 201 7. • Prvi međunarodni skup laboratorija sa temom međulaboratorijskog poređenja rezultata uzorkovanja vode u svrhu hemijskih ispitivanja • Izgradnja - foto priča • Radovi na kanalizacionoj mreži u seluDonje Međurovo • Izgradnja čairskog kolektora • Integrisano upravljanje sistemom • Kompenzacija električne energije • Međunarodna manifestacija "Dani vode" Niš 201 7. • 1 977 •Vrelo"Mokra n a i s s u s b i l te n VI I I\nPRVA PLAKETA PLEMENITOSTI PORED GODIŠNJIH NAGRADA “1 1 . JANUAR“\nI ove godine 1 1 -og januara održana je svečana sednica Skupštine grada Niša u velikoj sali Oficirskog doma. Svečanosti povodom 1 39-te godišnjice oslobađanja grada od Turaka (1 1 .01 .1 878.), su prisustvovali odbornici, predstavnici vojske, policije, sveštenstva, predstavnici gradskih ustanova i institucija, sportisti, čelni ljudi obrazovanja a za svečanu atmosferu je upriličen crkveni hor“Branko“.\nn a i s s u s b i l te n VI I I\nJKP”NAISSUS”, DOMAĆIN EVROPSKOG UDRUŽENJA EUREAU ZA VODOSNABDEVANJE I TRETMAN OTPADNIH VODA Grad Niš i Javno komunalno preduzeće za vodovod i kanalizaciju“Naissus“ Niš, 23. i 24.02.201 7.god. ju bili domaćini redovnog sastanka EurEau3, udruženja kompanija koja se bave vodosnabdevanjem i otpadnim vodama na teritoriji Evrope.\nPRIJEM U GRADSKOJ KUĆI ZA UČESNIKE SASTANKA EVROPSKOG UDRUŽENJA EUREAU3 ZA VODOSNABDEVANJE\nNa prijemu u Gradskoj kući, 23.02.201 7. god. učesnike konferencije Evropskog udruženja EurEau3 je dočekao zamenik gradonačelnika prof.dr Miloš Banđur. On je poželeo dobrodošlicu gostima, zahvalio se na predlozima i iskrenoj podršci u rešavanju problema vodosnabdevanja. Tom prilikom pohvalio je domaćina JKP “Naissus“ na gotoprimstvu i organizaciji za sve učesnike stručnog skupa. Upoznao prisutne sa položajem grada Niša, njegovim potencijalima i velikim infrastrukturnim poslovima, ubrzanom razvoju aerodroma, auto puta, izmeštanju pruge i ostalim aktivnostima...\nSPECIJALNO VOZILO NAKON REMONTA U ITALIJI, VRAĆA SE NA NIŠKE ULICE DODATNO OPREMLJENO I NADOGRAĐENO\nJKP“NAISSUS“ OBELEŽIO SVETSKI DAN VODA 201 7.\nSVETSKI DAN VODE 201 7. Generalna skupština Ujedinjenih nacija je posebnom Rezolucijom 22. mart 1 993. godine proglasila za prvi Svetski dan voda. Od tada se svake godine ovog datuma, širom sveta, obeležava Dan voda u cilju skretanja pažnje javnosti na očuvanje najvažnijeg životnog resursa, kao i na njegov nedostatak u mnogim krajevima naše planete.\nPRVI MEĐUNARODNI SKUP LABORATORIJA SA TEMOM MEĐULABORATORIJSKOG POREĐENJA REZULTATA UZORKOVANJA VODE U SVRHU HEMIJSKIH ISPITIVANJA\nU sredu 22. marta 201 7-te godine na Svetski dan voda održan je prvi međunarodni skup sa ovom tematikom u Republici Srbiji. Skup je održan na prostoru izvorišta Medijana u JKP“Naissus“, a laboratorija JKP,, Naissus ,, je bila u ulozi domaćina skupa, "Laboratorija podugovarač" ali takođe i aktivan učesnik poređenja rezultata ispitivanja.\nmehanizacija niškog vodovoda\nIZGRADNJA ČAIRSKOG KOLEKTORA\nA J N D A R G Z I foto priÄ?a\nPROJEKTI I INVESTICIJE AKTUELNO\nRADOVI NA KANALIZACIONOJ MREŽI U SELU DONJE MEĐUROVO\nIZGRADNJA ÄŒAIRSKOG KOLEKTORA\nINTEGRISANO UPRAVLJANJE SISTEMOM\nRukovodstvo JKP“Naissus“ je odlučilo da implementira IMS (integrisano upravljanje sistemom). Za ovu namenu je angažovana konsultantska firma iz Novog Sada.\nKOMPENZACIJA ELEKTRIÄŒNE ENRGIJE\nn a i s s u s b i l te n VI I VI I\nPROJEKTI I INVESTICIJE PREDSTAVLJAMO\nMEĐUNARODNA MANIFESTACIJA "DANI VODЕ" NIŠ 201 7. U Nišu je 08. i 09. juna 201 7. godine, prvi put organizovan međunarodni skup iz oblasti voda koji svojim obimom, sadržajem i učesnicima upisuje sebe na mapu značajnih i uticajnih stručnih događaja u ovom delu Evrope\nIzradio Marko Petrović FOTO ARHIVA JKP "NAISSUS"\nNaissus bilten jun 2017


