Na listi prosperiteta Britanskog analitičkog centra Srbija na 76. mestu\nSrbija se na poslednjoj listi najprosperitetnijih zemalja sveta 2013. godine, koja je nedavno objavljena, popela za tri stepenika u odnosu na prethodnu godinu. Britanski analitički centar "Legatum Prosperity" uradio je istraživanje po kojem je naša zemlja rangirana na 76. mestu od ukupno 142 države.\nSrbija je najmanje bodova zaslužila u oblastima ličnih sloboda, društvenih vrednosti i privrede, dok je u području zdravstva, obrazovanja i bezbednosti malo bolje kotirana.\nNa čelu liste koja se dobija ukrštanjem podataka iz osam oblasti, a mere se bogatstvo, ali i blagostanje, je Norveška. Slede je Švajcarska, Kanada, Švedska, Novi Zeland, Danska. Na desetom mestu je Luksemburg, dok su Sjedinjene Američke države na 11. mestu.\nKoliko se život u prvoplasiranoj Norveškoj i Srbiji razlikuje, pokazuju podaci da čak 67% ljudi u ovoj skandinavskoj zemlji tvrdi da je povoljan trenutak za pronalaženje posla, dok samo četiri odsto građana u Srbiji gaji nade da će se zaposliti.\nU našoj zemlji čak 87% građana veruje da je u privredi i politici rasprostranjena korupcija, dok je u Norveškoj taj procenat manji od 30%. Anketa je pokazala i da Srbi imaju poverenja u vojsku, ali čak svaki treći građanin nema poverenja u pravni sistem i sudstvo.\nNaša zemlja je u odnosu na 2012. godinu najviše napredovala u području zdravstva i zabeležila "skok" sa 61. na 54 mesto. U ovoj oblasti ocenjuje se procenat imunizacije, broj bolničkih postelja na 1.000 stanovnika, procenat smrtnosti dece, kvalitet vode za piće... Iako je obrazovanje jedna od oblasti u kojima smo najbolji, ove godine smo u edukaciji "pali" stepenicu niže, sa 61. na 62. mesto.\nDno liste "rezervisano" je za centralnoafričke zemlje, Čad, Centralnoafričku Republiku, Kongo, Burundi, Togo...\nOd zemalja bivše Jugoslavije najbolje je rangirana Slovenija, koja je zadržala prošlogodišnji plasman na 24. mestu. Nova članica Evropske unije, Hrvatska, je 50, dok je Crna Gora na 71. mestu. Srbiji "u potiljak", od komšija gledaju samo Makedonija, koja se plasirala tri stepenika ispod, na 79. poziciji i BiH, koja je ubedljivo najlošije plasirana na 97. mestu. Od nje bolje rezultate ima čak i Albanija, koja je 83.\nPetinu proizvodnje ulažu u razvoj - Članice niškog klastera naprednih tehnologija beleže godišnji ra\nPoizvodnja iz oblasti naprednih tehnologija, posle decenije stagnacije, ponovo je u razvoju pod okriljem domaćih i mešovitih kompanija. Više od polovine proizvedenog izvoze u Nemačku, Veliku Britaniju, Čile, Pakistan, Cejlon, Obalu Slonovače... Pri tome, oslanjaju se na "domaću pamet" - što je suprotnost od "šrafciger industrije" koja je, nažalost, sve više prisutna u Srbiji.\nU Nišu, trenutno, posluju čak 63 ovakve kompanije, upošljavajući 1.500 radnika. I njih tridesetak se udružilo u klaster naprednih tehnologija, koji je privukao i preduzeća iz susedna dva okruga, Pirotskog i Topličkog. Predsednik Upravnog odbora, Vančo Litovski, kaže da su članice klastera - samo tokom prošle godine - zabeležile rast proizvodnje od 35%, a jedinstvene su i po tome što u razvoj i istraživanja ulažu gotovo petinu vrednosti proizvodnje.\n- Od ideje do gotovog proizvoda, sve je "srpska pamet". Zastupljeno je svih pet sektora: od elektronike i automatike, preko elektromedicine, informatike i optoelektronike, do mašinstva, odnosno precizne mehanike - kaže Litovski, do skoro i profesor na Elektronskom fakultetu.\nŠto je najvažnije, potencijal članica klastera naprednih tehnologija prepoznaju i međunarodne finansijske institucije, koje ne kriju da ih žele za partnere...\n- To je zdrav segment naše privrede, ali nije dovoljno iskorišćen. Malo ko zna da se mašine za kockanje, koje se prodaju u Velikoj Britaniji, proizvode u Nišu, baš kao i sušare čiji je plasman ugovoren za daleki Čile - kaže Litovski, ističući da država od ovakvih preduzeća ima najviše koristi, jer najveći deo uloženog ostaje u zemlji.\nJedan od pravih primera je i mešovita kompanija "Harder sova digital" koja - kao jedna od osam u svetu - razvija proizvodnju takozvanih mikrokanalnih pločica. Stručnjaci kažu da su one su ključni deo za proizvodnju sprava namenjenih noćnom osmatranju, odnosno doprinose usavršavanju optičkog sistema.\n- Nivo tehnologije, odnosno naše "čiste sobe" koje smo razvili, može se porediti jedino sa farmaceutskom industrijom - kaže jedan od direktora ove kompanije, Rade Nikolov (35), koji ne krije zadovoljstvo što se bavi istraživanjima u svojoj struci.\nPri tome, čak trećinu od 130 radnika čine istraživači koji imaju neograničene mogućnosti da pronalaze nova rešenja za svoje proizvode.\n- Tako smo i došli do najboljeg primera opravdanosti ovakvog pristupa poslu, odnosno do noćnog nišana za puške sa jedinstvenim i do sada nezabeleženm mogućnostima. Uradili smo ograničenu seriju od 25 prototipa i, ako zadovolje potencijalne kupce, već imamo ugovoren izvoz hiljadu komada, po pojedinačnoj ceni od čak 5.000 EUR - zaključuje Nikolov.\nSagovornici "Novosti" listom ističu da od "šrafciger industrije" nema koristi, jer sav kapital odlazi strancima koji su čak i poreze na minimalne zarade radnika unapred dobili od države... Pri tome, među nezaposlenima u Nišu trenutno je 200 elektronaca i stotinu informatičara mlađih od 40 godina - za koje u ovakvim kompanijama, jednostavno, nema posla..\nFijat izvezao automobile za 1,3 milijarde evra\nFabrika Fijat automobila Srbije (FAS) u Kragujevcu za 10 meseci ove godine izvezla je automobile za ukupno milijardu i 282 miliona evra i na prvom je mestu liste najvećih srpskih izvoznika koju je objavilo Ministarstvo finansija.\n"Srbija nastavlja da bazira svoj privredni rast na rastu izvoza. Snažnom rastu izvoza i dalje najviše doprinosi izvoz automobila i auto-komponenti", navelo je Ministarstvo.\nNa drugom mestu po izvozu je Naftna industrija Srbije (230,9 miliona evra), zatim slede Tigar tajers iz Pirota (203,4 miliona), HIP Petrohemija Pančevo (189,9 miliona), Hemofarm iz Vršaca (130,6 miliona), fabrike Gorenja u Valjevu i Staroj Pazovi (123 miliona).\nMedju najvećim izvoznicima, čiji je izvoz ove godine veći od 100 miliona evra, nalaze se i Tarket iz Bačke Palanke (116,8 miliona) i Železara Smederevo (105,1 milion).\nHolcim povećao profit 17 odsto\nJedan od najvećih svetskih proizvođača cementa, kompanija Holcim, u devet meseci tekuće godine povećala je profit 16,8 odsto u odnosu na isto razdoblje lane.\nTako da je profit kompanije sada dostigao iznos od 1,28 milijardi franaka.\nS druge strane, prihodi od prodaje smanjeni su 6,1 odsto, na 14,94 milijarde franaka, dok je bruto operativni profit (EBITDA) opao 4,1 odsto, na 2,95 milijardi, precizira se u saopštenju koje prenosi švajcarski list 20 minit.\nKako se navodi, uzrok pada prodaje u posmatranom periodu je u smanjenoj aktivnosti te švajcarske kompanije, sa sedištem u Sankt Galenu, na tržištima Indije, Meksika, Kanade i Brazila.\nZa celu 2013. Holcim predviđa da obim prodaje cementa, šljunka, peska i ostalog građevinskog materijala neće dostići prošlogodišnji nivo. Mada se očekuje povećana tražnja za cementom u Evropi, Holcim smatra da situacija na tržištu u Severnoj i Latinskoj Americi, Africi i Bliskom Istoku više neće biti tako povoljna.\nIpak, kompanija očekuje da, zahvaljujući programu kontrole troškova, za celu 2013. poveća bruto operativnu maržu i profit.\n. Obaveštenje o sticanju sopstvenih akcija - Alfa plam a.d. , Vranje - ALFA\nDruštvo Alfa-plam a.d. Vranje steklo je dodatnih 11 običnih akcija (0,006%), tako da sada poseduje ukupno 16.782 sopstvenih akcija (9,60% od ukupnog broja izdatih akcija sa pravom glasa).\nBIP predstavio mere za izlazak iz restrukturiranja i poboljšanje tržišne pozicije\nGeneralni direktor "Beogradske industrije piva" (BIP) u restrukturiranju Milivoje Draganić, predstavio je danas ministru privrede Saši Raduloviću predlog mera za izlazak iz restrukturiranja i poboljšanje tržišne pozicije tog preduzeća. Takođe razgovaralo se o aktivnostima na pronalaženju potencijalnih investitora i strateških partnera.\nMinistar Radulović je pohvalio napore i aktivnosti BIP-a u restrukturiranju, da to preduzeće u potpunosti, bez državnih subvencija, i nakon raskida privatizacionog ugovora sa bivšim vlasnikom, posluje tržišno.\nMilivoje Draganić podržao je predloge ministarstva privrede u vezi sa smanjenjem nameta za rad, završetka procesa privatizacije do kraja 2014. i ostalim merama.\nSlovački privrednici posetili Niš - Moguća saradnja u oblasti zdravstvenog turizma, mašinske industr\nDelegacija slovačkih privrednika, predvođena trgovačkim atašeom ambasade Slovačke u Srbiji Janom Starlikom, posetila je juče Niš i Regionalnu privrednu komoru.\nPredstavnici grada Niša i niške RPK istakli su da postoje mnoge oblasti u kojima kompanije iz ovog dela zemlje i Slovačke mogu da sarađuju, pre svega u oblasti obnovljivih izvora energije, zdravstvenog turizma, mašinske industrije i industrije boja i lakova.\nZamenik gradonačelnika Niša Ljubivoje Slavković istakao je da je Niš posebno zainteresovan da aktivira lokaciju "Lozni kalem" na ulazu u Nišku Banju.\nSlavković je slovačkim privrednicima poručio da bi na "Loznom kalemu" mogli odmah da krenu da grade akva-park i sportsko-rekreativni kompleks, pošto je ova lokacija pravno-imovinski regulisana, opremljena komunalnom infrastrukturom i za nju postoji pripremljena planska dokumentacija.\nPredstavnici RPK Niš podsetili su da je spoljnotrogivnska razmena firmi sa područja Nišavskog, Pirotskog i Topličkog okruga i Slovačke i dalje veoma skromna. Preduzeća sa područja ova tri okruga izvezla su lani u Slovačku robu vrednu svega 191.668 USD, dok je uvoz iznosio 3,6 mil USD.\nPredsednik Srpsko-slovačke privredne komore dr Miroslav Kralik rekao je da su politički odnosi Srbije i Slovačke mnogo intenzivniji od ekonomskih. Kralik je rekao da je ubeđen da su nedovoljno razvijeni ekonomski odnosi posledica nedovoljnog međusobnog poznavanja.\nOn je dodao da se privrednici se ne mogu upoznati putem Interneta, neophodni su njihovi lični susreti i što češće uzajamne posete delegacija.\nZa Kancelariju za brzi odgovor namenjeno 54,8 miliona dinara - Otvaranje tokom 2014. godine\nlada Srbije je predvidela da u 2014. godini otvori Kancelariju za brzi odgovor i za njen rad u Predlogu budžeta je predviđeno 54,8 miliona dinara.\nOd te sume najveći deo, 40,3 miliona dinara, biće izdvojeno za plate i naknade zaposlenima u Kancelariji.\nZa osnivanje Kancelarije za brzi odgovor, kao jedinstvenog šaltera za ulaganja investitora, zalagala se Srpska napredna stranka u predizbornoj kampanji za parlamentarne izbore 2012. godine.\nFormiranje Kancelarije predviđeno je Nacrtom zakona o ulaganjima koji uskoro treba da uđe u skupštinsku proceduru.\nKako je predloženo, jedinstveni šalteri za ulaganja treba da postoje na nivou države, gradova i opština, kako bi zainteresovani ulagači u najkraćem roku, na jednom mestu, mogli da dobiju sva potrebna dokumenta - od građevinskih dozvola do urbanističkih saglasnosti, kao i da sklope sporazum o ulaganju.\n"Arious limited" sa Britanskih Devičanskih Ostrva preuzeo sve akcije subotičkog kombinata "Kelebija"\nKompanija "Arious limited" sa Britanskih Devičanskih Ostrva preuzela je i preostali udeo od 16,81% akcija poljoprivrednog kombinata "Kelebija" i sada je stoprocentni vlasnik tog kombinata.\nKako se navodi u dokumentima objavljenim na sajtu Beogradske berze, za 26. novembar zakazana je Skupština akcionara na kojoj će, između ostalog, biti izvršena promena pravne forme preduzeća, iz akcionarskog društva u društvo sa ograničenom odgovornošću.\nPonuda za preuzimanje ukupno 23.679 akcija ovog preduzeća bila je otvorena do 22. avgusta, a ponuđač se obavezao da plati 700 dinara po jednoj akciji.\nKako se navodi u tekstu poziva objavljenom na sajtu Centralnog registra hartija od vrednosti, "Arious limited" nastojaće da unapredi buduće poslovanje, pošto namerava da investira u dalji razvoj.\n- Realizovanje strateških planova ponuđača neće uticati na politiku zapošljavanja i radnopravni status radnika, uključujući i materijalni položaj zaposlenih, a ako se otvore mogućnosti može da utiče samo pozitivno - navedeno je tada objavljenom tekstu ponude.\nVećinski paket akcija u agrokompaniji "Kelebija", preduzeću "Arious limited" prodala je "Mlekara Subotica", sredinom jula.\nFirme "Vimcamex" i "Aida" kupci velikog paketa AIK banke u blok transakciji\nU velikoj blok transakciji koja je realizovana krajem prošlog meseca vlasnika je promenilo 451.018 akcija ili 4,98% od ukupnog broja akcija AIK banke iz Niša.\nPrema podacima iz Centralnog registra najveću kupci su bili dve firme – "Vimacamex Consulting Linited" (315.000 akcija) i "Aida Asset Association Aktinge" (136.018 akcija). Prodavac je bila grčka banka National Bank of Greece koja ovim u potpunosti eliminisala svoju investicionu poziciju.\nDomaći biznismen Miodrag Kostić, koji je u protkloj godini bio najveći kupac, trenutno zvanično kontroliše 24,73% banke dok je drugi najveći akcionar grčka ATE bank sa 20 procenata.\nRast prihoda Interkontinentala\nNajveći svetski lanac hotela po broju soba Interkontinental hotels grup (IHG) ostvario je rast prihoda u trećem kvartalu.\nDo rasta prihoda došlo je prvenstveno zahvaljujući snažnoj tražnji u Aziji, Africi i na Bliskom istoku.\nPrihodi po raspoloživoj sobi, ključno merilo u hotelskoj industriji, porasli su za 3,3 odsto u tri meseca zaključno sa septembrom, navodi grupacija, a prenosi agencija Frans pres.\nSa druge strane, na godišnjem nivou je rast prihoda nešto usporio, budući da je u prošlogodišnjem trećem tromesečju iznosio 3,9 odsto.\nNajpoznatiji lanci hotela grupe IHG su Interkontinental, Kraun Plaza i Holidej In.\nBelorusi zainteresovani za saradnju sa preduzećima Srednjobanatskog okruga\nAmbasador Belorusije u Srbiji Vladimir Čušev izjavio je danas u Zrenjaninu da je moguće ostvariti cilj utrostručenja spoljnotrgovinske razmene između dveju zemalja.\nAmbasador Čušev je podsetio da je takav cilj postavljen tokom posete predsednika Tomislava Nikolića Belorusiji, u martu ove godine.\n- To je ozbiljan, ali ostvarljiv zadatak, uz pomoć Vlade Srbije i razvijanja međuregionalne saradnje, zbog čega sam danas u Srednjobantskom okrugu - rekao je Čaušev, ističući da je optmista u pogledu povećanje robne razmene i saradnje u privredi i drugim oblastima.\nPosle razgovora sa načelnikom Srednjobantskog okruga Dušanom Šijanom i gradonačelnikom Zrenjanina Ivanom Bošnjakom, ambasador Čušev je posetio Fabriku za remont šinskih vozila "Šinvoz".\nProtokolom posete predviđeni su razgovori o mogućnostima saradnje sa predstavnicima drugih metaloprerađivačkih firmi u Srednjobanatskom okrugu.\nNovobeogradski "Sion Net" potpisao ugovor o distribuciji monofaznih UPS uređaja\nPreduzeće "Sion Net" iz Novog Beograda saopštilo je danas da je potpisalo ugovor o distribuciji monofaznih UPS uređaja sa kompanijom APC, poznatim svetskim proizvođačem UPS sistema besprekidnih napajanja. Svi APC proizvodi su usaglašeni kako sa evropskim tako i sa domaćim zakonima i poseduju odgovarajuće isprave o usaglašenosti.\nKako je saopšteno, radi se o nekoliko grupacija uređaja. Tu je kategorija home (home office): prenaponska zaštita - surge arrester, back-UPS CS serija, zatim kategorija za mala i srednja preduzeća: (small / medium business) - back UPS Pro, smart-UPS line interactive, smart-UPS online, kao i kategorija za velike korporacije (large corporation): serverski rekovi, rekovi za mrežnu opremu, automatic transfer switch - ATS i power distribution unit - PDU, navedeno je u saopštenju.\nEK: Srpska privreda se oporavlja\nSrbija je u ovoj godini pokazala prve znake privrednog oporavka, ali joj predstoje ozbiljni izazovi, kaže se u finansijskom izveštaju Evropske komisije.\nU izveštaju se navodi da je privreda u prvoj polovini godine porasla za 2,7 odsto, što je za petinu procenta više nego u istom periodu prošle godine, za šta uglavnom treba zahvaliti izvozu automobila iz "Fijatove" fabrile u Kragujevcu.\nSa druge strane, domaća potražnja je pala, što je dovelo do stagnacije uvoza, a očekuje se i dalji pad investicija zbog pogoršanih uslova zaduživanja, procenili su evropski eksperti.\n"I pored toga, jak izvoz će odneti prevagu, tako da će na kraju godine ukupni bilans biti pozitivan", piše u izveštaju.\nTekuća godina se, prema istom dokumentu, pokazala kao dobra i za poljoprivrednike, ali su stručnjaci uočili da grane proizvodnje koje nisu vezane za automobilsku, farmaceutsku ili naftnu industriju, beleže hronično loše rezultate, što ukazuje na krhkost tekućeg oporavka.\nEksperti EK su konstatovali da su u ovoj godini započete strukturne privredne reforme, ali predviđaju da će taj proces teći sporo, a da je primena "riskantna".\nNezaposlenost će još neko vreme ostati visoka, jer se očekuju otpuštanja tokom najavljenih restruktuiranja nerentabilnih državnih preduzeća, dodaje se u izveštaju.\nDržavni dug je na putu da pređe 70 odsto bruto domaćeg proizvoda, procenili su evropski stručnjaci, uz predviđanje da će se taj trend nastaviti ukoliko dođe do odlaganja primene bolnih strukturnih reformi, što bi, po njima, moglo da ugrozi ceo program konsolidacije.\nIndeksi Beogradske berze danas beleže pad vrednosti, BELEX15 je oslabio 0,08 odsto i zaključen je na 523,22 indeksna poena, a BELEXlajn 0,37 odsto i na kraju poslovanja je vredeo 1.041,42 poena.\nBEOGRAD - Indeksi Beogradske berze danas beleže pad vrednosti, BELEX15 je oslabio 0,08 odsto i zaključen je na 523,22 indeksna poena, a BELEXlajn 0,37 odsto i na kraju poslovanja je vredeo 1.041,42 poena.\nPrema izveštaju Berze, vrednost trgovanja akcijama i obveznicama bila je osetno manja nego juče i iznosila je 12.425.140 dinara.\nNajviše je trgovano akcijama NIS-a, i to za 3.275.809 dinara. Po rastu cene vode akcije Univerzal banke Beograd (18,89 odsto), a najveći dnevni pad cene imaju Informatika Beograd (20,01 odsto) i Energoprojekt Industrija (20,00 odsto).\nStrani investitori su realizovali 17,66 odsto trgovanja akcijama, uz udeo u kupovini od 32,96, a u prodaji svega 2,36 odsto.\nVrednost prometa obveznica Republike Srbije i lokalne samouprave iznosila je 15.081 evro. Serijom A2014 trgovano je za 6.011 evra, po ceni od 97,87 do 97,90 odsto nominalne vrednosti, a serijom A2015 za 1.993 evra, uz jedinstvenu cenu od 93,80 odsto nominale.\nSerija A2016 imala je promet u vrednosti od 7.077 evra, po ceni od 89,93 do 90,32 odsto nominalne vrednosti.\nEvropske akcije i evro u padu\nAkcije na evropskim berzama i evro su danas pali, jer su trgovci reagovali na sniženje prognoze rasta evrozone za 2014. godinu, kao i na projektovanu veću stopu nezaposlenosti.\nLONDON/NJUJORK - Akcije na evropskim berzama i evro su danas pali, jer su trgovci reagovali na sniženje prognoze rasta evrozone za 2014. godinu, kao i na projektovanu veću stopu nezaposlenosti.\nLondonski indeks akcija FTSE 100 završio je dan u padu od 0,25 odsto na 6.746,84 poena, frankfurtski DAX 30 je oslabio za 0,31 odsto na 9.009,11 poena, a pariški CAC 40 za 0,82 odsto na 4.253,34 poena, prenosi Frans pres.\nNa valutnim berzama, evro je pao na 1,3474 dolara sa jučerašnjih 1,3516 dolara, dok je dolar porastao na 98,62 jena sa 98,59 jena.\nNa Londonskoj berzi obojenih metala, cena zlata je pala na 1.307,25 dolara za uncu sa jučerašnjih 1.320,50 dolara.\nUprkos današnjem slabljenju evra, jedinstvena valuta je značajno porasla u poslednjih nekoliko meseci, zbog čega je italijanski ministar finansija Fabricio Sakomani upozorio da bi snažan evro mogao ugroziti ekonomski oporavak Evrope.\nNa američkim berzama je, takođe, zabeležen pad vrednosti akcija, pa je industrijski indeks Dau Džons skliznuo za 0,16 odsto na 15.613,76 poena, širi S&P 500 za 0,19 odsto na 1.764,54 poena, a tehnološki Nasdak za 0,05 odsto na 3.934,72 poena.\nAzijske berze su zabeležile mešovite rezultate, u očekivanju podataka o privrednom rastu i zapošljavanju u SAD, koji bi trebalo da budu objavljeni krajem nedelje.


