EU sprema novi PLAN za rešavanje pitanja migranata?\nEvropska unija će sledeće nedelje početi sa razmatranjem "regionalne izlazne platforme", na osnovu koje će se odlučivati o zahtevima za azil migranata pre nego što stignu u Evropu, navodi se u nacrtu saopštenja lidera Evropske unije za Samit EU 28. i 29. juna u koji je Rojters imao uvid.\nTakvi centri bi mogli da budu postavljene u regionima kao što je Severna Afrika, kažu zvaničnici koji su razgovarali o dokumentu za Rojters.\n- Takve platforme bi trebalo da pruže brzo procesuiranje (migranata) kako bi se napravila razlika između ekonomskih migranata i onih kojima je zaista neophodna međunarodna zaštita, i samim tim umanje podsticaje da krenu na opasna putovanja - navodi se u nacrtu saopštenja lidera EU, prenosi Rojters, napominjući da je saopštenje podložno promenama.\nDeo teksta se tiče i odgovora na ultimatum koji su nemačkoj kancelarki Angeli Merkel dali njeni koalicioni partneri.\nAgencija podseća da su koalicioni partneri od Merkelove tražili da postigne dogovor sa državama članicama EU o postupanju sa migrantima, inače će Berlin jednostrano zabraniti ulazak migrantima koji su već registrovani u drugim državama EU.\n- Druga kretanja tražilaca azila između država članica EU dovode integritet sistema azila u rizik. Države članice bi trebalo da preuzmu sve unutrašnje pravne i administrativne mere da sprece takva kretanja i blisko sarađuju međusobno", navodi se u ovom delu teksta, prenosi Rojters.\nSpaseno oko 1.000 migranata na Sredozemnom moru\nU Bugarskoj uhapšeni krijumčari migranata


autor: Aleksandar Milošević 21.11.2020 201 pregleda 0\nOnlajn okrugli sto „Odgovorno novinarstvo u vremenu pandemije“ održan je sinoć putem Fejsbuk stranice portala „Univerzitetski odjek“. U razgovoru, koji je moderirala novinarka Ana Stojanović, učestvovale su novinarka Foneta i članica Saveta za štampu Tamara Skrozza, urednica portala Raskrikavanje Vesna Radojević i reporterka televizije N1 Jelena Zorić.\nSagovornice su saglasne da je u doba pandemije mnogo teže izveštavati, ali da je na novinarima velika odgovornost da objavljuju vesti od javnog interesa.\nČlanica Saveta za štampu Tamara Skrozza je rekla da u ovim okolnostima novinari moraju biti mnogo obazriviji.\n„Izveštavanje u trenutnoj situaciji ne bi trebalo da se mnogo razlikuje od izveštavanja novinara inače, ali novinari treba da imaju na umu da greška u trenutku pandemije može nekog da košta života“, izjavila je ona.\nGovoreći o izveštavanju novinara koji rade na televiziji reporterka N1 Jelena Zorić istakla je da se postepeno i oni i sagovrnici prilagođavaju izveštavanju putem različitih aplikacija, ali da se susreću s različitim poteškoćama.\n„U mnogim slučajevima mi sagovornicima pošaljemo pitanja, a oni se sami snime, što bude ispravno u nekim momentima, ali u nekim slučajevima nas to izuzetno ograničava jer ne možemo da postavimo potpitanja koja su u nekada mnogo važnija od pitanja“, rekla je Jelena Zorić i dodala su od početka pandemije u redakciji N1 izveštavanje bazirali na zvačnim izvorima.\nGovoreći o lažnim vestima i dezinformacijama novinarka KRIK-a Vesna Radojević izjavila je da je sedam od osam naših tradicionalnih medija blisko vlasti i da su oni svoje izveštavanje zasnivali na osnovu toga kako je Vučić razmišljao o virusu.\n„Ti mediji pratili su i prate ono što rade SNS, Vlada i Aleksandar Vučić, pre svega, i u odnosu na to kreiraju svoje izveštavanje“, naglasila je Radojević. Ona je dodala da je novinarima u ovoj situaciji veliki problem u izveštavanju bio taj što nisu specijalizovani za zdravstvene probleme.\n„Mi smo čak dolazili u situaciji da kao novinari moramo da razmišljamo o tome da li je neka izjava lekara poput Branislava Nestorovića tačna, to jest da fektčekujemo izjave lekara“, rekla je Radojević.\nKada je reč o kršenju Kodeksa novinara Srbije u toku pandemije, novinarka Tamara Skrozza rekla je da je već sada jasno da će doći do povećanja broja kršenja kodeksa, ali je naglasila da je ovde većinom reč o slučajevima koji su podstaknuti ovom situacijom.\n„Kako se situacija s pandemijom komplikovala, tako je bilo sve više prekršaja kodeksa. Jedan deo tih prekršaja jeste u vezi s koronom, ali ne mogu da kažem da to dominira, jer je korona u našem slučaju intezivirala neke druge društvene probleme, pa je tako bilo mnogo bizarnih prekršaja, kao što je izveštavanje o ulozi opozicije u pandemiji“, istakla je Skrozza. Ona je dodala da će posle pandemije vrlo verovatno doći do menjanja novinarskih kodeksa i kod nas, ali i u celom svetu, jer, kako je rekla, ne postoje posebna pravila o izveštavanju u vreme pandemije, pre svega o nekim medicinskim problemima.