Priopćenje Komisije - TRIS/(2015) 00365\nMSG 002 IND 2015 0068 D HR 13-02-2015 D NOTIF\nTehnička direktiva za automate za igre na sreću\nTehnička je direktiva usmjerena na proizvođača automata za igre na sreću za koje je potrebno tipno odobrenje od Savezne agencije za fizikalno-tehnička mjerenja. Ona se odnosi na automate za igre na sreću prema članku 33.c Zakona o obrtu i služi provedbi tipnog ispitivanja i odobrenja. Direktivom se posebice opisuje postupak podnošenja zahtjeva i ispitivanja te se objašnjavaju tehnički zahtjevi koji su uređeni u Uredbi o zabavnim igrama. Dosad važeća Tehnička direktiva (vidi Notifikaciju 2008/576/D) mora biti prilagođena na nove propise Uredbe o zabavnim igrama (Šeste uredba o izmjeni Uredbe o zabavnim igrama, vidi Notifikaciju 2013/149/D i 2014/289/D).\nSavezna agencija za fizikalno-tehnička mjerenja ima pravo objaviti Tehničku direktivu za provedbu postupka dobivanja tipnog odobrenja. Time se osigurava transparentnost i razumljivost postupka dobivanja odobrenja, a proizvođači automata za igre na sreću mogu se optimalno pripremiti na postupak.\nTemeljni su tekstovi proslijeđeni u okviru prethodne notifikacije: 2008/576/D\nDirektiva navodi samo uvjete koji su propisani Uredbom o zabavnim igrama (vidi Notifikaciju 2013/149/D, procjena utjecaja na str. 20.).


Predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas da će sa ruskim kolegom Vladimirom Putinom razgovarati najverovatnije u četvrtak ili petak.\nOn je u razgovoru za TV Pink istakao da očekuje dobar razgovor i da postoje tri stvari koje su najvažnije kada je reč o gasnom aranžmanu.\nOn je ranije danas sa premijerom Mađarske Viktorom Orbanom otvorio Međunarodni sajam poljoprivrede u Novom Sadu, gde je kazao da je za Srbiju od suštinskog značaja prijateljstvo sa Mađarskom, kao i da nema razloga da dve zemlje brinu za hranu.\n"RS ništa nisu ni pitali"\nGovoreći o sankcijama Rusiji, Vučić kaže da ih je BiH uvela toj zemlji, "dajući na sve 23 deklaracije pozitivno mišljenje protiv Rusije", ali da ne mosli da to ima veze sa Republikom Srpskom.\n- To je način kako se uvode sankcije, ali ne mislim da to ima veze sa Republikom Srpskom, ne mislim da je Dodik tu bilo šta uradio i da je kriv, niti Republika Srpska, prosto ih nisu ni pitali - rekao je Vučić za TV Pink.\nŽeljka Cvijanović i Milorad Dodik sa Vladimirom Putinom\nIstakao je da Srbija, sa druge strane, nije prihvatila nijednu od 23 deklaracije protiv Rusije. Objasnio je i da to nisu posebne odluke vlade ili predsednika Srbije, već odluke unutar Ministarstva spoljnih poslova, koje javi da li se određena zemlja priključuje restriktivnim merama ili ne.\n- Trudili smo se da odluke donosimo u skladu sa našim interesima. Očekujem još mnogo poseta, da ne kažem pritisaka, tako da ni sami nećete moći da verujete šta ćemo sve moći da imamo u Beogradu u narednih mesec dana. Biće mnogo interesantno i korisno za sve nas, ako izdržimo - ocenio je Vučić.