Puškaš - galopirajući major mađarske lake konjice - Sportklub\nPuškaš – galopirajući major mađarske lake konjice\nBlog ostalo Autor:Jelena Trajković2. apr. 20199:00 > 0:38\nFerenc Puškaš, najbolji mađarski fudbaler svih vremena i jedan od najvećih svetskih majstora u istoriji tog sporta, rođen je pre 92 godine 2. aprila 1927. u Kišpeštu, tadašnjem predgrađu Budimpešte.\nKada je u novembru 2006. u glavnom gradu svoje rodne zemlje, uz najviše državne i vojne počasti ispraćen sa ovog sveta, iza čoveka koga su zbog fudbalskog umeća i vojnog čina zvali „galopirajućim majorom mađarske lake konjice”, a u Španiji mu dodelili nadimak ’Pančo’, ostao je buran život i ogromna igračka zaostavština.\nMada nije bio klasični napadač, Međunarodna federacija fudbalske istorije i statistike ga je 1995. proglasila za najboljeg strelca XX veka. Njegovu neverovatnu efikasnost ilustruju podaci da je nastupajući 85 puta za mađarsku reprezentaciju postigao čak 84 gola, dok je igrajući za Honved i Real u mađarskoj i španskoj ligi u ukupno 529 utakmica uspeo da 514 puta zatrese mreže protivnika. Sa svoja već dva pomenuta kluba je osvojio po pet titula u nacionalnim šampionatima, a sa Realom je uzeo i tri trofeja Kupa evropskih šampiona (1959, 1960. i 1966), kao i jedan Interkontinentalni kup.\nZa sada je jedini fudbaler koji je u jednom finalu (sa Ajntrahtom 1960.) najcenjenijeg klupskog takmičenja ’Starog kontinenta’ uspeo da četiri puta zatrese protivničku mrežu, baš kao što je samo njemu pošlo za nogom da zabeleži het-trik u finalnom susretu (sa Benfikom 1962.) Kupa (lige) šampiona u kojem je njegov tim ostao bez trofeja. Kao najboljem igraču Svetskog prvenstva u Švajcarskoj 1954. FIFA mu je dodelila svoju “Zlatnu loptu”, ali to priznanje je bila mala uteha za njegov najbolniji neuspeh u karijeri – senzacionalni poraz od SR Nemačke u finalu tog šampionata.\nFudbaler koji je 1953. bio proglašen najboljim igračem sveta u toj godini očekivao je da naredne sa svojim tada zaista dominantnim nacionalnim državnim timom i zvanično potvrdi vlastitu, ali i mađarsku kolektivnu superiornost na fudbalskoj sceni planete. Poraz od ’Pancera’ u Bernu i sovjetska intervencija u Mađarskoj 1956. godine – zbog koje je odlučio da napusti svoju zemlju u koju se vratio tek nakon pada komunizma i istočnog bloka – bez sumnje su negativno uticale na Ferencov životni put i njegovu karijeru, iako nisu mogle da umanje ogromnu zaostavštinu tog istinskog fudbalskog asa.\nIgrač koji je tokom karijere nosio dres dva kluba i nastupao za dve reprezentacije se, nakon što je obesio ’kopačke o klin’, posvetio trenerskom poslu. Iako su njegovi trenerski dometi bili daleko skromniji od onih igračkih, ostalo je zapisano da je 1971. godine uspeo da dovede autsajdera Panatinaikos do finala Kupa šampiona. Ipak, razlika u kvalitetu između tadašnjeg Krojfovog Ajaksa i skromnog atinskog tima (čije prve zvezde su bile Domazos i Antonijadis) je bila prevelika, pa Puškaš nije uspeo da svoje ime upiše među one fudbalske besmrtnike koji su i kao igrači i kao treneri trijumfovali u najelitnijem evropskom klupskom takmičenju.\nBudući najveći mađarski fudbaler svih vremena je rođen kao Ferenc Purczeld u nemačkoj (švapskoj) porodici, a odrastao je u rodnom Kišpeštu, gde je vrlo rano počeo da igra fudbal u istoimenom klubu u kojem mu je otac bio trener. Kasnije je promenio prezime u Puškaš sa kojim će ući u istoriju, međutim malo je poznato da je u ranoj fazi karijere nastupao za već spomenuti klub pod pseudonimom Mikloš Kovač kako bi zbog administrativnih propisa sakrio svoje godine.\nPuškaš je vrlo rano pokazao veliki talent iako je praktično imao samo jednu fudbalsku nogu, onu levu. Ali sa tom levom nogom je mogao sve! Imao je možda najsnažniji, ali i najprecizniji šut svoga vremena, siguran pas, ali i dribling koji su u Mađarskoj, kao njegov specijalitet, nazvali “pregača”. U Kišpeštu se vrlo rano sprijateljio sa saigračem Jožefom Božikom sa kojim će ostati prijatelj ceo život. Božiku će budući “major lake konjice” priznati da je bolji fudbaler od njega, a njih dvojica će kasnije činiti ključnu polugu velikog Honveda i najslavnije mađarske reprezentacije. Jožef će biti ’mozak’ tog tima, a Ferenc – koji je domovini imao nadimak ’Eči’ – nemilosrdni egzekutor.\nTaj veliki tim je stvoren nakon što je mađarska država odlučila da 1949. klub Kišpešt preuzme Ministarstvo odbrane. Kišpešt je kao vojni klub dobio novo ime – Honved, a trener Gustav Šebeš je rešio da, po ugledu na sovjetski CSKA, iskoristi sve resurse koji stoje na raspolaganju privilegovanom armijskom timu i načini od tog sastava nepobedivu fudbalsku mašinu. Igrači su dobili vojne činove, pa je tako Puškaš postao major. Kasnije će biti unapređen u pukovnika, ali će “kao galopirajući major mađarske lake konjice” ostati zapisan u fudbalskim legendama.\nPored starosedelaca Puškaša, Božika i golmana Grošiča, u Honvedu se našlo mesta i za vrhunska napadačka pojačanja, Šandora Kočiša i Zoltana Cibora, pa je tako formirana osnova tima koji će narednih godina u dresu tog kluba, ali i reprezentacije dominirati fudbalskom Evropom. Honved je superiorno osvojio pet titula šampiona svoje države, a ’Eči’ bio četiri puta najbolji strelac prvenstva zabeleživši u tim sezonama zaista impresivne brojeve od 50, 31, 25 i 27 postignutih golova.\nPuškaš je za reprezentaciju Mađarske debitovao kao 18-godišnjak, 20. avgusta 1945. u pobedi u nad Austrijom (5:2) i u tom susretu je postigao pogodak. Tada nije mogao ni da zamisli da će protiv istog rivala 14. oktobra 1956. odigrati i svoju poslednju utakmicu za selekciju rodne zemlje i u njoj takođe biti strelac. Tokom 12-godišnje reprezentativne karijere Ferenc je postigao 84 pogotka u 85 utakmica, čak tri puta je zabeležio het-trik (dva puta protiv Austrije i jednom protiv Luksemburga), dok je u ubedljivom trijumfu nad Albanijom (10:0) čak četiri puta savladao protivničkog golmana.\nKoliko su u to vreme fudbalska Evropa i svet igrali po „taktu čardaša” najbolje pokazuje podatak da je u periodu od 14. maja 1950. do 19. februara 1956. reprezentacija Mađarske u 50 odigranih utakmica ostavrila bilans od 43 pobede, šest nerešenih rezultata i samo jednog poraza. Prvi veliki trijumf ostvarili su na jakom olimpijskom turniru u Helsinkiju 1952. godine na kojem su lako došli do najvišeg stepenika na pobedničkom postolju. ’Major Puškaš’ je sa četiri dana pogotka predvodio svoju ’laku konjicu’ do olimpijskog zlata, a ostalo je zabeleženo da je u finalnom meču sa Jugoslavijom 2. avgusta (2:0) postigao prvi gol za pobednike, ali i prethodno dozvolio sebi luksuz da mu Beara odbrani penal.\nU tom periodu ’Stari kontinent’ još nije bio dobio svoj šampionat, ali su Mađari 1953. postali prvaci Centralne Evrope. ’Eči’ je u tom tada prestižnom takmičenju 10 puta matirao protivničke čuvare mreže, a od tih pogodaka najvažnija su svakako bila dva postignuta na finalnom meču sa Italijanima u Rimu, koji je njegova selekcija dobila sa 3:0. Ipak, svet će najviše pamtiti dve nezaboravne utakmice izabranika selektora Gustava Šebeša sa reprezentacijom zemlje ’kolevke fudbala’. Englezi su – i pored neuspeha koji su doživeli na prethodnom Mundijalu u Brazilu, gde su ih 1950. eliminisali totalni autsajderi Amerikanci – i dalje sebe smatrali najboljom reprezentacijom sveta, pa su sa velikim optimizmom očekivali prijateljski meč sa Mađarima, koje su u novembru 1953. ugostili u Londonu.\nUmesto očekivanog trijumfa, reprezentativci ’Gordog Albiona’ i 100.000 njihovih navijača na “Vembliju” su tog 25. novembra bili potpuno šokirani i poniženi nastupom selekcije iz ’komunističkog lagera’ koja je očitala pravu fudbalsku lekciju nadmenim domaćinima. Mađari su te večeri trijumfovali sa 6:3, a Ferenc Puškaš je sa svoja dva pogotka bio, uz trostrukog strelca Hidekutija i Božika (dao jedan gol), glavni protagonista nezaboravnog ’čardaša’.\nOstrvljani su smatrali da je ubedljiv poraz u Londonu samo posledica njihovog lošeg dana, pa su od Mađara zatražili da u Budimpešti organizuju novi duel tih reprezentacija. Njihovoj želji je udovoljeno, te je 23. maja 1954. novoizgrađeni “NEP stadion” bio poprište novog odmeravanja snaga u to vreme igrački stvarno najbolje selekcije sveta i izazivača koji je verovao da mu stare zasluge daju za pravo da i dalje sebe tretira kao “najjaču fudbalsku silu na planeti”. Englezi su u glavnom mađarskom gradu pretrpeli još ubedljiviji poraz (7:1) nego u prvoj utakmici, a čovek čije će ime već spomenuti “NEP stadion” nositi od 2002. godine je tog dana ispunio svoju normu savladavši ponovo dva puta golmana selekcije najveće zemlje Ujedinjenog kraljevstva.\nPosle svih tih trijumfa jasno je da su Puškaš i drugovi na Svetski šampionat u Švajcarskoj 1954. otputovali kao glavni favoriti za titulu, a javnost i državni vrh u njihovoj zemlji su očekivali da ’laka konjica’ bez većih problema stigne do željenog cilja. Mađari su u prve dve utakmice ubedljivim pobedama nad Južnom Korejom (9:0) i SR Nemačkom (8:3) opravdali ovu ulogu, međutim njihov glavni igrač je u utakmici sa kombinovanim timom ’Pancera’ doživeo povredu gležnja zbog koje je morao da propusti naredna dva susreta sa Brazilom (4:2) i selekcijom Urugvaja (4:2).\nDo danas nije jasno da li je – kako neki tvrde – nemački reprezentativac Verner Librih u tom prvom susretu kasnijih finalista namerno povredio Puškaša, ali je izvesno da je kapiten mađarske selekcije izašao na teren nedovoljno oporavljen u odlučujućem meču za titulu, odigranom 4. jula 1954. u Bernu. ’Eči’ je hteo da kao kapiten uzme pehar Žila Rimea u svoje ruke, a posle samo osam minuta meča je izgledalo da će mu se ta želja i ostvariti. ’Husari’ su golovima Puškaša i Cibora poveli sa 2:0, ali je onda usledio neočekivani preokret koji je u istoriju ušao kao “Čudo u Bernu”.\n’Panceri’ su uspeli da već u 18. minutu poravnaju rezultat, posle čega su usledili žestoki napadi ’lake konjice’ čiji su igrači pogađali stative i prečke, ali ne i mrežu protivnika. Kazna je stigla u samoj završnici, tačnije u 84. minutu kada je Helmut Ran šutem sa ivice šesnaesterca iznenadio Grošiča i tako postigao najvažniji gol u karijeri, a verovatno i istoriji nemačkog fudbala. Mađare tog kišnog dana u Bernu, ne samo da je napustila sreća, već je protiv njih bio i sudija Ling. Engleski arbitar je u poslednjim trenucima meča zbog navodnog ofsajda poništio za mnoge regularni gol Puškaša i tako sprečio da utakmica ode u produžetke.\nNikada nećemo saznati kakav bi bio ishod finala da se igralo dodatnih 30 minuta, ali se kasnije pokazalo da je poraz u Bernu zapravo bio kraj najslavnije mađarske reprezentacije i jednog od najvećih državnih timova u istoriji fudbala. ’Majorova laka konjica’ je, doduše, ostala na okupu do oktobra 1956. godine, međutim, njen galop više nikad neće onakav kao pre izgubljenog finala. Iako ga je poraz u Bernu boleo do kraja života Puškaš je u izjavama za medije nastojao da umanji težinu tog neuspeha.\n„Zašto je poraz u finalu Svetskog prvenstva u Švajcarskoj tragedija, možda nismo imali ni sreće u tom meču! Ipak smo sami krivi. Dugo smo igrali dobro, brzo, pametno, ali jednom je i to moralo da se desi. Takav je fudbal“.\nSovjetska intervencija u Mađarskoj u oktobru 1956. godine zatekla je fudbalere Honveda u Španiji gde su igrali meč Kupa šampiona sa Atletik Bilbaom. Većina njih, među kojima su bili Puškaš, Cibor i Kočiš, odlučila je da se ne vrati u zemlju. Puškaš je odigrao nekoliko nezvaničnih mečeva za Espanjol, ali je tada UEFA, na zahtev mađarskog Saveza, odlučila da mu izrekne dvogodišnju zabranu nastupa za bilo koji klub u Evropi.\nDoskrašnji predvodnik ’lake konjice’ je tako, poput ’ukletog Holandeza’, lutao po Evropi, pokušavajući da pronađe klub i novi dom. Jedno kraće vreme je proveo u Beogradu, na Čuburi, međutim, glavni grad tadašnje Jugoslavije je, ipak, bio samo tranzitna stanica za velikog mađarskog asa. Kako se suspenzija UEFA bližila kraju za usluge tada već 31-godišnjeg Ferenca interesovanje su pokazivali veliki klubovi, poput Milana, Juventusa i Mančester Junajteda. Ipak, niko od njih nije odlučio da ga angažuje jer su strahovali šta će dobiti dovođenjem igrača u godinama, koji je tokom dugog prisilnog odsustva sa terena sakupio značajan višak kilograma.\nHrabrost da rizikuje sa Puškašom imao je prvi čovek Reala Santjago Bernabeu, a kasnije će se pokazati da je angažovanje ’debelog Panča’ bio najisplativiji rizik u njegovoj dugoj predsedničkoj karijeri. Ferenc je postao fudbaler ’kraljevskog kluba’ 1958, ali povratak na teren nije bio lak, pošto je prethodno na treninzima trebalo istesati formu i osloboditi se viška od oko 20 kilograma. Kasnije se prisećao tih teških dana, tokom kojih je prvi dolazio na treninge, a poslednji sa njih odlazio.\n„Šest nedjelja nisam čuo ništa drugo osim: ’trči, trči, trči’. Padao sam od umora na travu. Mislili su da ću crći, međutim, ja sam uspeo, iako su mnogi i dalje smatrali da sam debeo”.\nMada se nikad nije oslobodio stomačića nekadašnji dečak iz Kišpešta je vrlo brzo dokazao da nije zaboravio da trese mreže. U prvoj sezoni u La ligi je ostvario četiri het-trika, što je bio uvod u sjajnu osmogodišnju karijeru u madridskom klubu za koji je u 180 odigranih mečeva u španskom prvenstvu postigao čak 156 golova. Godine mu nisu bile smetnja da četiri puta (1960, 1961, 1963, 1964.) ponese titulu najboljeg strelca šampionata tadašnje Frankove države, a na kakvom je visokom golgeterskom nivou uspevao da konstantno bude možda najbolje pokazuje podatak da je u svakoj od svojih prvih šest sezona u španskoj ligi ’don Pančo’ postigao najmanje 20 pogodaka.\nJoš je bio impresivniji njegov učinak u Kupu šampiona, gde je u 39 odigranih susreta 35 puta matirao protivničke golmane. Već u prvoj sezoni 1958/59 bio je strelac važnih golova u prvom i trećem polufinalnom duelu sa gradskim rivalom Atletikom (tada nije važilo pravilo da se računa pogodak postignut u gostima) ali je zbog povrede izostao iz tima Reala koji je u finalu u Štutgartu savladao Rems i tako četvrti put uzastopno doneo taj dragoceni pehar u Madrid.\nNaredne sezone, tačnije u finalu Kupa šampiona odigranom 19. maja 1960. na glazgovskom “Hempden parku” pred rekordnih 130.000 gledalaca, usledio je verovatno najblistaviji trenutak u karijeri tada već 33-godišnjeg mađarskog emigranta na privremenom radu u Španiji. Puškaš je postao jedini fudbaler koji je u meču za trofej najelitnijeg evropskog klupskog takmičenja uspeo da postigne čak četiri pogotka ( u 46, 56, 60. i 71. minutu), a njegovi golovi zajedno sa het-trikom Alfreda di Stefana doneli su Realu ubedljivu pobedu nad frankfurtskim Ajntrahtom (7:3) u najefikasnijem finalu Kupa (Lige) šampiona.\nDve godine kasnije ’deda Ferenc’ je ponovo bio golgeterski raspoložen u završnom meču tog takmičenja. U finalu u Amsterdamu je 2. maja 1962. tri puta zatresao mrežu lisabonske Benfike, ali to nije bilo dovoljno da već istrošeni madridski veterani izbegnu poraz (3:5) od tima koji je predvodila nova zvezda evropskog fudbala Euzebio. Puškaš je poslednji put bio akter finalnog susreta Kupa šampiona 1964. u Beču, međutim, nije uspeo da se upiše u strelce u meču koji je Real izgubio od Hererinog Intera (1:3). Već 39-godišnji ’Pančo’ je u svojoj poslednoj sezoni igračke karijere dao skroman dopronos Realovom osvajanju šeste titule najboljeg kluba ’Starog kontinenta’. U utakmicama sa Fejenordom postigao je svojih poslednjih pet pogodaka u Kupu šampiona, pa, ipak, to nije bilo dovoljno da se, poput drugog veterana Genta, nađe u znatno izmenjenom timu Madriđana koji je 11. maja 1966. na briselskom “Hejselu” savladao Partizan sa 2:1.\nIako je u Španiji dobio državljanstvo i na Svetskom prvenstvu u Čileu 1962. bez većeg uspeha igrao za reprezentaciju svoje nove domovine, Puškaš nikad nije skrivao da ga muči nostalgija za rodnom Mađarskom. Koliko je različito vrednovao svoje igračke dane u dvema državama u kojima je igrao fudbal, pokazuje i ovo njegovo objašnjenje šta su mu donosili nastupi za Honved i Real.\n„U Honvedu je igranje fudbala bila radost, u Realu se zarađivalo. Tamo u Budimpešti je bilo uživanje, dok je u Madridu sve ličilo na biznis”.\nTrenerske godine nekadašnjeg velikog asa prošle bi gotovo nezapaženo da nije u sezoni 1970/71 odveo sa klupe Panatinaikos do senzacionalnog plasmana u finale Kupa šampiona. Najveća pobeda na tom putu do “Vemblija” ostvarena je naravno 28. aprila 1971. u Atini kada je u revanšu polufinala grčki šampion neočekivano nokautirao Crvenu zvezdu nadoknadivši (3:0) veliki zaostatatak (1:4) sa beogradske “Marakane”. Ipak, u svom poslednjem velikom finalu nekadašnji komandant u njegovo igračko vreme avangardne ’lake konjice’ nije imao nikakvih šansi da iznenadi protagoniste novog ’totalnog fudbala’, pa je ostalo zabeleženo da je Ajaks lako savladao Panatinaikos sa 2:0.\nPolitička klima u njegovoj rodnoj zemlji se postepeno menjala, što je omogućilo Puškašu da se 1981. prvi put nakon 25-godišnjeg odsustva nakratko vrati u Mađarsku. Šta su Mađari tada mislili o svom, kako su mnogi tvrdili, najpoznatijem sunarodniku u svetu, najbolje su pokazale slike sa “NEP stadiona“ gde je oko 80.000 ljudi uz apluze i suze pozdravilo svog ’Ečija’. Konačan povratak usledio je deceniju kasnije nakon sloma komunizma kada je nekadašnji dečak iz Kišpešta odlučio da ostatak života provede u zemlji u kojoj je i došao na ovaj svet. Godine su, međutim, proredile nekadašnju slavnu ’laku konjicu’. Zoltan Cibor i Šandor Kočiš su ne dočekavši da se vrate u Mađarsku ostavili kosti u Španiji, dok je Ferencov najbolji prijatelj Jožef Božik preminuo u Mađarskoj pre nego što je ’Eči’ okončao svoje izgnanstvo.\nPre nego što je otišao u zasluženu penziju Puškaš se nakratko 1993. oprobao i ulozi selektora mađarske reprezentacije. U otadžbini je sa zakašnjenjem, ali ipak na vreme da oseti zadovoljstvo zbog tih postupaka države i fudbalskog saveza dobio brojna priznanja, pa je tako “NEP stadion” postao stadion „Ferenc Puškaš”, a nekadašnji igrač Kišpešta i Honveda proglašen najboljim fudbalerom Mađarske u poslednjih 50 godina. Zdravlje mu se sa godinama pogoršavalo, pa je 2000. saopšteno da boluje od Alchajmerove bolesti, a 17. novembra 2006. je izgubio poslednju bitku sa upalom pluća.\nČovek koji je proslavio Mađarsku, iako je gotovo trećinu života proveo u izganstvu izvan njenih granica, zauvek počiva pod kupolom Bazilike Svetog Stefana u Budimpešti. Puškaš i njegovo vreme će, međutim, i dalje nastaviti da žive u sećanjima sunarodnika jer u zemlji u kojoj fudbal decenijama nije ni senka onog koji su nekada prezentovali Šebešovi ’Husari’, legendarni ’galopirajući major’ i njegova ’laka konjica’ jednostavno ne mogu umreti.\nBudapest Honvéd FCFerenc Puskásfudbalska reprezentacija MađarskeReal Madrid CF