\nGovoreći o građanskim protestima iz jula ove godine, novinarka Jelena Zorić, koja je i izveštavala s tih demonstracija, istakla je da je bila zabrinuta što su demonstracije počele u tom momentu, isključivo zbog zdravlja ljudi.\n„Mnogo sam razmišljala i kao građanka i kao novinarka u tim trenucima, ali sam imala razumevanja za te ljude koji protestuju, jer jedan broj građana teže podnosi oduzimanje slobode, nego rizik da se razboli“, istakla je Zorić.\nNa pitanje o tekstu novinarke portala Nova.rs Ane Lalić o nedostatku opreme u Kliničkom centru Vojvodine zbog kojeg je uhapšena, uz obrazloženje da širi paniku i lažne vesti, Tamara Skrozza je izjavila da je taj njen tekst bio bezazlen u odnosu na tekstove koji su različiti mediji objavljivali kasnije. Ona je istakla da se ispostavilo da je taj tekst istinit i da bi bilo dobro da smo imali više tekstova o stanju u bolnicama, jer su te informacije od direktnog javnog interesa.\nKada je reč o povećanju depresije kod novinara u aktuelnoj situaciji, novinarka Vesna Radojević izjavila je da je normalno da dođe do povećanja stresa kod novinara koji su izloženi pritiscima od strane tabloida ili države.\n„Mislim da postoje novinari koji idu na svakodnevne konferencije Aleksandra Vučića i koji su konstantno pod stresom. Ovaj posao jeste jako stresan, ali mislim da je uzrok tome ova trenutna politička situacija i to koliko nas ponižava i ugnjetava vlast ove zemlje“, zaključila je Radojević.\nOvo je bila prva onlajn emisija portala „Univerzitetski odjek“, a ujedno i kraj radionice za studente novinarstva pod nazivom „Nove tehnologije, nove odgovornosti“, kao i način da se proslavi osmi rođendan ovog portala.


Lavrov: Rusija 'kriva' za sve\n24. januar/siječanj, 2018.\nSergej Lavrov, ruski šef diplomatije\nRuski šef diplomatije, Sergej Lavrov, rekao je da se Rusija "okrivljuje svuda".\n"Crna Gora je tek sada prestala da spominje ruski trag u događajima u vezi sa kojima su bili toliko verbalno zabrinuti, kao što je pokušaj navodnog državnog udara i atentata na Mila Đukanovića pretprošle godine za šta se sumnjiče državljani Rusije i Srbije. Ipak, vjerujem da će doći do otriježnjenja", rekao je Lavrov.\nObrazlažući dalje ulogu Rusije na Balkanu, ruski ministar Lavrov je za Deutsche welle (Dojče vele) ocijenio da se Rusija "okrivljuje svuda", a što se Srbije tiče, "ona- Srbija se okrivljuje za sve što se dešava na Balkanu".\nKomentarišući rad baze u Nišu ruski ministar je podsjetio da je taj centar obezbijedio pomoć mnogim zemljama, "ne samo u Srbiji, već i Crnoj Gori i, čak još i više, prema zapadu".\nŠto više Moskva insistira na tome da Srpsko-ruski centar u Nišu služi samo za gašenje požara, to se na Zapadu sve više rasplamsavaju sumnje da Kremlj na taj način pokušava da utiče na prilike na Balkanu, saopštio je ministar vanskih poslova Rusije Sergej Lavrov.\n"Ne krive nas samo za Balkan, već i za uplitanje u Meksiku, a ja verujem i još ponegdje", ironično je odgovorio ruski šef diplomatije Sergej Lavrov na pitanje da prokomentariše američke optužbe u vezi sa ruskom ulogom u jugoistočnoj Evropi.\n* Ova vijest je korigovana u naslovu i prvoj rečenici da se ispravi citat da će se Crna Gora otrijezniti kada je u pitanju Rusija. Citat gospodina Lavrova još jednom ponavljamo: "Crna Gora je tek sada prestala da spominje ruski trag u događajima u vezi sa kojima su bili toliko verbalno zabrinuti, kao što je pokušaj navodnog državnog udara i atentata na Mila Đukanovića pretprošle godine za šta se sumnjiče državljani Rusije i Srbije. Ipak, vjerujem da će doći do otriježnjenja".\nOmikron vraća restrikcije\nStotine žena žrtava rata u BiH uz biljke liječe dušu