\n"Besmisleno ponavljanja izbora zbog drugih"\nOsvrnuo se i na aprilske izbore, rekavši da republički parlament još uvek nije konstituisan, odnosno konačni rezultati izbora još nisu proglašeni zbog toga što neki traže "besmislena ponavljanja izbora".\n- Zašto još uvek nemamo parlament? Zato što su tražili da pustimo besmislena ponavljanja izbora dok im pada na pamet da nas maltretiraju. A, to ne radi partija koju vodim, nego drugi - rekao je Vučić.\nPOSLEDNJI BIRAČ JOŠ NIJE GLASAO, A POBEDNICI SU SE VEĆ ZNALI Francuskoj je trebalo samo 5 minuta za izborne projekcije, Sloveniji 15, a ovo je razlog zašto je u Srbiji tako nešto NEMOGUĆE\n- Za nas su rezultati izbora čisti kao suza. Verujemo da je jasna poruka građana šta misle ili očekuju. Nama se žuri, ali šta da radite. Lako je kritikovati, a teško je nešto uraditi - rekao je Vučić, i dodao da ne želi nikoga da vređa ili da o bilo kome izgovara loše reči, jer ima mnogo posla i problema, koje će, veruje, država uspeti da reši.\nAleksandar Vučić Vladimir Putin Razgovor gasni aranžman


Naslovna Fudbal Evropska takmičenja Žreb za U21 Euro: Srbija u najslabijem šeširu, možemo u grupu sa...\nŽreb za U21 Euro: Srbija u najslabijem šeširu, možemo u grupu sa Hrvatima, Francuzima…\nPosle mečeva baraža za U21 Evropsko prvenstvo znaju se svi učesnici takmičenja, a pri žrebu Srbija će biti u poslednjem šeširu.\nU baražu su Poljaci pobedili Portugal, a Austrija je bila bolja od Grčke i tako je kompletirano 12 timova koji idu na smotru najboljih mladih fudbalera na Starom kontinentu.\nKLADI SE NA SRPSKI FUDBAL\nU prvom šeširu su domaćin Italija, Nemačka i Engleska, s tim što je sigurno da će Italija biti žrebana u Grupu A. Drugi šešir čine Danska, Francuska i Španija, dok je u trećem šeširu šest ekipa.\nOsim Srbije tu su Hrvatska, Belgija, Poljska, Rumunija i Austrija. S obzirom da se žreb održava tako da se žrebaju po jedna ekipa iz prva dva šešira i dve iz trećeg to znači da Srbija može da bude u grupi sa bilo kojim timom.\nSrbija je kvalifikacije za Evropsko prvenstvo završila bez poraza, pošto je u prvih osam mečeva zabeležila pobede, a onda je remizirala u poslednja dva meča.\nOd svih učesnika Eura “Orlići” su dva puta igrali sa Austrijom, jednom su remizirali a jednom pobedili. U ovim kvalifikacijama najbolji strelac Srbije bio je Luka Jović sa sedam golova, a uz to je imao četiri asistencije. Uz njega glavni igrači ovog tima su Andrija Lutovac i Danilo Pantić kao i A reprezentativci Andrija Živković, Saša Lukić i Nemanja Radonjić.\nEvropsko prvenstvo se održava u Italiji i San Marinu od 16. do 30. juna 2019. godine.\nPrethodni tekstPartizan čeka Valensiju u Pioniru: Mogu li crno-beli da sačuvaju šansu za plasman u Top 16?\nSledeći tekstZvezda nije radila što treba, ali jeste ono što ne treba – 2. deo


Elektronskom prijavom sezonskih radnika na dobitku i radnici i poslodavci\nTradicionalno jedna od ključnih privrednih grana u regionu, poljoprivreda se u velikoj mjeri oslanja na angažman sezonskih radnika. Međutim, poslodavci se susrijeću sa problemima u njihovom angažovanju zbog manjka radne snage i zahtjevne administracije koja je neophodna da bi se sezonski rad iz sive zone preveo u legalne tokove. Radnici su, s druge strane, suočeni sa neizvjesnostima u pogledu uslova rada, isplate dnevnica, mogućih povreda, a zato što često nisu prijavljeni poljoprivredne poslove uglavnom obavljaju bez zdravstvenog osiguranja i zaštite na radu. Podaci kojima raspolaže Nacionalna alijansa za lokalni ekonomski razvoj (NALED) u Srbiji pokazuju da prije sprovedene reforme pojednostavljenja prijave sezonskih radnika oko 95 odsto sezonskih radnika u poljoprivredi radi „na crno“, bez ikakvog ugovora, što znači da nisu ostvarivali prava koja proističu iz radnog odnosa.