Guvernerka Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković saopštila je danas da Srbija ima 30,4 tone zlata i da ono čini oko 10 procenata neto deviznih rezervi zemlje.\nMartejnu predočili činjenice, MMF zadrao prognozu\nGuverner Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković otkrila je danas da je zbog uspavanja rasta Evropske unije, koja je naš glavni spoljnotrgovinski partner, Međunarodni monetarni fond bio u iskušenju da snizi prognozu rasta srpske privrede, ali da je od toga odustao na bazi činjenica koje su članovima tima MMF predočene u razgovoru tokom poslednje posete.\nTabaković je rekla da je povodom skepticizma da će Srbija ostvariti projektovani rast od 3,5 procenata u 2019., u uslovima usporavanja globalne ekonomije, pre svega EU, upitala šefa tima MMF-a Jana Kesa Martejna: "Da li je iko verovao da će Srbija ostvariti rast u uslovima fiskalne konsolidacije i rigidnih mera štednje? A ostvarila je".\n"On je rekao da će razmisliti. Nakon toga, MMF je zadržao projekciju rasta na 3,5 odsto", navela je guverner na konferenciji za novinare u NBS.\nTabaković je istakla da ekonomska aktivnost raste dvadeset uzastopnih tromesečja, te da je u trećem tromesečju, u odnosu na isti period prošle godine, rast bruto domaćeg proizvoda ubrzan na 4,7 odsto.\n"S obzirom na to da je eksterna tražnja dodatno usporena, takvo ubrzanje privrednog rasta ukazuje da domaći faktori daju sve značajniji doprinos. Ključni činilac ubrzanja privrednog rasta u trećem tromesečju bio je građevinski sektor, koji je usled intenziviranja radova na saobraćajnoj i energetskoj infrastrukturi ubrzao rast na oko 35 posto međugodišnje", objasnila je ona.\nPrema njenim rečima, brži privredni rast omogućilo je aktiviranje investicija iz prethodnog perioda, koje su uticale na to da izvoz prerađivačke industrije ubrza rast sa pet odsto u prvoj polovini godine na skoro devet procenata tokom trećeg tromesečja.\nS obzirom na ostvarene rezultate, Tabaković je naglasila da je NBS projekciju rasta BDP-a za ovu godinu korigovala naviše, sa 3,5 na 3,6 odsto, pri čemu postoji realna mogućnost da rast bude i veći.\n"Očekujemo da će se rast dodatno ubrzati na oko četiri procenta u 2020. i da će sličnu dinamiku zadržati i u srednjem roku, vođen investicijama, izvozom i održivim rastom lične potrošnje", poručila je guverner NBS.\nGeneralni direktor Sektora za ekonomska istraživanja i statistiku NBS Savo Jakovljević rekao je da je već izvesno da će 2019. godinu na globalnom nivou obeležiti znatno usporavanje trgovine i privrednog rasta usled rastućeg protekcionizma i neizvesnosti u pogledu budućih trgovinskih politika vodećih svetskih ekonomija.\nNasuprot neizvesnosti u međunarodnom okruženju, domaće uslove za sprovođenje monetarne politike karakterišu dalja makroekonosmka poboljšanja, što je u osnovi projekcije Narodne banke, rekao je Jakovljević.\nStabilnost je, navodi, ostvarena i u uslovima znatno viših kapitalnih izdataka države i povećanih izdataka za plate i penzije.\n"Ostvaren je suficit konsolidovanog budžeta, koji je u prvih devet meseci ove godine iznosio preko 35 milijardi dinara. Zahvaljujući eliminisanju fiskalne neravnoteže, učešće javnog duga u BDP-u smanjeno je na 52 odsto krajem septembra, pri čemu se očekuje dalji nastavak njegove silazne putanje", kaže Jakovljević.\nOčekivanje NBS je da će strane direktne investicije (SDI) dostići rekordan nivo iz prethodne godine od 3,5 milijardi evra, budući da su zaključno sa septembrom već iznosile 2,9 milijardi evra, i da će u neto iznosu, petu godinu zaredom, više nego u potpunosti pokriti deficit tekućeg računa platnog bilansa.\n"Uravnotežene javne finansije i stabilna eksterna pozicija zemlje odražavaju se na pad premije rizika i povećanje kreditnog rejtinga, što doprinosi relativnoj stabilnosti na deviznom tržištu", naveo je Jakovljević.\nNa pitanje novinara, koliko je za MMF bila uverljiva informacija da Zavod za statistiku više ne objavljuje fleš procenu rasta BDP-a, guverner je objasnila da je RZS zbog usklađivanja s međunarodnim standardima menjao metodologiju, što je s jedne strane zahtevalo da se u jednom trenutku rade merenja čije je objavljivanje odloženo, ali se s druge strane, kaže, time postiglo da ta merenja budu pouzdana.\n"Kada su cifre dovoljno dobre, sada ćemo da pitamo, a da li su prave ...", prokomentarisala je Tabaković.\nOna je kao primer izostavljanja iz informacije nekog važnog dela za javnost navela podatak iz Bele knjige Saveta stranih investitora (FIC) da je 120 stranih kompanija, članica tog udruženja, uložilo 35 milijardi evra u Srbiju.\n"Znate šta nedostaje u toj informaciji - da li je to milosrđe ili ostvaren profit? Da li je motiv ulaganja u Srbiju zaraditi ili samo govorite deo koji se vama dopada?", upitala je guverner.\nNavodeći u tom kontekstu podatak da su strane kompanije kroz dividende iznele 709 miliona evra iz Srbije, Tabaković je zaključila:"Ljudi dolaze ovde da rade i zarade. Nisam nezadovoljna tom cifrom, zato što je 56 posto od zarađene dobiti reinvestirano u Srbiju".\nSrbija nerizična za ulaganja, investicioni rejting na dohvat\nPremija rizika Srbije je sada među najnižim u regionu, a 12. novembra se spustila na svega 34 bazna poena, izjavila je Tabaković.\nIstičući da su znatnom padu premije rizika u većoj meri doprineli domaći faktori, Tabaković je na konferenciji za novinare u NBS, rekla da se prethodnih meseci premija rizika nekoliko puta spustila ispod nivoa od 50 baznih poena, a 12. novembra je dostigla i svoju najnižu vrednost od 34 bazna poena.\n"Želim da istaknem i da je Srbija došla na korak od dobijanja investicionog rejtinga, karakterističnog za ekonomije koje odlikuje visoka sigurnost ulaganja, što je ne samo potvrda ekonomskog napretka i rezultata koje ostvarujemo već i doprinosi daljem poboljšanju uslova finansiranja i investiranja u Srbiji", dodala je guverner.\nKonstatujući da se smanjuju i valutni i rizik refinansiranja, Tabaković je to argumentovala ponovnom uspešnom emisije desetogodišnje evroobveznice emitovane prošle nedelje na međunarodnom finansijskom tržištu.\nEmisija je, kako je naglasila, realizovana po najnižoj stopi prinosa do sada od 1,25 odsto, što su, kaže, uslovi koje ostvaruju zemlje sa investicionim kreditnim rejtingom.\n"Ova sredstva namenjena su isključivo za isplatu ranije uzetog skupog duga u dolarima, što znači da se po ovom osnovu ne povećava javni dug, dok se smanjuju troškovi kamata", poručila je Tabaković.