► Borko Stefanović pozvao Fabricija da ne propagira lažne izbore i pogleda\nZamenik predsednika Stranke slobode i pravde (SSP) Borko Stefanović poručio je danas šefu misije Evropske unije (EU) Semu Fabriciju da prestane da propagira lažne izbore, pozivajući da se na njih izađe, već da govori o tome kako je predsednik države Aleksandar Vučić pao na testu demokratije.\n"Sam Fabrici, šef delegacije EU u Srbiji je izjavio da bojkot nije dobra ideja i da građani treba da izađu na izbore 21. juna, kao i da su 'izbori test demokratije'. Možda biste, ambasadore, bili u pravu da Srbija zaista ima prave, slobodne izbore", naveo je Strefanović u pisanoj izjavi, kojom se obratio Fabriciju.\nStefanović je upitao Fabricija: "Da li su izbori slobodni kada se menja zakonski okvir za skupljanje potpisa u toku izbornog procesa? Da li su slobodni izbori kada se organizuju za vreme epidemije? Da li je demokratija kada REM napiše izveštaj koji osudi čitava stručna javnost?"\n"Da li su slobodni izbori kada godinama prisustvo opozicije na RTS staje u nula sekundi? Da li je demokratija kada 97 odsto ljudi misli da je Srbiju Kina spasila od korone? Siguran sam, ambasadore, da to ne mislite", upitao je Stefanović.\nOn je podstio Fabricija da "ne treba zaboraviti da su EU i Holbruk za Miloševića govorili da je garant mira i stabilnosti i da će opozicija propasti ako ne izađe na lažne izbore 1997", i dodao: "ko je propao posle tih izbora, svi znamo".\nUpitao ga je još: "Šta je slobodno u zemlji u kojoj na 'Aerodromu Beograd', na primer, zaposleni moraju da obezbede najmanje 5 sigurnih glasova? Ili kad u celoj državi naprednjaci kruže po državnim preduzećima sa spiskovima sigurnih glasova?"\n"U pauzi od propagiranja lažnih izbora, gospodine Fabrici možete da pogledate šta stoji u izveštajima 'Freedom House', i Evropske Komisije, kao i u pismima velikih evroposlaničkih grupa, jer upravo te poslanike Vi danas predstavljate u Srbiji. Oni su glas građana Evrope koji glasno kažu ono što i Vi sigurno vidite u Srbiji okovanoj nasiljem, korupcijom, i zarobljenim medijima", rekao je još Stefanović.\nOn je Fabriciju poručio da će "u tim izveštajima i pismima evro-poslanika otkriti da 21. juna nema pravih, slobodnih izbora".\n6.06.2020, 16:33h Dojčilo Preporuči\nMolim Vas podsetite me...Ko je Borko Stevanović???\n6.06.2020, 15:04h Abe Preporuči\nZa Borka bi legitimni izbori bili oni na kojima bi pobedio pre no što se i kandidovao na njih. Po njemu nije važno kako narod glasa, bitno je da on pobedi.


KAKO POMOĆI MLADIMA KOJI IZLAZE IZ DOMOVA I HRANITELJSKIH PORODICA - Mingl\nNa onlajn konferenciji Osamostaljivanje mladih na alternativnom staranju: dostupne usluge podrške, organizovanoj od strane CEPORA – Centra za pozitivan razvoj dece i omladine, a uz podršku Sekretarijata za socijalnu zaštitu Grada Beograda, okupili su se predstavnici državnog i civilnog sektora koji pružaju usluge mladima koji izlaze iz domova i hraniteljskih porodica. Fokus konferencije bio je podrška ovim mladim ljudima i razmatranje na koji način im učiniti dostupnu mrežu podrške nakon izlaska iz sistema socijalne zaštite.\nNovogodišnji praznici često usmere građane na pomoć onima kojima je potrebna, te se neretko upravo u ovom periodu pažnja posvećuje poklonima za decu bez roditeljskog staranja. Međutim, kada ovi mladi ljudi porastu, izađu iz domova, tada ređe dospevaju u fokus javnosti. Po ovom pitanju poslednjih godina došlo je do značajnih pomaka i razvoja velikog broja usluga koje su tu da podrže mlade upravo u prelazu u samostalan život. Šta je sve dostupno mladima i kako ih podstaći da u situaciji krize iskoriste ove resurse – bile su glavne teme održane konferencije na kojoj je učestvovalo preko 50 stručnjaka iz cele Srbije. Predavači na konferenciji bili su predstavnici Gradskog centra za socijalni rad, kancelarije Poverenika za zaštitu ravnopravnosti, Centra za zaštitu odojčadi, dece i omladine, udruženja GRiG, Zvezda, Moj krug, Karijer centar Jaki mladi i CEPORA.\nPrivremeno stanovanje i novčana pomoć su osnovne usluge podrške koje pruža sam Grad Beograd, a tu su i organizacije civilnog društva koje dopunjuju mrežu podrške svojim uslugama koje su kontinuirano dostupne mladima poput mogućnosti života u manjim zajednicama u kojima se uvežbavaju životne veštine, individualnog savetovanja, programa podizanja zapošljivosti, treninga socijalnih veština, programa vršnjačkog mentorstva i vršnjačke edukacije. Zaključci konferencije govore o značaju osnaživanja mladih da ove resurse iskoriste, te da aktiviraju sistem podrške onda kada im je potreban – kada bivaju preplavljeni zadacima koje osamostaljivanje nosi sa sobom i kada se osete potpuno sami i isključeni iz zajednice.\nKonferencija je organizovana u sklopu projekta Osnaživanje za samostalan život: servisi podrške za mlade bez roditeljskog staranja, podržanog od strane Sekretarijata za socijalnu zaštitu, čiji je nosilac CEPORA – Centar za pozitivan razvoj dece i omladine.