\nKao jedna od mjera zaštite prava radnika, olakšica u poštovanju zakonskih okvira za poslodavce i borbe protiv sive ekonomije, u Srbiji je početkom ove godine uveden sistem e-registracije sezonskih radnika u sektoru poljoprivrede, čije je sprovođenje podržao GIZ u ime Vlade Savezne Republike Njemačke u saradnji sa NALED-om. Sistem elektronske prijave sezonaca omogućio je brojne pogodnosti za sve tri strane – radnike, poslodavce i državu, kroz podsticanje efikasnijeg angažovanja radne snage, daljeg razvoja poljoprivrede i ukupnog ekonomskog razvoja zemlje.\nPoslodavci koji imaju firme ili privatna gazdinstva sada mogu da prijave radnike u nekoliko koraka putem on-line platforme sezonskiradnici.gov.rs. Dostupna su im i video uputstva i mobilna aplikacija Sezonski radnici, kreirani da korisnicima olakšaju upotrebu ovog servisa. Elektronski sistem je pružio sigurnost radnicima, jer im se uplaćuje penzioni staž i zdravstveno osiguranje u slučaju povrede na radu, a poslodavcima dao jednostavnu mogućnost prijavljivanja radnika za manje od deset minuta. Od početka 2019. godine do polovine avgusta preko ovog sistema je registrovano preko 20 hiljada radnika sa 480.000 prijavljenih radnih dana i 1,2 miliona eura uplaćenih poreza i doprinosa u državni budžet.\nJedna od firmi koja je u svom poslovanju počela da koristi novi sistem je i „Čalma“ iz Sremske Mitrovice, koja se bavi gajenjem žitarica. Njihovo dosadašnje iskustvo pokazalo je velike prednosti e-registracije radnika u odnosu na radni angažman regulisan ugovorom u pisanom obliku. „Ranije smo imali dosta problema sa prijavom sezonskih radnika, jer sezonski rad nije bio prepoznat kao poseban oblik zapošljavanja. Morali smo da koristimo druge vidove angažmana radnika na određeno vrijeme, što je iziskivalo mnogo administrativnog posla. Sistem za elektronsku prijavu nam je znatno olakšao posao. Glavna prednost ovog sistema je jednostavna upotreba i mogućnost da na dnevnom nivou prijavljujemo i odjavljujemo sezonce, u skladu sa potrebama poslovanja, pa na ovaj način spisak prijavljenih lako korigujemo i imamo uvid u stanje na terenu u svakom trenutku,“ istakao je direktor ove firme Goran Cikuša.\nSlično iskustvo dijeli i poljoprivredno preduzeće „Graničar“ iz Šida, koje se bavi uzgajanjem voća. Maja Lukić, rukovodilac kadrovsko-personalne službe ovog preduzeća, zadužena za prijavu i odjavu sezonskih radnika, smatra da je najveća prednost e-registracije brzina procesa koji može da se završi i za pola minuta, kao i niži troškovi za poreze i doprinose u odnosu na dosadašnji standardni vid administrativne prijave.\nPoslodavci u svega nekoliko klikova, unosom jedinstvenog matičnog broja radnika, datuma kada će radnik biti angažovan i odabirom vrste posla, na legalan način mogu da obezbijede pomoć u poljoprivrednim radovima. Pored pravnih subjekata, sistem mogu da primjenjuju i fizička lica.