Jakšić: Dodikovo političko angažovanje pri kraju, Vučiću “ispostavljena lista” – Haber.ba\nObjavljeno 15.04. 2022.\nGlasanje protiv Rusije u Ujedinjenim nacijama je samo “deo liste koja je ispostavljena” predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću, a vrlo visoko na toj listi je i pitanje Bosne i Hercegovine, smatra spoljnopolitički komentator Boško Jakšić.\nGovoreći o srpskom članu Predsedništva BiH Miloradu Dodiku, ocenio je da se “ovakva vrsta njegovog političkog angažovanja približava kraju”.\n“Za to je on najodgovorniji, i retorikom, i osionim stavom, neuvažavanjem Visokog predstavnika i institucija BiH, separatnim postupcima koji su prst u oko, ne samo Sarajevu nego čitavom Zapadu”, rekao je Jakšić u emisiji Studio Live na N1.\nPrema njegovim rečima, ukrajinska kriza i Dodikovo “kretanje stazom separatizma” doprineli su da se Zapad mnogo više angažuje u BiH.\nJakšić smatra da pozicije Vučića i Dodika nemaju mnogo sličnosti, jer prvi pokušava da “izađe iz zagrljaja” Rusije, dok iza drugog stoji Moskva “na sve moguće načine”.\nOcenjuje da Dodik svoju poziciju mnogo više gradi na podršci predsednika Rusije Vladimira Putina nego Aleksandra Vučića.\n“U tome jeste enigma situacije, jer je sasvim moguće da uz sve savete ili opomene koji mogu da dođu iz Beograda, Dodik jednostavno kaže – ‘to mene ne interesuje’”, kaže Jakšić o mogućnosti da Beograd izvrši uticaj na Dodika.\nOn smatra da Vučić ne može da bude zadovoljan ovakvim Dodikovim ponašanjem, i da je Dodik “balast Vučiću u trenutku kad on pokušava da promeni spoljnu politiku, odnosno da se vrati onome što treba da bude pozicija Srbije, a to je Srbija na Zapadu”.\nSa druge strane, od Vučića svi očekuju da izvrši pritisak na Dodika, a u onoj meri u kojoj ostvari poene u politici prema BiH, toliko će sebi olakšati komunikaciju sa Briselom, kaže Jakšić.\nDodaje i da je Vučiću sada važnije da sebe pozicionira u svetu, a lako će posle sastaviti narednu Vladu Srbije.\n“Kad vidi kako stoje stvari, tako će se i komponovati vlada. Zato će se čekati, verovatno do avgusta, da dobijemo vladu – da bi se ove stvari rešile”, ocenjuje on.\nNa pitanje šta očekuje od novog ambasadora SAD u Srbiji, Kristofera Hila, Jakšić kaže da je već u vreme promena u Beloj kući govorio kako može da se očekuje zaokret prema Srbiji.\nUz promenu vlasti u Nemačkoj i odlazak kancelarke Angele Merkel, koja je bila tolerantna prema autokratiji i saradnji sa Istokom, bilo je jasno da će se pritisci na Srbiju pojačati, kaže Jakšić.\nA to se, dodaje on, dešavalo pre ukrajinskog rata, koji je još više intenzivirao pritiske.\nZa ambasadora Hila kaže da će “striktno sprovoditi politiku” SAD, a ta politika ne toleriše Srbiju kakva je bila do pre šest meseci, ocenjuje Jakšić, prenosi N1.\nTeme:Bogoljub Dodik, Boško Jakšić, izdvojeno, N1, politika, region, Vučić\nPredsjednik Hrvatskoga sabora Gordan Jandroković u obraćanju je okupljenima u Maloj vijećnici Hrvatskog sabora...\nIz Instituta za nestale osobe Bosne i Hercegovine saopšteno je da je najmlađa žrtva...\nKARDIOLOG OTKRIO 3 NAJGORE NAMIRNICE ZA SRCE: Nije važno koliko godina imate – ako ih volite, zapamtite ovo PRAVILO!\nOve namirnice na Balkanu ljudi obožavaju, a kardiolog ističe da su ubjedljivo najgore za...\nDmitri Medvedev, bivši predsjednik Rusije i dugogodišnji saveznik ruskog predsjednika Vladimira Putina te aktualni...\nNevrijeme pogodilo brojne gradove u našoj zemlji: Bijeli se kao da je decembar\nNakon što je u poslijepodnevnim satima u Kaknju zabilježeno jako nevrijeme praćeno gradom, grmljavina...\nKARLEUŠA SE PRESELILA IZ PORODIČNOG DOMA, SVE STVARI SU U KESAMA: Razvela se, EVO GDJE ŽIVI SADA\nNa društvenim mrežama, a potom i u medijima, odjeknula je šokantna vijest - Jelena...