7,8 milion KM\nGrad Banjaluka je 31.marta bio zadužen za 114 miliona maraka, sa glavnicom i kamatom. To je najniži nivo zaduženosti jos od 2012.godine kada je dug Banjaluke iznosio 170 miliona maraka, kaže gradonačelnik Igor Radojičič.\nOdbornici Skupštine grada Banjaluka na sjednici raspravljaju o kreditnom zaduženju grada od 7,8 miliona KM za kapitalne investicije. Najveći dio kredita bio bi usmjeren u rješavanje problema vodosnabdijevanja.\nAmandmanom gradonačelnika na prijedlog odluke o usvajanju rebalansa Budžeta grada za ovu godinu, planirana su sredstva za rashode kako bi izdatke za štete koje su nastale u pojedinim dijelovima grada usljed poplava.\nUkupno planirana sredstva predloženim amandmanom su u iznosu od 1.020.000 maraka i obezbijeđena su smanjivanjem rashoda i izdataka u okviru budžetskih pozicija.\n"Rebalansom budžet grada raste na 155 miliona maraka", kaže Radojičić.\nTrenutno je prijavljeno 19 klizišta, 200 hiljada maraka obezbijeđeno za njihovu sanaciju.\nZa sanaciju šteta 165.000 maraka i nabavku opreme 50.000 maraka.\nPočinje novi investicioni ciklus od 20 projekata, što će biti omogućeno Usvajanjem rebalansa budžeta.


Kasni isporuka vakcina Severnoj Koreji iz Kovaks programa\nTanjug 1. juna 2021. 08:22\nSEUL – Isporuka vakcina Severnoj Koreji putem Kovaks programa, koja je trebalo da stigne krajem maja, ponovo je pomerena usled dugotrajnih konsultacija, saopštilo je danas južnokorejsko ministarstvo za ujedinjenje.\nIz programa Kovaks, koji obezbeđuje vakcine za siromašnije zemlje, poručili su da će obezbediti Pjongjangu blizu dva miliona doza vakcine AstraZeneka, preneo je Rojters.\nSeverna Koreja je trebalo u maju da primi prvu isporuku, ali su pregovori i dalje u toku, rekao je neimenovani zvaničnik ministarstva koji se bavi severnokorejskim pitanjima.\n„Države koje žele Kovaks pomoć moraju da održe razne konsultacije i da podnesu dokumentaciju, uključujući i vakcinacioni plan. Ali u slučaju Severne Koreje, takve konsultacije su produžene i isporuka će doći kasnije nego što je to planirano“, rekao je zvaničnik.\nSeverna Koreja dosad nije potvrdila nijednu kovid infekciju, iako Seul kaže da se ne može obaciti mogućnost da u Severnoj Koreji nije bilo žarišta, jer je Pjongjang trgovao sa Kinom pre nego što je zatvorio granice prošle godine.