\nE-registracija je donijela i mnoge pogodnosti radnicima, koji imaju zagarantovanu minimalnu zaradu, osiguranje u slučaju povrede na radu i penzijski staž. Pritom, iako dodatno angažovani tokom sezone, ne gube prava nezaposlenih lica niti druge vrste ostvarenih benefita. Budući da se za vrijeme obavljanja sezonskih poslova radnik ne briše sa evidencije nezaposlenih, ne obustavlja se isplata novčane naknade Nacionalne službe za zapošljavanje, niti to utiče na korišćenje prava na novčanu socijalnu pomoć.\nPoslodavci potvrđuju da su i oni i radnici podjednako zadovoljni efektima primjene sistema. Prema podacima firmi koje su uzele učešće u programu, radnici su ranije sami izbjegavali da budu prijavljeni, zbog komplikacija oko ponovnog prijavljivanja na biro i fond za penzijsko-invalidsko osiguranje.\nEfikasnost elektronskog sistema registracije ogleda se i u tome što radnici veoma jednostavno, putem mobilnog telefona, u svakom trenutku mogu da provjere da li su prijavljeni, koji poslodavac ih je prijavio i na koji vremenski period.\nU Nacionalnoj alijansi za lokalni ekonomski razvoj ističu da sistem e-registracija predstavlja važan korak u digitalizaciji javne uprave, jer omogućava i brže povezivanje poslodavaca i lica sa željenim vještinama. Nacionalna služba za zapošljavanje (NSZ) vodi elektronsku evidenciju sezonskih radnika, na osnovu podataka koje dobija direktno preko portala sezonskiradnici.gov.rs. To znači da radnici koje poslodavci angažuju na ovaj način automatski ulaze u registar sezonskih radnika, zajedno sa informacijom na kojim poslovima su bili angažovani. Takođe, u evidenciju sezonskih radnika kod NSZ se na sopstveni zahtjev mogu upisati i lica koja su zainteresovana za obavljanje sezonskih poslova, unosom ličnih i podataka o obučenosti i iskustvu na sezonskim poslovima. Prema statističkim podacima, u Srbiji su sezonski radnici najčešće angažovani na poslovima branja voća, pripreme zemljišta, sadnji, sjetvi, žetvi i poslovima čišćenja, ljuštenja, sortiranja, pakovanja i skladištenja voća i povrća.\nEfekti uvođenja ovog sistema u Srbiji su od velikog značaja za državu i budžet i čine dio širokog fronta za suzbijanje sive ekonomije. Prema podacima kojima raspolaže NALED, na ovaj način je uplaćeno više od 300 hiljada eura poreza i preko 900 hiljada eura doprinosa u budžet Republike Srbije. Analiza dosadašnje efikasnosti elektronskog sistema pokazuje da se prednosti njegove primjene ogledaju i u tome što privreda ima niže administrativne i finansijske troškove, a država je dobila uređen sistem, efikasniju kontrolu i naplatu, nižu stopu sive ekonomiju, te veće zapošljavanje i poreske prihode.\nPozitivni efekti elektronskog sistema za prijavu sezonaca u poljoprivredi već su opipljivi, a prilagodljivost i jednostavnost upotrebe sistema otvara mogućnost primjene i u drugim zemljama regiona. Upravo zato se, u saradnji eksperata i državnih institucija i uz podršku njemačke Vlade koju sprovodi GIZ, kroz ispitivanje tržišta analiziraju mogućnosti primjene sistema u Crnoj Gori, Bosni i Hercegovini, Makedoniji, Albaniji i na Kosovu. Imajući u vidu potrebe različitih sektora za sezonskim radnicima u čitavom regionu, rješenje koje je Srbija uvela može da predstavi primjer dobre prakse u cilju unapređenja položaja sezonaca i efikasnijeg sistema njihove evidencije na tržištu rada koja olakšava rad poslodavcima, što ukupno doprinosi unapređenju privrednog ambijenta.