Dodik: Svi Srbi da se uključe u zaštitu srpskog naroda na Kosmetu - Sputnjik Srbija\n14:23 10.07.2018 (osveženo 15:22 10.07.2018) Preuzmite kraći link\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik rekao je da hapšenje petorice Srba kod Gnjilana predstavlja aroganciju i iživljavanje nad srpskim narodom na Kosmetu.\nDodik je rekao da svi Srbi moraju da se uključe u zaštitu srpskog naroda na Kosmetu.\n„Moramo da zaštitimo Srbe od torture na samoproglašenom Kosovu“ rekao je on.\nPripadnici specijalnih snaga policije samoproglašenog Kosova naoružani dugim cevima upali su u prostorije Kulturno-prosvetnog centra „Božidar Mitrović Šandor“ u Šilovu kod Gnjilana i pretresli nekoliko kuća u tom mestu. U akciji je uhapšeno pet osoba.\nMilorad Dodik, Kosovo, Republika Srpska


Nastavlja se projekat „Ravnopravno u lancu vrednosti“\nU Svečanoj sali Skupštine grada Beograda održana je završna konferencija projekta „Ravnopravno u lancu vrednosti“, koji je realizovalo Udruženje poslovnih žena Srbije (UPŽ), uz institucionalnu podršku Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost, a podršku u implementaciji projekta pružila je ambasada Kraljevine Holandije. Partneri na projektu su bili Savet stranih investitora (FIC) i Američka privredna komora u Srbiji (AmCham).\nNa završnoj konferenciji su predstavljeni rezultati projekta „Ravnopravno u lancu vrednosti“, čija je realizacija započeta tokom prošle godine sa ciljem promocije uključivanja malih i mikro kompanija u lanac vrednosti velikih korporacija, kako bi se njihovo samozapošljavanje učinilo održivim i time ojačali ekonomski kapaciteti žena u Srbiji, u skladu sa 5. Principom Ujedinjenih nacija za osnaživanje žena. Prezentovanje rezultata potkrepljeno je prikazivanjem kratkog filma u kojem su obuhvaćene sve aktivnosti realizovane tokom projekta, od inicijalne konferencije, izložbi i B2B susreta, do radionica organizovanih u Beogradu, Zrenjaninu i Valjevu. U okviru konferencije, održana je i izložba proizvoda i usluga članica UPŽ Srbije, tokom koje je organizovano umrežavanje firmi članica Udruženja, kao potencijalnih dobavljača, sa velikim kompanijama - potencijalnim kupcima. U okviru projekta, Udruženje je pripremilo katalog proizvoda i usluga svojih članica koji je ovom prilikom distribuiran predstavnicima kompanija u cilju da im se na najbolji način predstave potencijali saradnje.\nU okviru projekta ustanovljeno je i prvi put dodeljeno specijalno priznanje pod nazivom „Rodno najsenzitivnija kompanija“. Priznanje se dodeljuje kompanijama koje pružaju najbolje primere za uključivanje u lance vrednosti, a prvi dobitnici su Delta Holding, Ikea Srbija, Avon Srbija, Vip mobile i UniCredit banka.\n“UPŽ Srbije se bavi temom uključivanja žena u lanac dobavljača kao delom društveno odgovornog ponašanja velikih kupaca, od 2016. godine. Tek sa ovim projektom, započetim 2018. godine napravili smo značajnije pomake, pre svega, u promociji samog koncepta u široj javnosti i u poslovnom sektoru posebno. Uradili smo mnogo na prezentaciji potencijala ženskih preduzeća kroz fantastičan katalog proizvoda i usluga naših članica koji je dostupan i online. O tome smo informisali sve potencijalne korisnike preko njihovih poslovnih udruženja kao što su AmCham, Savet stranih investitora, ali smo dodatno uključili i Forum za odgovorno poslavanje i Srpsko–francusku komoru, Nemačko-srpsku prvirednu komoru i udruženje italijanskih privrednika Cofindustrija, koji su izuzetno pozitivno reagovali na ovu inicijativu. Sve to ohrabruje, ali i ukazuje da je put do pune realizacije cilja dug. Problem su dosta birokratizovane strukture u korporativnom sektoru i nemogućnost da se brzo utvrdi odgovarajući nivo odlučivanja za ova pitanja unutar korporacije. Ipak, nešto se promenilo, velike kompanije postepeno postaju svesne da rodna ravnopravnost nije samo postavljanje žena na pozicije odlučivanja unutar kompanija već da se ostvaruje i kroz brigu o lokalnoj zajednici zato što to omogućava održiv i inkluzivan razvoj, o kojem sve veći broj korporacija vodi računa. Tako se stvara jedinstven eko sistem na dobrobit svih i naš zadatak na promociji win-win koncepta uključivanjem žena u lanac dobavljača se nastavlja jer to donosi novi kvalitet kako za korporacije, tako i za tzv. malu privredu i lokalnu zajednicu“, rekla je obraćajući se skupu u ime organizatora, potpredsednica Udruženja poslovnih žena Srbije, Olivera Popović.\n“Današnja konferencija je značajna jer želimo da ukažemo na važnost povezivanja velikih kompanija sa malim preduzećima u vlasništvu žena. To je značajno jer je to interes i privrede i društva, pošto bez pružanja jednakih šansi svima nema daljeg razvoja ni prosperiteta. Želimo da motivišemo velike kompanije da uključuju preduzetnice i ženske firme u lanac vrednosti, ne zato što je to “društveno poželjno”, već zato što u tom eko sistemu svi uključeni akteri ostvaruju konkretne benefite dajući direktan doprinos održivoj ekonomiji”, izjavila je obraćajući se učesnicima konferencije Ljiljana Lončar, savetnica potpredsednice Vlade za rodnu ravnopravnost.


Press - ebart\nČović: 39 miliona, a samo Vujoševiću 600.000 evra?\n26. Oktobar 2017. godine\nPredsednik Crvene zvezda Nebojša Čović rekao je da je finansijski izveštaj koji se pojavio na društvenim mrežama bajata vest ,koju su pustile – "naše komšije".\nSenzacija na startu: Krunićeva izbacila sedmu na svetu!\n29. Avgust 2017. godine\nSrpska teniserka Aleksandra Krunić savladala je u prvom kolu US Opena Britanku Džoanu Kontu, sedmu igračicu sveta, rezultatom 4:6, 6:3, 6:4,\nSve što treba da znate o novoj Vladi\n27. Jun 2017. godine\nBeograd -- Nova Vlada imaće 18 ministarstava i tri ministra bez portfelja. Vulin i Đorđević zarotirali mesta. Nova lica: Goran Trivan i Nenad Popović.\nDočekana 21 delegacija, ko sve dolazi na inauguraciju?\n23. Jun 2017. godine\nBeograd -- Prijem povodom stupanja na dužnost predsednika Srbije Aleksandra Vučića biće održan od 18.00 u Palati "Srbija" na Novom Beogradu.\nStupa na snagu Zakon o sprečavanju nasilja u porodici\n01. Jun 2017. godine\nNa snagu stupa novi Zakon o sprečavanju nasilja u porodici koji treba da spreči nasilje u porodici pre nego što do njega dođe.\nNajmlađi srpski roker: Heroji uvek idu napred\n31. Maj 2017. godine\nNajmlađi roker u regionu Nikola Džoni Ranković (13), koji je svojim talentom i ogromnom energijom osvojio publiku i zadobio poštovanje starijih kolega, uveliko se priprema za još jedan humanitarni koncert, piše pesme, planira veliki broj koncerata tokom leta, ali ne posustaje ni u pripremama za lond...\nAvioni sleteli u BG, stigla deca "zarobljena" na Kipru\n18. April 2017. godine\nOba aviona koja su otišla na Kipar po trinaestoro dece iz Srbije koja su od nedelje uveče bila zarobljena na aerodromu u Larnaki sletela su u Beograd.\nDemonstranti se ogradili od političkih stranaka i dali rok\n10. April 2017. godine\n"Protest protiv diktature" saopštio je da je "protest nastao kao vid potrebe da se nezadovoljstvo građana čuje" i ogadio se od uticaja političkih stranaka.\nOPOZICIJA NAJAVLJUJE BOJKOT RAZGOVORA\n5. Jun 2017. godine\nVučić danas počinje konsultacije sa predstavnicima stranaka o novom premijeru Šutanovac i Tadić neće da učestvuju u „besmislenim predstavama“ n Izvori Danasa tvrde da je Dačiću ponuđeno da bude premijer, ali da SPS ostane bez ijednog ministra Rašković Ivić: Predsednik ima privatnu državu pa neka privatno i vlada Aleksandar Antić: Rano je govoriti o izborima u Beogradu aktuelno Beograd - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić danas počinje razgovore sa predstavnicima svih izbornih lista o budućem premijeru i vladi. Lideri opozicije ne planiraju da se odazovu Vučićevom pozivu, jer to vide samo kao puku predstavu za javnost pošto su ubeđeni da je šef države već odlučio ko će biti umesto njega u novom kabinetu u Nemanjinoj 11. Stoga će predsednik Srbije biti prinuđen da se konsultuje samo sa predstavnicima vladajuće koalicije, radikalima i eventualno LDP-om. U ime izborne liste SPS - JS kod Vučića u Predsedništvo danas u 10 sati dolaze Ivica Dačić i Dragan Marković Palma. Marković kaže za Danas da veruje da će Vučić naći najbolje rešenje, a da je njegova želja da na čelu buduće vlade treba da bude domaćin koji ima porodicu i koji zna šta su deca. Inače, kako Danas nezvanično saznaje, Vučić je na poslednjem sastanku ponudio Dačiću da bude novi premijer, ali da zauzvrat Socijalistička partija Srbije nema nijednog ministra. Ta ponuda se Dačiću nije nimalo dopala, pre svega zbog očekivanja njegovih stranačkih kolega od rekonstrukcije vlade. M. R. M. Strana 2 Nastavak sa 1. strane Beograd - Srpsku naprednu stranku na konsultacije sa Vučićem, najverovatnije će, saznajemo, predstavljati Nebojša Stefanović i potpredsednici SNS. U ovoj stranci očekuju da razgovori neće imati baš potpuno formalan karakter, a gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević, koji se poslednjih dana pominje kao jedan od kandidata za novog premijera, ponovio je da će za desetak dana biti doneta odluka ko je najbolji kandidat za premijera, a da on sada ne želi da prejudicira odluku. „U zemlji u kojoj jedan čovek odlučuje o svemu besmisleno je da bilo ko bude deo takozvanih razgovora koji su očigledno predstava za javnost i DS neće u tome učestvovati“, kaže Dragan Šutanovac, lider Demokratske stranke za Danas. Boris Tadić, lider Socijaldemokratske stranke, smatra da Vučić sve vreme radi na uništavanju dijaloga. On za naš list ističe da je Vučićeva politika, politika monologa, tako da je svaki dijalog sa političkim neistomišljenicima samo prazna predstava za javnost. „Naravno da neću ići na tu predstavi i neću učestvovati u obmanjivanju građana“, kaže Tadić. Sanda Rašković Ivić kaže da poziv za razgovore nije dobila i ne želi da učestvuje u farsi. „AV ima privatnu državu pa neka privatno i vlada.“ Ni predstavnici Dveri neće na razgovore. Kako Boško Obradović za Danas kaže - neće ići na razgovore kod onoga ko je pokrao izbore. I dok radikali još vagaju da li će na razgovore, dotle u Liberalno-demokratskoj partiji tvrde da će predsednik LDP Čedomir Jovanović ići kod Vučića na razgovore, kao i kod svakog drugog predsednika. Koga biznismeni hoće za premijera Najbogatiji srpski privrednici, okupljeni oko kluba „Privrednik“ u neformalnim razgovorima, kako nezvanično saznajemo, dogovorili su se da bi za njih, ali i za domaći privredu, najbolje bilo da novi premijer bude neko od najbližih saradnika iz SNS novog predsednika Aleksandra Vučića, pre svih Nebojša Stefanović i Miloš Vučević. Njihovu podršku za premijera imala bi i aktuelna ministarka Ana Brnabić, dok bi izbor lidera SPS Ivice Dačića bilo loše rešenje za privredu. Ovakvu poruku preko svojih kanala već su preneli i novom predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću. U neformalnim razgovorima najvećih domaćih biznismena ocenjeno je da bi izbor Stefanovića ili Vučevića bilo dobro rešenje, jer je reč o ljudima koji uživaju veliku podršku novog predsednika. Stefanović i Vučević imaju dobar uvid u stanje privrede Srbije i privrede u Vojvodini i njihovim izborom bi i Vučićeva pomoć novoj Vladi bila veća i bolja. „Njih dvojica znaju sve probleme, upućeni su u nejednak tretman koje domaće kompanije imaju u odnosu na strane. Tačno znaju šta treba uraditi da bi naše kompanije radile bolje pre svega u oblasti poljoprivrede, trgovine, energetike, građevine i infrastrukture. Za domaću privredu je od ogromnog značaja da imamo veliki domaći trgovinski lanac, kako bi roba proizvedena u Srbiji imala najbolji mogući plasman, a ne da zavisimo od stranih trgovinskih lanaca. Država bi mogla više da uključi domaće kompanije i u poslove koje prevashodno finansira Vlada Srbije kroz sistem privatnog javnog partnerstva“, smatraju biznismeni. Brnabić dobro rešenje, ali ne i Dačić Jedna od najvećih zamerki koje privrednici imaju jeste neefikasno i selektivno pravosuđe, kao i zaštita državnih kompanija koje ne izmiruju svoje obaveze, ili iz stečaja posluju na tržištu stvarajući nelegalnu konkurenciju. Biznismeni izuzetno poštuju zalaganje ministra policije Stefanovića na rasvetljavanju pokušaja ubistva biznismena Milana Beka. Iako generalno nemaju dobro mišljenje o nestranačkim kandidatima, Ana Brnabić bi bila dobro rešenje za najbogatije privrednike. „Ana Brnabić je drugo radila u NALED-u koji se i bavi rešavanjem konkretnih problema privrede kroz reforme propisa. Vodila je stranu kompaniju u oblasti energetike i poznaje domaće tržište. Kao ministarka je operativna, brza i dobro razume probleme i potrebe privatnog sektora. Verujemo da bismo u Ani Brnabić imali dobrog sagovornika“ i dodaju da je privatni život gospođe Brnabić (da je reč o gej osobi) njena privatna stvar koja ne sme da utiče na vođenje Vlade. Prema njihovom mišljenju, premijer iz SNS imao bi mnogo više slobode u sprovođenju politike Vlade nego kandidati neke manje stranke koji bi više gledali kako da se dopadnu novom predsedniku nego što bi vodili računa o interesima srpske privrede. Zato izbor Ivice Dačića za premijera privredi ne bi doneo ništa dobro, jer bi Dačić zarad lične i popularnosti svoje stranke sigurno odustao od najavljenih ekonomskih reformi. „Uvereni smo da bi Dačić domaću privredu koristio samo za jedno, a to je povratak i poboljšanje rejtinga njegove stranke, nego što bi brinuo o realnim potrebama i interesima privrede“, smatraju biznismeni.\n9 časova - SNS i njeni partneri sa liste Aleksandar Vučić - Srbija pobeđuje\n10 časova - Ivica Dačić - Socijalistička partija Srbije, Jedinstvena Srbija - Dragan Marković Palma\n11 časova - Vojislav Šešelj - Srpska radikalna stranka\n15 časova Za pravednu Srbiju - Demokratska stranka (Nova, DSHV, ZZS)\n16 časova - Dosta je bilo - Saša Radulović\n17 časova: Dveri - Demokratska stranka Srbije - Sanda Rašković Ivić - Boško Obradović\n18 časova - Boris Tadić - Čedomir Jovanović - Savez za bolju Srbiju - Liberalno-demokratska partija, Liga socijaldemokrata Vojvodine, Socijaldemokratska stranka\nRadulović traži Vučićevu ostavku\nIz DJB su na Vučićev poziv uzvratili pismom u kome navode šta su njihovi uslovi da danas dođu na konsultacije. „Pozivamo Vas da pod hitno podnesete ostavku na mesto predsednika SNS-a, kao i na mesto koordinatora svih službi bezbednosti i svih drugih funkcija, i time se vratite u Ustavni okvir i da nas nakon toga ponovo pozovete na konsultacije o formiranju nove Vlade. Da bismo izbegli dijametralno različita tumačenja toka i rezultata razgovora kao što je to bio slučaj prilikom poslednjeg sastanka, predlažemo da se omogući njegova elementarna javnost, odnosno da se omogući i direktan prenos razgovora sa izbornom listom DJB. Sa naše strane ne postoji želja da se ovakvi razgovori koriste za bilo šta drugo osim za ono za šta su sazvani“, navodi se u pismu Radulovićevog pokreta Vučiću dostavljenom medijima.\nAutor: MIRJANA R. MILENKOVIĆ\n25. April 2018. godine\n"Bićemo kao Dedinje, otimaće se za nas"\n23. April 2018. godine\nSa Vajdom se osećam bezbedno, Agasiju uvek mogu da se obrati...\n17. April 2018. godine