Opština Zubin Potok: Mogući uzrok požara – zastarele instalacije - Radio Kosovska Mitrovica\n25. September 2021, 17:11 -> 18:50\nPostoji mogućnost da su požar u zgradi opštine Zubin Potok izazvale zastarele instalacije, oglasila se u popodnevnim satima ova opština, koja je ujedno pozvala prištinske zvaničnike da ne iznose optužbe protiv bilo koga bez ikakvih dokaza.\nKoSSev portal izvestio je ovog jutra o požaru koji se sinoć dogodio u zgradi Opštine Zubin Potok. Kako su za ovaj portal potvrdili iz vatrogasne stanice u ovoj opštini, požar je zahvatio dve kancelarije, te tek treba da se utvrdi uzrok.\nMeđutim, samo jedan sat kasnije oglasio se kosovski ministar unutrašnjih poslova, Dželjalj Svečlja, koji je saopštio da su zapravo nepoznate osobe zapalile Centar za registraciju vozila koji se nalazi u zgradi opštine, kao i da je ujedno izvršen napad „eksplozivnim napravama“ i u Centru za civilnu registraciju u Zvečanu.\nU zasebnoj objavi, kosovski premijer je kazao da je požar u Zubinom Potoku namerno izazvan, te da su „napade“ u ovoj opštini i Zvečanu izvršili pojedinci koje podržava Srbija“, a kritikama Kurtija pridružila se i kosovska predsednica, Vjosa Osmani.\nZa razliku od navoda ministra, predsednice i premijera, opština Zubin Potok, koja se oglasila u međuvremenu, kao mogući uzrok požara navela je zastarele instalacije.\n„Povodom nemilog događaja usled kojeg su izgorele dve manje prostorije u zgradi opštine Zubin Potok, želimo da obavestimo javnost da na svu sreću nema povređenih, što je najvažnije, ali i da je preliminarnom internom analizom naših službi, kao mogući uzrok požara utvrđen kvar usled zastarele instalacije“, poručili su iz ove opštine, prenosi KoSSev.\nIpak, dodaju da će, kao odgovorna institucija, sa konačnom ocenom izaći nakon što nadležni organi sprovedu istragu.\nUjedno su pozvali političke predstavnike u Prištini da ovaj nemili događaj ne koriste za, kako su naveli, opravdanje prisustva do zuba naoružanih specijalaca u ovoj opštini, kao i za optužbe protiv bilo koga bez ikakvih dokaza.\n„Time samo pokazuju da im je interes destabilizacija situacije na terenu“, dodali su.\nPodsetimo, u toku je šesti dan blokade puteva kod Jarinja i Brnjaka, a zbog odluke kosovske vlade o uvođenju probnih tablica RKS za vozila sa srpskim registarskim oznakama.\nBarikade na smenu održavaju zaposleni u pojedinim institucijama, uz organizaciju i podršku čelnika Srpske liste i funkcionera, a podržava ih i predsednik Srbije, Aleksandar Vučić. Na barikadama su od ponedeljka raspoređene i specijalne policijske snage Kosova.\nKosovsko Ministarstvo unutrašnjih poslova, odnosno Agencija za civilnu registraciju, izdala je u periodu od 20. do 22. septembra 6.375 privremenih registarskih tablica „RKS“. Tablice se izdaju na prelazima, ali i u opštinskim centrima za registraciju, među kojima su i one na severu Kosova.


Ulični protesti pozivaju na registrovanje opozicionih kandidata za lokalne izbore u Moskvi, 27. juli 2019.\nViše od hiljadu ljudi uhapšeno je na ulicama Moskve, na protestu koji je održan uprkos upozorenju gradskih vlasti da nemaju odobrenje; protesti na ulicama Moskve označeni kao jedna od najvećih akcija protiv pristalica opozicije u posljednje vrijeme.\nNezadovoljni odlukom izborne komisije koja je onemogućila opozicionim kandidatima da se uključe u utrku za lokalne izbore u Moskvi, ali i zbog načina rada sadašnje gradske vlade koju podupire zvanični Kremlj, hiljade ljudi protestvovalo je na ulicama glavnog grada Rusije, između ostalog, pozivajući predsjednika da odstupi s vlasti, što nikako nije namjera Vladimiru Putinu koji traži načina kako da ostane na vlasti i nakon isteka mandata 2024., pišu svjetski mediji.\nNajveći broj hapšenja u ovoj deceniji\nLokalni, nekada toliko važni, izbori za moskovsko gradsko vijeće uzdrmali su rusku političku scenu, ocjenjuje agencija Asošijejted pres (Associated Press) navodeći kako je ruska policija u subotu žestoko i nasilno razbila demonstrante u centralnoj Moskvi. Uhapšeno je više od 1.000 ljudi koji su protestovali zbog isključenja opozicionih kandidata sa lista za lokalne izbore koji su najavljeni za 8. septembar.\nPored hapšenja uglavnom mlađih demonstranata, već prije protesta uhapšeno je i nekoliko opozicionih aktivista koji su željeli da se kandiduju za gradsko vijeće. Aleksej Navaljni, najistaknutija ruska opoziciona ličnost, osuđen je prošle sedmice na 30 dana zatvora zbog pozivanja na proteste bez dozvole, odnosno miting koji vlast nije odobrila. Navaljni je u nedjelju iz pritvora odveden u bolnicu, zbog, kako je navedeno, "iznenadne alergijske reakcije".\nDržavne novinske agencije TASS i RIA-Novosti prenijele su informacije iz policije da je tokom protesta u subotu, na kojima je, kako tvrde, bilo oko 3,500 ljudi i koji su trajali više od sedam sati, uhapšeno 1074 demonstranta. S druge strane, kako prenosi AP, ruska monitoring grupa tvrdi da je gotovo 1.400 ljudi uhapšeno u nasilnom policijskom napadu na opozicioni protest u Moskvi, dodajući da je to najveći broj hapšenja na skupu u ruskoj prijestonici ove decenije.