Ako bude optužena, Janevoj prijeti kazna od najmanje tri godine zatvora (EPA)\nVeće Javnog tužilaštva u Skoplju odlučilo je da počne postupak za razrešenje šefice Specijalnog tužilaštva Katice Janeve, koja je u slučaju “Reket” osumnjičena za zloupotrebu službenog položaja i ovlašćenja.\nJaneva je, zajedno sa makedonskim šoumenom Bojanom Jovanovskim i biznismenom Zoranom Milevskim, optužena u slučaju “Reket” za zloupotrebu službenog položaja i ovlašćenja te za iznudu 1,5 miliona evra od skopskog biznismena Jordana Kamčeva u zamenu za oslobađanje od pritvora.\nU objavljenim razgovorima na portalu italijanskog lista La Verita između Jovanovskog i Kamčeva čuje se i glas Janeve, koja Kamčevu kaže da “ne brine i da će sve biti OK”.\nSlučaj ‘Katica Janeva’: Sobranje o Zakonu o javnom tužilaštvu\nU makedonskom parlamentu na dnevnom redu je Prijedlog zakona o javnom tužilaštvu. Vlada predlaže da se Specijalno tužilaštvo pripoji Javnom za slučajeve organizovanog kriminala i visoke korupcije. Opoziciona stranka VMRO-DPMNE ne prihvata zakonsko rješenje Vlade i najavljuje amandmane. Donošenje ove regulative jedan je od uslova da Sjeverna Makedonija u oktobru dobije datum za početak pregovora […]


"Plavi" poraženi u Aranđelovcu: Šansu dobili mlađi, "Obilić" mora da padne · gradski.online\n“Plavi” poraženi u Aranđelovcu: Šansu dobili mlađi, “Obilić” mora da padne\nARANĐELOVAC- Rukometaši “Kikinde Grindex” izgubili su na gostovanju u Aranđelovcu od domaćeg “Šamota 65” sa 29:23 (10:12). Nakon poraza u 5. kolu Play kupa Super A rukometne lige Srbije, “plavi” su pali na drugu poziciju te mini lige. U poslednjem kolu, koje igraju u “Jezeru”, pašće odluka o osvajaču Play kupa i direktnog plasmana u četvrtfinale Kupa Srbije u sledećoj sezoni:\n– Ovoga puta šansu da zaigraju imali su svi igrači jer smo čuvali tim za mnogo važniju utakmicu. Momci su igrali sasvim korektno, domaćin je iskoristio našu malo opušteniju atmosferu u timu i prilika je pružena svima. Najvažnije je da dobijemo sledeću partiju koja nam je najvažnija i da sezonu završimo mirno i veoma uspešno. Računamo na veliki broj gledalaca koji će nas, kao i uvek, podržati- istakao je Vojislav Bulatović, direktor kluba.\nNajefikasniji u redovima našeg tima bio je Dušan Mirić sa šest postignutih golova, dok je Đorđe Gamber bio strelac pet pogodaka. Milan Lisica se četiri puta upisao u listu strelaca, a Stanimir Komarek tri.\nPo dva gola dali su Nenad Delibašić i Aleksandar Kurteš, dok je kapiten Mirko Kenjalo jednom bio precizan. U poslednjem kolu, koje se igra u petak, od 19 sati, Kikinđani će, u odlučujućoj utakmici za osvajanje Play kupa, ugostiti begradski “Obilić”.\nPrethodnoDanijela Bjeljac za GRADSKI: Iza nas još jedna uspešna akcija, krv dale 103 osobe\nSledećeNovi PerSu komšija stigao u Perlez: Potrošače domaćinski dočekali


Vesti online / Vesti / Svet / Ponoćni marš izbeglica ka Beču\nPonoćni marš izbeglica ka Beču\nDok evropski zvaničnici pokušavaju da pronađu rešenje za izbegličku krizu, situacija na terenu izmiče kontroli i na momente prerasta u haos.\n* Mađarska pustila pa zaustavila voz sa migrantima, hapse ih po ulicama\n* Izbeglice masovno stižu u Austriju i Nemačku, Mađarska zatvorila železničku stanicu\nMađarska policija vratila je oko 300 migranata koji su u petak pobegli iz prihvatnog centra blizu grada Reske, nedaleko od granice sa Srbijom zbog čega je i taj mađarski granični prelaz na kratko bio zatvoren.\nOni su provalili ogradu i pobegli jer smatraju da je razmatranje njihovih prijava za azil suviše sporo.\nU međuvremenu je više od 1.000 izbeglica krenulo peške sa železničke stanice Keleti u Budimpešti prema austrijskoj granici pošto su mađarske vlašti obustavile železnički saobraćaj iz prestonice ka Zapadnoj Evropi.\nKako prenosi AFP, velika grupa izbeglica, među kojima ima ljudi u invalidskim kolicima i sa štakama, kao i roditelja koji nose decu na ramenima, spremna je da prepešači 175 kilometara do Austrije.\nGrupa od oko 500 migranata, koji se pešice kreću autoputem u Mađarskoj prema granici sa Austrijom, probili su u petak policijsku barikadu i nastavili da hodaju autoputem koji povezuje Budimpeštu i Beč, javio je Rojters.\nIstovremeno, izbeglice na železničkoj stanici u mestu Bičke, zapadno od Budimpešte, pružaju "pasivan otpor" i odbijaju da budu transportovane u prihvatni centar, rekao je policijski zvaničnik Laslo Balaž na konferenciji za štampu.\nPrema njegovim rečima, u Mađarskoj je do sada registrovano 162.980 ilegalnih ulazaka od kojih 162.075 na mađarsko-srpskoj granici.\nMinistarstvo spoljnih poslova saopštilo je da je ove godine 150.611 izbeglica podnelo zahtev za azil, među kojima 50.413 sirijskih državljana.\nPolicija je u protekla 24 sata uhapsila 3.000 ilegalnih izbeglica i 11 krijumčara ljudi, rekao je on.\nMađarske vlasti danima sprečavaju izbeglice iz Sirije i iz drugih zemalja da otputuju u Austriju i Nemačku.\nU međuvremenu, mađarski parlament je usvojio amandmane kojima se pooštravaju zakoni o zaštiti granice i migraciji tako da će prelazak i oštećenje pogranične ograde biti krivično delo, a ilegalan prelazak granice će nositi maksimalnu kaznu od tri godine zatvora, navodi Rojters.\nPored toga, amandmani predviđaju da će duž mađarske granice sa Srbijom biti uspostavljene tranzitne zone, a krijumčarenje ljudi će nositi veće kazne nego do sad, precizira MTI.\nIzbeglice će ubuduće moći da podnesu zahteve za azil na samim graničnim prelazima, a proces razmatranja tih zahteva će biti ubrzan.\nSVET Izbeglice samo pristižu, tokom vikenda zatvoren železnički saobraćaj između Mađarske i Austrije


"Unutarstranačka konsolidacija je proces i priprema za veoma bitne parlamentarne izbore 2018. godine koji su životni izbori za Republiku Srpsku", rekao je Govedarica nakon sjednice Predsjedništva SDS-a koja je održana u Gradskoj upravi Bijeljine.\nOn je istakao da se na Skupštini SDS-a neće birati predsjednik stranke, nego će više od 400 članova izabrati 71 delegata za Glavni odbor SDS-a, potom i novo stranačko rukovodstvo sa devet potpredsjednika SDS-a, iz svake izborne jedinice po jedan, te po jedan iz reda omladine i žena.\nGovedarica je rekao da je na sjednici Predsjedništva razmatrana i trenutna politička situacija i da je za SDS zabrinjavajuće što se ponovo najavljuju akcize, koje ranije nisu usvojene.\n"Jedan od zaključaka je sugestija i odluka kojom obavezujemo ministre SDS-a da ne prihvate zakon o akcizama na sjednici Savjeta ministara BiH, ukoliko bi se opet pojavio", rekao je lider SDS-a i upozorio da poslovničke norme ne dozvoljavaju da se zakon koji padne u parlamentu ponovo pojavi u proceduri narednih šest mjeseci.\nOn je najavio da će danas razgovarati sa PDP-om da se i njihov ministar Igor Crnadak pridruži ministrima iz SDS-a ukoliko se novi zakon o akcizama eventualno pojavi u proceduri do kraja maja.\n"Akcize su pogubne za Republiku Srpsku i pogubne za građane BiH, jer ova vlast nije u stanju da nađe dovoljno izvornih prihoda da bi funkcionisao kompletan sistem, već dodatno zavlače ruku u džep građanima", rekao je Govedarica i istakao da je to za SDS neprihvatljivo.\nGovedarica je još jednom potrdio stav SDS-a da na nivou BiH nema parlamentarne većine, uz ocjenu da nema ni političke krize, nego se odlučuje od slučaja do slučaja.\nLider SDS-a je najavio da će sutra sa liderima NDP-a Draganom Čavićem i PDP-a Branislavom Borenovićem na konferenciji za novinare predstaviti javnosti materijal pripremljen za izglasavanje nepovjerenja Vladi u Narodnoj skupštini i narednog dana ga uputiti u parlamentarnu proceduru.\n"To je materijal koji dobrim dijelom govori o promašajima Vlade i mnogobrojnim aferama koje ne mogu stati na 200 stranica", dodao je Govedarica.\nViše iz ove kategorije « Mićo Mićić ponovo na čelu bijeljinskog SDS-a /VIDEO/ Život Jevreja u Bijeljini /VIDEO/ »


Kandidata za sudiju Vrhovnog suda čekaju teška pitanja\nU.S. Capitol 03.09.2018\nKandidat predsjednika Donalda Trumpa za sudiju Vrhovnog suda, savezni sudija Brett Kavanaugh, može da očekuje teška pitanja po širokom spektru tema kada počne njegovo saslušanje pred Senatom u utorak, uključujući i njegovo stajalište po pitanju abortusa, prava homoseksualaca i predsjedničkih ovlaštenja.\nBijela kuća se nada da će Senat u punom sastavu potvrditi 53 godine starog Kavanaugh-a za devetog člana suda u septembru, na vrijeme kako bi popunio prazninu ostalu nakon penzionisanja sudije Anthony Kennedy-a, kada sud započne novi mandat 1. oktobra.\nMeđutim, demokrate su od početka obećale da će se boriti protiv Kavanaughove nominacije, strahujući da bi njegovo doživotno postavljenje moglo da obezbijedi snažno konzervativan sud generacijama.\nDemokrate će vjerovatno pokušati da predstave Kavanaugh-a kao nekog ko je previše povezan sa Trumpom i ko će pokušati da vodi konzervativnu agendu u visokom sudu. Od republikanaca se očekuje da će pokušati da oslikaju kandidata kao nezavisnog mislioca i principijelnog pravnika.\nArhia - Kandidat za sudiju Vrhovnog suda, Bret Kavano, stiže na Kapitol hil u Vašintgonu, 10. jula 2018, dok se zgrada Vrhovnog suda vidi u pozadini.\nJedna od glavnih tema povodom kojih će Kavanaugh biti pitan biće odluka Vrhovnog suda iz 1973. u slučaju Roe vs. Wade, u kome je ženama dato pravo na abortus.\nKavanaugh, koji se borio za zaštitu života, nije rekao da li vjeruje da je taj slučaj zaključen ispravno i nije vjerovatno da će to uraditi tokom saslušanja.\nDruga ključna tema na saslušanju biće Kavanaugh-ovi pogledi na izvršnu vlast. On je zagovarao da predsjednik treba da bude oslobođen građanskih parnica, krivičnog gonjenja i istraga dok je na dužnosti. Njegov stav oblikovan je njegovom ličnom umiješanošću u istragu kada je radio za nezavisnog istražitelja Ken Starr-a, tokom istrage predsjednika Bila Clintona kasnih 1990-ih godina.\nTo pitanje bi moglo da bude značajno za Trumpa, ukoliko visoki sud bude pozvan da donosi presudu po pitanjima povezanim za tekuću istragu specijalnog tužioca Roberta Mueller-a o vezama Trumpove administracije sa Rusijom i nekoliko građanskih tužbi protiv Trumpa koje su na čekanju.\nKavanaugh će se takođe suočiti sa teškim pitanjima o kontroli čovjekove okoline, afirmativne akcije ("pozitivne diskriminacije") i o konfliktu između religijskih vjerovanja i prava homoseksualaca.\nKavanaugh-ov učinak sudskih mišljenja pokazuje da je on konzervativac koji se protivi abortusu i koji podržava korporacije protiv vladinih regulativa. On je i katolik koga podržavaju evangelističke hrišćanske grupe.\nVećina nezavisnih analitičara Vrhovnog suda predviđa, sudeći po stotinama odluka koje je Kavanaugh napisao na apelacionom nivou sudstva, da će on, ukoliko njegovo imenovanje bude potvrđeno, češće biti na strani konzervativaca, prije nego što će predstavljati varljiv glas kakav je često bio glas sudije Kenedija po ključnim pitanjima koja su podržavala liberalnu intepretaciju zakona SAD.\nOčekuje se tajno glasanje\nEventualno glasanje punog Senata o Kavanaugh trebalo bi prema očekivanjima da bude tajno, u situaciji u kojoj republikanci, nakon smrti republikanskog senatora John McCaina, imaju tijesnu većinu od 50 prema 49. Ali, guverner Arizone, Doug Doucey, ima obavezu po zakonima države da imenuje drugog republikanca kao zamjenu McCainu. On je rekao da očekuje da će to uraditi narednih dana.\nArhiva - Predsednik Donald Tram razgovara sa sudijom Bretom Kavanom o njegovoj nominaciji za Vrhovni sud, u priusutvu Kavanove porodice, u Istočnoj sobi Bele kuće, 9. jula 2018.\nUkoliko svi republikanci, njih 51, budu podržali Kavanaugh-a, on bi mogao da postane 114. sudija Vrhovnog suda. U ovom momentu, ni jedan republikanac nije rekao da će odbiti njegovu nominaciju, dok ni jedan demokrata nije rekao da je će je podržati.\nOd demokrata se očekuje da većinom glasaju protiv nominacije, mada trojica demokratskih senatora, koji su glasali za prvu Trumpovu nominaciju za sud, za Niel Gorsuch, tek treba da oglase protivljene ili podršku Kavanaugh-u, čekajući saslušanje o potvrdi imenovanja.\nTakođe, demokratski senatori Joe Donelly iz Indijate, Heidi Hajtcamp iz Sjeverne Dakote i Joe Manchin iz Zapadne Virdžinije suočiće se sa teškim bitkama za ponovni izbor u novembru u državama u kojima je Tuamp na izborima 2016. lako pobijedio. Oni bi mogli da se suoče sa pritiskom glasača da podrže Trupov izbor za sudiju.


Kao i prethodne godine, Srednja škola Novi Bečej imala je različite sadržaje namenjene svojim učenicima kao što su zamena uloga između profesora i učenika, sportski dan, igra „Trampimo krompire“, a krunisala je Dečiju nedelju organizovanjem igranke i mini koncerta u školskom dvorištu.\nKao pre više decenija, u subotu, 12. oktobra, tačno u 19 časova, poznati novobečejski bend „Trio Lingo“, zasvirao je taktove poznatih pesama. Tako su mladi koji su se okupili u školskom dvorištu mogli da čuju šaroliku muzičku lepezu koja je obuhvatila sve od „Stand by me“ Benija Kinga do „Pitala si me“ i Mileta Kekina. Sudeći po reakcijama i učenika i organizatora, prvo ovakvo druženje prošlo je i više nego uspešno, a iz Srednje škole se nadaju da će se ovakva dešavanja ponoviti i u budućnosti.\nGovoreći o igranki-koncertu, Anita Bojić Perkin, direktor Srednje škole, rekla je: „Godišnjim planom rada Škola je obavezna da planira dva radna nenastavna dana na nivou školske godine, a u predlogu Pravilnika o školskom kalendaru je i aktivnost: zabavna međuodeljenjska druženja - igranke. Ove godine se nastavničko veće složilo da realizujemo ovu aktivnost. Takođe, Srednja škola je pre više decenija imala tradiciju organizacije igranki i tadašnji učenici, a sadašnji profesori, pričaju da je bilo jako lepo, a uz to, i Đački parlament se složio da učestvuje oko organizacije koncerta- igranke“. Ona je dodala i da su učenici prihvatili ideju sa radošću, pošto se, prema njenim rečima, ponekad žale da mladima nedostaju takvi programi.


Vladimir Orlić - Dnevni list Danas\nPočetna » Vladimir Orlić\nPiše: M. Stojanović 22. 10. 2020.\nPiše: M.R.M 3. 8. 2020.\nPoslanik Srpske napredne stranke Vladimir Orlić kazao je da je lider Stranke slobode i pravde Dragan Đilas izneo netačne informacije da nije pružena ekonomska pomoć preduzećima u Srbiji, kao i da nije obezbeđena zaštitna oprema medicinskim radnicima tokom pandemije korona virusa.\nČlan Glavnog odbora Srpske napredne stranke (SNS) i poslanik Skupštine Srbije Vladimir Orlić izjavio je danas da je lider Dveri Boško Obradović „operisan od trunke morala na svojoj današnjoj konferenciji zapravo precizno opisao kako bi Srbija izgledala kada bi o njoj odlučivali dvojica osvedočenih nasilnika kakvi su on i njegov šef Dragan Djilas“, saopštio je Gradski odbor SNS Beograda.\nFunkcioner Srpske napredne stranke (SNS) Vladimir Orlić ocenio je danas da je antisrpski projekat lažne države Kosovo neuspešan, jer mu se današnja Srbija suprotstavila sa značajnim uspehom.\nOrlić: Oni koji iznose optužbe o Krušiku sabotiraju namensku industriju\nU raspravi o amandmanima na Zakon o javnim nabavkama u Skupštini Srbije poslanici su govorili i o poslovanju namenske industrije.\nPoslanik Srpske napredne stranke Vladimir Orlić pitao je danas Tužilaštvo kada će biti pokrenuti postupci protiv Dragana Đilasa, Marka Bastaća, Vuka Jeremića i Miroslava Aleksića zbog, kako tvrdi, “višemilionskih šteta, malverzacija, pronevera i lopovluka”.


Porast broja vakcinisane dece - Sandžak Haber , Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Featured Istaknuto Porast broja vakcinisane dece\nPorast broja vakcinisane dece\nVakcinu protiv malih boginja, zaušaka, i rubeola (MMR) je u Novom Pazaru u poslednje dve nedelje primilo 140 dece, rekla je danas našem radiju načelnica Dečijeg dispanzera u ovom gradu Vesna Despotović.\nOna je dodala da je situacija po pitanju vakcinacije znatno bolja ali da još uvek nije zadovoljavajuća.\n“Daleko od toga da smo zadovoljni, jer još uvek imamo veliki broj nevakcinisane dece naročito onih koji su rođeni 2013. 2014. i 2015. godine. Od 1426 dece koja su rođena 2015. godine čak 636 dece nije kompletno vakcinisano”, rekla je Despotovićeva.\nOna navodi da je broj vakcinisane dece porastao zahvaljujući akciji koju su sproveli Dom zdravlja i Zavod za javno zdravlje u okviru koje je odrađena kompletna revizija vakcinalne kartoteke, ali i ukazano na značaj imunizacije.\nDespotovićeva je istakla da do sada u Novom Pazaru nije registrovan ni jedan slučaj malih boginja.


Vip širi 4G mrežu | PC Press\nVip širi 4G mrežu\n15. oktobar 2015. 10. april 2017. Ana Maksimović\nVip mobile u ovom trenutku radi na širenju svoje 4G LTE mreže na teritoriji Beograda i Pančeva, a uskoro će je uvesti i u Kragujevac, Niš i Novi Sad. Operater tokom ove godine ulaže više od 30 miliona evra u unapređenje mreže širom Srbije, a investicija obuhvata i dodatna poboljšanja signala 3G mreže u Vojvodini.\nSignal mobilne mreže četvrte generacije će tokom oktobra u Beogradu biti dostupan i u širim zonama Zemuna, Vračara, Zvezdare, Voždovca, Žarkova i Krnjače, a početkom novembra prednosti veoma brzog mobilnog prenosa podataka osetiće i korisnici u navedena tri grada.\nMobilna tehnologija 4G LTE pruža bolje korisničko iskustvo u odnosu na postojeću 3G mrežu, prvenstveno pri korišćenju mobilnog interneta. Pristup internetu i učitavanje on-line sadržaja je gotovo trenutno, kao i preuzimanje velikih i zahtevnih aplikacija, gledanje i deljenje HD i Full HD video materijala.\n,,Zbog sve veće potrebe korisnika za mobilnim prenosom podataka naš cilj je da do kraja ove godine obezbedimo brzi 3G i 4G mobilni internet za 89% populacije Srbije. U narednim fazama planiramo da omogućimo pristup 4G mreži, najpre korisnicima u većim gradovima Srbije, a nakon toga i u manjim mestima i ruralnim područjima, u zavisnosti od njihovog broja i učestalosti korišćenja pametnih uređaja’’, ističe Natali Delić, CTO kompanije Vip mobile.\nPročitajte i: Vip Printing as a service za jeftiniju i efikasniju štampu\nSamo u Vip mreži od početka godine obim prenosa podataka je porastao za 80% u odnosu na isti period 2014. godine, a u ovom trenutku više od polovine postpejd korisnika ima smart telefon. Dodatno, od kraja marta kada je Vip prvi uveo tehnologiju četvrte generacije u Srbiju, prodato je skoro 60% uređaja koji su kompatibilni sa 4G mrežom.\nTagovi: 4g, LTE, mreža, Vip, Vip mobile\n← Bolje sprečiti nego lečiti\nVucomm predstavio brojne novitete na Sajmu bezbednosti →


Raskinuo ugovor sa premijerligašem, sada odlazi u Kazahstan - Sportske.ba\n5 Januara, 2022 14:05\nBosanskohercegovački fudbaler Đorđe Ćosić svoju karijeru nastavit će u Kazahstanu.\nĆosić je sve dogovorio sa Shakhterom iz Kazahstana te će se ovom klubu pridružiti kao slobodan igrač. U svlačionici će ga dočekati Edin Rustemović, nekadašnji fudbaler Drine, Sarajeva, Slobode, Zrinjskog…\nĐorđe Ćosić karijeru je započeo u Zvijezdi 09, a nastupao je još za Drinu, Zrinjski, Vitez, Borac.\nOd septembra je slobodan igrač nakon što je banjalučki klub sa ovim lijevim bekom raskinuo ugovor.\nVezane vijesti:Đorđe Ćosić\nČeka se muštuluk iz Turske za transfer godine: Sastanak na kojem će se samo pričati o Edinu Višći samo što nije počeo\nĐorđe Ćosić vaga ponude iz BiH\nRaskinuo ugovor sa premijerligašem pa završio u Kazahstanu: “Sretan sam što ću igrati ovdje”…\nIz Zrinjskog prešao u Borac\nZrinjski posuđuje dva igrača drugom premijerligašu\nĆosić i Govedarica stižu u Čelik?


INFORMER SAZNAJE: Partizan pregovara oko tandema iz Spartaka, Stojiljković otpao, Jovančić vaga... - Informer\n12:48 Partizan 1\nUprave Partizana i Spartaka uveliko su u pregovorima oko dvojice igrača subotičkog kluba, koje bi crno-beli voleli da od januara vide u svojim redovima, saznaje Informer\nNije tajna da Partizan pokušava svim silama da dovede Đorđa Ivanovića, najboljeg fudbalera Superlige u jesenjem delu sezone.\nKako saznaje Informer, crno-beli su spremni da za njega plate Spartaku 400.000 evra plus 20 odsto od sledećeg transfera u inostranstvo!\nMeđutim, usred pregovore oko Ivanovića, Partizan je pokazao želju za još jednog igrača - Nemanju Nikolića!\nŠpic Spartaka je upao u igru zato što je crno-belima otpala mogućnost da dovedu Nikolu Stojiljkovića, napadača Kajzerija.\nNaime, Stojiljković je ove sezone već igrao za Bragu i Kajzeri, tako da ne bi mogao da postane ove zime član Partizana, pa u Humskoj traže drugo rešenje i kao najbolja varijanta pojavio se - Nikolić.\nGolgeter Spartaka je ove jeseni postigao osam golova, uz jednu asistenciju.\nNije Partizan odustao ni od dovođenja kapitena Vojvodine Dušana Jovančića! Pregovori su u toku, a vezista "lala", kojem ističe ugovor za koji dan, traži jaču platu od crno-belih, a ujedno ima i ponudu iz Turske, pa vaga koje mu je najbolje rešenje.\nKako stvari stoje, Partizan bi i oba beka ove zime mogao da dovede iz Superlige!\nZa desnu stranu pored Nikole Aksentijevića sada je meta crno-belih i Marko Putinčanin, iskusni defanzivac Voždovca, dok je kandidat da pojača konkurenciju po levoj strani Slobodan Urošević iz Napretka.\nFK Partizan Đorđe Ivanović Nemanja Nikolić FK Spartak\nnikolic ima 5 asistencija i najbolje je ocenjen igrac lige


Jedna stranka najbolje rješenje za Srbe u CG\nDan\t25.11.2008 16:54\nZamjenik predsjednika Srpske napredne stranke Aleksandar Vučić je kazao da je ujedinjenje političkih predstavnika Srba u jednu stranku najbolje rješenje za srpski narod u Crnoj Gori.\nOn je kazao da je bilo dosta rasipanja srpskih glasova.\n- Podržavam ideju lidera Srpske narodne stranke Andrije Mandića da je vrijeme za ujedinjenje političkih predstavnika Srba u Crnoj Gori - rekao je Vučić za “Dan”.\nObjašnjavajući razloge za ujedinjenje srpskih stranaka, Vučić je naglasio da je ono potrebno kako bi se ponudila adekvatna alternativa režimu Mila Đukanovića.\n„Mi mislimo da su ljudi iz okruženja Andrije Mandića, i on lično, u stanju da nose takvu ideju. Imaju našu podršku i siguran sam da bi tako nešto donijelo novi kvalitet i za srpski narod i za ukupnu crnogorsku političku scenu- objasnio je Vučić.\nPredsjednik Srpske narodne stranke Andrija Mandić nedavno je najavio osnivanje nove stranke koja će ujedinti političke predstavnike Srba u Crnoj Gori.\nOn je tada kazao da Srbi u svojoj Crnoj Gori zaslužuju da imaju jednu veliku, demokratsku i savršeno organizovanu stranku bolju i veću od sadašnje dobre i uspješe SNS, bolju i jedinstveniju od Srpske liste.\n- Treba nam takva nova snaga, treba nam naša stranka koja će predstavljati najvolje od najboljeg- kazao je Mandić.\nGeneralni sekretar Srpske narodne stranke Aleksandar Vučić je kazao da u Crnoj Gori postoji nekoliko srpskih stranaka koje teško mogu da pređu cenzus, što je dodatni razlog za ujedinjenje kako se ne bi rasipali glasovi Srba.\n-Srpska napredna stranka, za sada, ne razmišlja o osnivanju ogranka u Crnoj Gori. Mi još o tome nijesmo razmišljali, ali kako danas stvari stoje mi apsoluto podržavamo Mandića i njegove političke poteze. Kako će biti ubuuće, vidjećemo- kazao je Vučić.