\nOVD-Info, organizacija koja prati policijska hapšenja od 2011. godine, kaže da je broj pritvora od subotnjeg protesta dostigao 1.373 do rane nedjelje. Ogromna većina ljudi ubrzo je puštena na slobodu, ali je 150 ostalo u pritvoru, izjavili su u nedjelju OVD-Info i grupa za pravnu pomoć.\nPolicija je na kraju rastjerala demonstrante s područja u blizini gradonačelnikove kancelarije. Ali, kako navodi agencija, mnogi demonstranti su se ponovo okupili na obližnjem trgu, gdje su počela nova hapšenja i udaranje demonstranata.\nOdluka izbornih vlasti da zabrani nekim opozicionim kandidatima da se kandiduju zbog navodno nedovoljno prikupljenih potpisa u svojim peticijama za nominacije već je pokrenula višednevne demonstracije čak i prije sukoba u Moskvi u subotu. Gradsko vijeće, koje ima 45 mjesta i petogodišnji mandat, odgovorno je za veliki gradski budžet i sada ga kontroliše prokremaljska stranka Jedinstvena Rusija, ukazuje Asošijejted pres.\nZahtjevi za fer konkurenciju\nSubotnji događaji su pokazali kako kritičari Kremlja, posebno mlađi ljudi, i dalje namjeravaju vršiti pritisak na ruski čvrsto orkestriran politički sistem da se otvori konkurenciji, ocjenjuje Rojters (Reuters) ističući da su protesti proteklog vikenda bili jedni od najodlučnijih u skorije vrijeme.\nParole "Rusija bez Putina" i "Putinova ostavka" odjekivale su kroz centralnu Moskvu, dok su policajci odbijali pendrecima demonstrante, od kojih su mnogi grubo zatvarani. Gradonačelnik Moskve Sergej Sobjanin, Putinov saveznik, prethodno je upozorio da će vlasti odlučno djelovati protiv rizika "ozbiljnih provokacija".\nVeć ranije je zatvoren opozicioni lider Aleksej Navaljni, koji je pozvao na proteste tražeći od izborne komisije da povuče odluku i dozvoli opozicionim kandidatima da učestvuju u septembarskim lokalnim izborima. Navaljni i njegovi saveznici nemaju mjesta u parlamentu, a žele i pristup državnoj televiziji, koja je većini Rusa glavni izvor informacija, ukazuje Rojters.\nAnkete javnog mnijenja u prošlosti su pokazale da Navaljni, advokat i aktivista za borbu protiv korupcije, nije uživao veliku podršku. Međutim, njegove pristalice tvrde da je osvojio skoro trećinu glasova u utrci za gradonačelnika u Moskvi 2013. i da bi njegov pokret mogao i napredovati u ruskom glavnom gradu ako bi mu se dozvolilo fer takmičenje za vlast.\nIako Putina još uvijek podržava veliki broj ljudi, preko 60 posto, ipak je njegov rejting niži u odnosu na prethodni period, najviše zbog nezadovoljstva zbog pada prihoda; BBC dodaje kako je prošle godine, 66-godišnji bivši obavještajac KGB-a ponovo pobijedio na izborima dobivši novi šestogodišnji mandat do 2024. godine.\nMoćna poruka drugim regionima\nS padom Putinovog rejtinga i popularnosti njegove stranke Jedinstvena Rusija, skandiranje masa u glavnom gradu može poslati veoma snažnu poruku drugim regijama koje se također spremaju za održavanje lokalnih izbora, napisao je Oleg Blodirev, BBC-jev dopisnik iz Moskve.\nPitanje je da li bi ljutnja zbog toga što je zabranjena nominacija kandidatu - čak i za gradske izbore na nižim nivou - potakla Moskovljane na veće, održivije načine izražavanja neslaganja. Uostalom, ima mnogo stanovnika koji reaguju na zabrinutost javnosti i nisu zadovoljni načinom na koji vlada i upravlja gradom gradonačelnik Sobjanin. Svakako, potencijalni kandidati, od kojih su većina iskusni antiputinovi aktivisti, nadaju se da će se ogorčenje javnosti zadržati. Upravo zbog toga, rukovodioci politike u Kremlju očajnički žele da uguše proteste, ocjenjuje Boldirev.\nBBC dodaje da je izborna komisija u Moskvi diskvalifikovala oko 30 ljudi, tvrdeći da oni nisu uspjeli prikupiti dovoljno valjanih potpisa kako bi se kandidovali za lokalne izbore. Naime, od kandidata je zatraženo da prikupe 5000 potpisa. Ovaj limit je još teže uskladiti, jer potpis, prema riječima demokratskog aktiviste Vladimira Kara-Murza "znači dobrovoljno davanje ličnih podataka za vladinu bazu podataka pristalica opozicije".\nMnogi kandidati su, kako navodi BBC, uspjeli da dosegnu prag, ali izborna komisija je donijela odluku da neki potpisi ne ispunjavaju uslove - da su nejasni ili da su dostavljene adrese nepotpune, te je kandidatima zabranjeno sudjelovanje.\nReagujući na odluku izborne komisije, kandidat za izbore za Gradsko vijeće, opozicioni lider Dmitrij Gudkov izjavio je da je vijeće "umrlo pod Putinom" i da je posljednja iluzija o mogućnosti legalnog učešća u politici nestala.\nBBC dodaje da je na dan sukoba između moskovske policije i demonstranata Vladimir Putin bio na putu za Baltičko more gdje je trebao zaroniti u podmornici. "Na Zemlji ima mnogo problema, a kako se umanjila njihova moć neki trebaju ići gore a neki moraju duboko dolje", rekao je on.\nKljučno pitanje današnje ruske politike je da li Putin može zadržati vlast nakon 2024. godine, kada njegov tekući mandat istekne, naročito jer je sve manje Putinu privlačnih opcija za produženje njegove vladavine izvan ustavnih ograničenja, napisao je Leonid Beršidski, kolumnista Blumberga (The Bloomberg).\nNaravno, ustavna ograničenja u Rusiji nisu ono što su na drugim mjestima. Kremlj kontroliše ruski parlament u mjeri u kojoj je moguće promijeniti ustav u bilo kom trenutku, čineći Putina doživotnim predsjednikom. Međutim, ta "nuklearna opcija" predstavlja anatemu za Putina, koji uprkos upornim izbornim namještanjima u njegovu korist insistira na demokratskom legitimitetu kao temelju njegove vladavine.\nJedan od mogućih scenarija je - verzija onoga što je Putin učinio 2008. godine, ostavljajući pouzdanog saveznika, Dmitrija Medvedeva, da se kandiduje za predsjednika, a da on bude premijer kako bi izašao iz predsjedničkog mandata što zahtijeva ustav.\nNo, razlika je u tome što 2019. godine Putin, oslabljen lošim ekonomskim rezultatima i rastućim problemima u kontrolisanju aparata za srpovođenje zakona, može imati poteškoća da povjeruje bilo kome iz svog bliskog krugu u mjeri u kojoj je imao povjerenja u Medvedeva 2008. godine, konstatuje Beršidski.\nBudući da nema pouzdane staze za više ili manje legitimno proširenje njegove moći za pet godina, Putin će eventualno možda odbaciti svoje protivljenje promjeni ustava. Ali, ako to ne učini, Rusija može, po prvi put od 1996. godine, biti svjedok stvarne političke konkurencije na najvišem nivou. To je uzbudljiva perspektiva, makar samo zato što narodni protesti protiv korupcije i nepravde mogu dovesti do pojave novih lidera koji su u stanju da primjene nova pravila angažovanja u Kremlju, ocjenjuje Blumbergov kolumnista.


Srbija i Rumunija rade na unapređenju dunavskih luka\nPredstavnici Agencije za upravljanje lukama sastali su se sa delegacijom rumunske Administrativne uprave dunavskih i morskih luka (APDM) i razgovarali sa generalnim direktorom Aleksandrom Šerbanom i zamenikom generalnog direktora Nikolaem Tivilikijem o ostvarenoj i budućoj saradnji dveju institucija.\nTom prilikom, Srđa Lješević, rukovodilac Centra za lučku delatnost Agencije, zadužen za međunarodnu saradnju, istakao je da su Agencija za Upravljanje Lukama i APDM radili kao partneri na Interreg projektu Danube Ports Network (DAPhNE), kao i da su stečena znanja na ovom projektu doprinela daljem unapređenju dunavskih luka kako u Srbiji tako i u Rumuniji.\nDogovorene aktivnosti su sprovedene kako bi dostigli cilj – efikasne i održive luke i njihovo integrisanje u međunarodne multimodalne transportne lance.\nPredstavnici APDM naveli su ta institucija upravlja lukama koje se nalaze na rumunskom rečno-pomorskom sektoru Dunava. Među njima su tri najvažnije na delu dunavskog toka kroz Rumuniju- Galac, Braila i Tulča. Pohvalili su napore Agencije za uređenje oblasti lučke delatnosti u Srbiji i naglasili da je nastavak saradnje sa Agencijom značajan, imajući u vidu da se dobri rezultati u dunavskim lukama zasnivaju na zajedničkom radu lučkih uprava.\nNa sastanku je dogovoreno intenziviranje dalje komunikacije između dve administracije, u cilju razmene iskustava i pokretanja zajedničkih projekata.\nPro Danube International: Srbija lidеr u vodnom transportu\nRekonstrukcija infrastrukture Luke Rijeka vredna oko 35 miliona evra\nMaersk pokrenuo platformu za digitalno carinjenje


Svi potrošači energije, a velika industrija pogotovo, troše određenu količinu energije koja podrazumeva niži ili viši stepen zagađenja. U posebno velike zagađivače spadaju i neki proizvođači električne energije, prihvatljiv način, imaju mogućnost i pravo izdavati garancije porekla da je količina energije koju su proizveli u nekom periodu, „zelena“, odnosno da nema efekta emisije CO2. Pomenute garancije porekla ne moraju obavezno pratiti put energije, već se njima trguje kao nezavisnim atributom, na zasebnom tržištu.\nTo je zanimljivo potrošačima koji žele da neutrališu svoj efekat zagađivanja na način da za svoju potrošnju (izraženu primarno termoelektrane u našem regionu.\nS druge strane postoje proizvođači energije iz obnovljivih izvora koji, pored toga što proizvode energiju na ekološki u MWh) kupe određenu količinu garancija porekla te time „ozelene“ svoju aktivnost, odnosno da svedu svoju emisiju CO2 na niži nivo ili na nulu. Važno je napomenuti da se te garancije mogu koristiti samo jedanput jer, nakon „poništenja“ u korist jednog potrošača, one su kompletirale svoju „misiju“.\nUkupna količina CO2 koja se ispušta na godišnjem nivou u Srbiji iznosi 70 miliona ton-ekvivalenata ugljen-diosida, što je isto „kao da svake godine izgori šuma površine Afrike“, prema rečima Vladimira Đurđevića sa Instituta za meteorologiju Fizičkog fakulteta Univerziteta u Beogradu (link: https://www.021.rs/story/Info/Srbija/235684/Djurdjevic-U-Srbiji-se-godisnje-emituje-toliko-ugljen-dioksida-kao-da-svake-godine-izgori-suma-povrsine-Afrike.html).\nUkoliko želite da saznate više o ”zelenoj” električnoj energiji posetite sajt engp.rs.