Na naš upit da li je Vlada FBiH za pojedine aerodrome koji su u vlasništvu nižih nivoa vlasti prenijela pravo upravljanja i za koje, iz Ministarstva su tek odgovorili da „sukladno pozitivnim propisima pravo upravljanja na drugi subjekt može prenijeti vlasnik“\nIako je Vlada Federacije BiH vlasnik samo jednog aerodroma na području većeg bh. entiteta i to sarajevskog, milione maraka iz godine u godinu izdvaja za još dva, onaj u Tuzli koji je u vlasništvu TK, te onaj u Mostaru koji pripada Gradu Mostaru.\nDesetine miliona KM izdvojila je i planirala za novi aerodrom u Bihaću, koji je u izgradnji. Preciznije, do sada je za ovaj objekat od federalnog novca utrošeno oko devet miliona, a Vlada FBiH je dodatno u ovoj godini osigurala čak 25 miliona KM. I sve to iako Vlada FBiH uopće nije ni vlasnik, niti upravlja ovim aerodromom.\nNavedeni podaci ilustruju još jednom da su odredbe Zakona o zrakoplovstvu BiH samo mrtvo slovo na papiru.\nNaime, u članu 36. ovog zakona jasno se propisuje da:\n1.Pravo i odgovornost za izgradnju i upravljanje aerodromima imaju institucije entiteta BiH.\n2.Entitetske institucije mogu prenijeti svoje pravo i odgovornost za izgradnju i upravljanje aerodromima na bilo koje fizičko i pravno lice.\nZbilja je, pak, drugačija i izgleda ovako: Federacija (entitet) izdašno daje milione za aerodrome u Tuzli, Mostaru i Bihaću, a kanton i gradovi upravljaju (barem na papiru) tim objektima.\nU posljednjem objavljenom izvještaju Ureda za reviziju institucija FBiH koji je sačinjen za 2019. godinu, revizori su problematizirali subvencije aerodromima odnosno utrošak sredstava Vlade FBiH u pojedinim aerodromima.\nTako su revizori naveli da u programima za subvencije aerodromima Tuzla i Mostar za koje je u toj godinu izdvojeno 930.000 KM nije utvrđen način i rokovi izvještavanja utroška sredstava.\nTakođer, revizijom za 2017., kako je navedeno, utvrđeno je da Aerodrom Mostar nije u cjelini utrošio sredstva za predviđene namjene. Tako je Ministarstvo saobraćaja i komunikacija FBiH tokom 2018. Aerodromu Mostar dostavilo zahtjev za povrat (kao i dvije urgencije) nenamjenski utrošenih sredstava u iznosu od 151.180 KM.\nNo, Aerodrom Mostar nije uopće izvršio povrat tog novca, niti je, kako pišu revizori, na to uopće odgovorio. Federalno pravobranilaštvo je pokrenulo postupak, ali, prema navodima revizora, nisu poduzeli sve potrebne aktivnosti u ovom postupku.\nAerodromu Mostar je, prema navodima revizora, uprkos tome odlukom iz 2019. izdvojeno još 430.000 KM što nije u skladu sa članom 57. Zakona o budžetima FBiH u kojem stoji da korisnici doznačenih transfera neće imati pravo aplicirati za dodjelu sredstava ako ne dostave izvještaj o namjenskom trošenju sredstava za prethodnu godinu.\nAerodrom Tuzla, kaže se u ovom izvještaju, nije dostavio izvještaj o utrošku sredstava od 500.000 KM za pokrivanje troškova avioprevoznika radi renatbilnosti i kontinuitea u skladu sa zaključenim ugovorom, nego izjašnjenja da sredstva nisu utrošena. Ministarstva je od Aerodroma Tuzla tražilo povrat novca od ukupno milion KM za 2018. i 2019.\nIz Federalnog ministarstva saobraćaja i komunikacija za Fokus.ba su odgovorili kako su u 2020. za Međunarodni aerodrom Sarajevo, koji je u vlasništvu Federacije, dali 700.000 KM, dok su za Međunarodni aerodrom Tuzla izdvojili 930.000 KM, isto koliko i za Međunarodni aerodrom Mostar. Aerodrom Bihać dobio je 300.000 KM.\n-Temeljem Uredbe o interventnim mjerama za podršku ugroženim sektorima privrede u Federaciji BiH u okolnostima pandemije COVID-19 Međunarodnom aerodromu Sarajevo doznačeno je 3.500.000 KM, Aerodromu Mostar 1.000.000 KM, Aerodromu Tuzla d.o.o. 1.000.000 KM i JP Aerodrom Bihać 500.000 KM. Po Zakonu o Proračunu FBiH koji se odnosi na proračunsku 2021. za Međunarodni aerodrom Sarajevo planirano je 3.500.000 KM, za Međunarodni aerodrom Tuzla 2.500.000 KM, za Aerodrom Mostar 3.500.000 KM, a za JP Aerodrom Bihać 25.000.000 KM. Napominjemo da su za 2021. godinu navedeni planirani iznosi po budžetu te ista nisu u cijelosti realizirana – rekli su iz ovog ministarstva.\nNa naš upit da li je Vlada FBiH za pojedine aerodrome koji su u vlasništvu nižih nivoa vlasti prenijela pravo upravljanja i za koje, iz Ministarstva su tek odgovorili da „sukladno pozitivnim propisima pravo upravljanja na drugi subjekt može prenijeti vlasnik“.\nBudući da je Grad Bihać vlasnik novog aerodroma, upitali smo ih na osnovu čega Vlada FBiH ulaže novac u ovaj projekat.\n-Sva uložena sredstva su namjenska i prikupljena od takse (odluka o putničkoj taksi-pristojbi- naknada za razvoj i unaprijeđenije avioprometa u FBiH) te se kao takva moraju isključivo koristiti za razvoj civilne avijacije. Zakonom o zrakoplovstvu BiH je definirano da pravo i odgovornost za izgradnju i upravljanje aerodromima imaju entitetske institucije u BiH. Federalno ministarstvo prometa i komunikacija ulaže značajne napore u razvoj zrakoplovne infrastrukture u FBiH čime želi potaknuti još veći rast prometa i podići nivo usluge na konkurentni nivo aerodromima u okruženju – kazali su iz ovog ministarstva.\nInače, Aerodrom Bihać osnovan je još 1. decembra 2015. godine odlukom Gradskog vijeća. Osnivački kapital iznosio je 2.000 KM.\nVlada FBiH je ovaj projekt 2017. godine uvrstila u strateške razvojne projekte za period 2017. do 2022.godine, te samim tim, preko nadležnog ministrastva, omogućila iz budžetskih sredstava FBiH finansiranje projekta izgradnje aerodroma Bihać.\nParalelno, tokom cijele 2019. godine, su se vodili pregovori sa nadležnim u Vladi FBiH o prenosu nadležnosti nad JP ”AERODROM BIHAĆ” d.o.o. Bihać sa općinskog na federalni nivo, no to se do danas nije desilo.\nPortal Fokus.ba poslao je zvaničan upit Gradskoj upravi Bihaća odnosno kabinetu gradonačelnika Šuhreta Fazlića no odgovora nismo dobili. Upitali smo ih koliko je do sada za aerodrom izdvojio Grad Bihać, te u kojoj fazi su pregovori o prenosu nadležnosti nad aerodromom s općinskog na federani nivo odnosno zašto do danas nije došlo do to prenosa.\nTakođer ostali smo uskraćeni i za komentar na objavljene informacije u medijima o tome da je od sredstava iz Federacije BiH u proteklom periodu došlo do eksproprijacije gradskog zemljišta, te da tu ima i neosnovanog izvlačenja novca.\nGradonačelnik Fazlić nedavno je potvrdio i da je avionska pista koja je prvobitno bila predviđena u dužini od 2,4 kilometra, skraćena na 1,2 kilometra, te da će na njoj moći slijetati manji avioni. On je rekao da se aerodrom gradi u fazama piše Fokus.


DS: Prvi maj proslava radnika na određeno vreme - juGmedia\nDS: Prvi maj proslava radnika na određeno vreme\nI dok ova vlast plasira neistine i obmanjuje građane kako je u pojedinim okruzima nemoguće naći nezaposlene, proslava Prvog maja u Srbiji postala je proslava tehnoloških viškova, radnika na određeno vreme ili onih angažovanih na privremenim i povremenim poslovima.\nOvo se navodi u saopštenju Povereništva Gradskog odbora Demokratske stranke Leskovac povodom Prvog maja, Praznika rada.\n“Bez vizije i konkretnih projekata, ali sa ustima punih obećanja, vrhunac ove vlasti jeste puštanje u rad petnaest kilometara duge rekonstruisane pruge. Međutim, ukoliko bi neko i pokušao danas vozom da ode na neko od izletišta van Leskovca, dobio bi obaveštenje da vozovi saobraćaju još uvek samo do Niša”, konstatuje se u saopštenju.\nDS ponovo navodi da u Leskovcu nema novih investicija te da “u ono malo fabrika koje u Leskovcu rade, a koje su otvorene u vreme mandata Demokratske stranke, zapošljavaju, novcem svih nas, isključivo partijski poslušnici, a jedini uslov koji moraju da ispune jeste da su redovni na mitinzima Srpske napredne stranke”.\nTvrdi se da ne postoji jedinstvo i solidarnost među radnicima koji su dovedeni do prosjačkog štapa.\n“Strah od gubitka posla u takozvanom slobodnom Leskovcu prisutniji je više nego ikad, a među sindikalnim rukovodiocima nema onih koji bi da štite prava radnika već, zbog svoji ličnih interesa, staju u zaštitu poslodavaca”.\nJedini koji imaju razloga da slave, “u ovakvom stanju sveopšteg straha i beznađa”, su, smatraju u DS, oni koji vode Leskovac, a DS saopštava da je “borba za prava radnika i borba za nova radna mesta prioritet Demokratske stranke, zato želimo da iskoristimo ovu priliku i svim radnim ljudima čestimao 1. Maj”.\nPas iz Moskve pobednik na izložbi u Vranju\nBratislav Stamenković predstavio je večeras leskovačkim čitateljima svoj prvi roman „Propovednik“, istorijsku priču o dve civilizacije, o večitom…\nTreća po redu manifestacija ‘’Darovi netaknute prirode’’ održana je u selu Dojkinci na Staroj planini, udaljenom od Pirota 40 kilometara i…\n02.05.2017. u 10:45\nSem ovih nesnosnih vlastodrzaca i nezajazljivih skutonosa u vidu koalicionih partnera na politickoj sceni izgleda da postoji samo DS sa svojim ograncima i dezorijentisani narod. Sve ostalo je cutanje.A moze i dugo putovanje u noc.


Počela sezona grijanja, posljednja na mazut - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Društvo»Počela sezona grijanja, posljednja na mazut\nPočela sezona grijanja, posljednja na mazut\nU Prijedoru je počela sezona grijanja i planirano je da to bude posljednja u kojoj će se koristiti mazut i prva u kojoj će početi upotreba biomase.\nDirektor „Toplane“ Prijedor LJiljana Despotović rekla je da je austrijska firma „Urbas“, glavni izvođač radova na projektu izgradnje postrojenja za prelazak na biomasu, najavila da će kotlovi za biomasu biti spremni 1. decembra, a kogenerativno postrojenje za proizvodnju i toplotne i električne energije 1. januara 2016. godine.\n„Sadašnja cijena centralnog grijanja je znatno ispod ekonomske cijene, tako da nemamo mnogo prostora za regulisanje važeće cijene. Uradićemo kalkulaciju kada počne grijanje na biomasu i sagledati mogućnosti“, izjavila je Despotovićeva na konferenciji za novinare u Prijedoru.\nEvropska banka za obnovu i razvoj /EBRD/ za rekonstrukciju kotlovnice u Prijedoru odobrila je kredit od sedam miliona evra, a Švedska međunarodna agencija za razvoj /Sida/ donirala je dva miliona evra, od čega je 400.000 evra namijenjeno za ugradnju mjernih instrumenata potrošačima.\n„Imaćemo dva kotla snage po 10 megavata i jedno kogenerativno postrojenje koje će proizvoditi 250 kilovata električne energije i 500 kilovata toplotne energije“, dodala je Despotovićeva.\nPrijedorska „Toplana“ pokriva 4.500 potoršača od kojih je hiljadu isključeno iz sistema centralnog grijanja. Kreditnih i dugova za obveznice ima blizu osam miliona KM, a od svojih dužnika potražuje više od osam i po miliona KM.


Tanjug 8. novembra 2018. 22:12\nBEOGRAD – Beogradski Aerodrom „Nikola Tesla“ oborio je u četvrtak još jedan rekord – petomilionitog putnika na odlaznom letu Er Srbije mesec dana ranije nego prošle godine.\n„Gotovo mesec dana ranije nego prošle godine, Aerodrom „Nikola Tesla“ danas je opslužio svog 5-milionitog putnika na odlaznom letu nacionalnog avio-prevoznika Air Serbia JU654 za Moskvu. Time je oboren još jedan rekord beogradskog aerodroma, u istorijski najuspešnijoj godini po svim parametrima poslovanja“, navodi se u saopštenju Aerodroma.\nDodaje se i da su prvih sedam dana novembra „završeni izvanredno sa rastom broja putnika od 9,1 odsto, a do kraja godine očekuje se da će 5,8 do šest miliona putnika koristiti usluge aerodroma, čime će biti postavljen novi rekord u godišnjem broju putnika koji su koristili usluge Aerodroma „Nikola Tesla“.\n„Kontinuiranim ulaganjima u infrastrukturu, kapacitet prihvata i otpreme putnika na Aerodromu „Nikola Tesla“ povećan sa oko 5,5 miliona na oko 7,5 miliona putnika godišnje. U modernizaciju i razvoj Aerodroma „Nikola Tesla“ uloženo je oko 70 miliona evra, čime je zaokružen petogodišnji investicioni ciklus“, dodaje se u saopštenju.


Misteriozni objekat će proleteti pored Zemlje ove godine | Ritam Vremena\n28. juna 2017. Redakcija\t0 Comments\nMisteriozni objekat je prvi put uočio astronom Džejms Skoti sa Univerziteta u Arizoni 1991. godine i nazvao ga 1991 VG. Neki veruju da bi ovaj neobični svemirski objekat mogao biti vanzemaljska sonda, dok drugi kažu da je to svemirski krš ili manji meteorit.\nIpak, astronomi još uvek ne znaju šta je ovaj objekat. Neki stručnjaci smatraju da bi to mogao biti deo rakete Apolo 12, ali Skoti je naveo da se tajming ne poklapa.\n← Priča o Pedru, misterioznoj patuljastoj mumiji\nNaučnici tvrde da postoji paralelni univerzum isti kao naš u kojem vreme teče unazad →