da kroz ponudu produkcijskih sistema renomirane kompanije RICOH pružimo kompleksnu uslugu i najbolja rešenja prilagođena individualnim zahtevima klijenta.\nda u vreme intenzivnih promena zadržimo epitet moderne, inovativne i efikasne kompanije, koja nudi proizvode najvišeg kvaliteta i pruža vrhunsku podršku svojim klijentima;\nda kroz odgovorno poslovanje opravdamo Vaše poverenje i pružimo aktivan doprinos razvoju i dobrobiti društva;\nOvom prilikom želimo da Vas bolje upoznamo sa oblastima delovanja naše firme. Firma Print Pro DOO osnovana je 2012. godine i naša osnovna vizija je da u budućnosti postanemo vodeća kompanija kako po poslovnom uspehu, tako i po znanju i načinu poslovanja. Naša strategija obuhvata pružanje vrhunskih usluga i maksimalnu efikasnost u oblasti prodaje i održavanja produkcijskih sistema kompanije RICOH.\nRICOH uređaji koje mi distribuiramo su visokog kvaliteta, a naše poslovanje je usmereno ka ispunjenju ciljeva i zahteva naših potrošača. U okviru naše kompanije posluje i servisna služba koja se u svakom trenutku brine da Vaš uređaj neometano funkcioniše. Svojim iskustvom i ponudom zadovoljićemo visoke standarde, a saveti naših kolega učiniće Vaše poslovanje prepoznatljivim.\nRICOH produkcijski uređaji i Print Pro servis, tehnička podrška i obuka čine potpuno zaokruženu ponudu za digitalnu štampu. Naš tim stručnih saradnika uvek je u kontaktu sa Vama kako bi razumeli Vaše potrebe, izazove i strategiju i kako bi mogli da Vam ponudimo rešenje koje je Vama prilagođeno. Rešenje koje obuhvata hardver, softver, servis i obuku.!\nNajbolji način da iz Vašeg RICOH uređaja izvučete maksimum je kroz stručnu obuku koja je Vama prilagođena. Dok se uređaj instalira u Vašem prostoru operatorima imaju praktičnu obuku koja je osmišljena u RICOH obrazovnom centru. Ova obuka osigurava prenos svih znanja o tome šta i kako jedan RICOH uređaj može da ponudi. Na ovaj način od prvog dana Vi možete u potpunosti da iskoristite sve što jedan moćni produkcijski uređaj može da ponudi.\nNa današnjem konkurentnom tržištu PrintPro tim specijalista je uvek u kontaktu sa Vama kako bi Vaša proizvodnja bila bez prekida. Maksimalna produktivnost je osigurana najbržom servisnom podrškom. Velik broj problema brzo se rešava telefonski ili daljinskom podrškom. Prosečno vreme za dolazak našeg servisera na Vašu lokaciju je 2h. Obuka prilagođena Vašim potrebama na Vašoj lokaciji kao i obuka u našim prostorijama pruža dodatnu sigurnost da će Vaše osoblje biti u stanju da na najbolji način iskoristi RICOH uređaje i postigne maksimalni kvalitet i produktivnost.\nRICOH production partner\nSavremeni poslovni prostor\npo meri savremene kompanije\nda se lično uverite u kvalitet\nza 24x7 podršku našim klijentima\nza Vaš neometan rad\nsa svim neophodnim delovima\nda se upoznate da najnovijom ponudom\ngarantuje brži povrat uložene investicije


Talibani i Kina osuđuju američko kršenje vazdušnog prostora Afganistana\nArhiva - Američka bespilotna letjelica MQ-9 na izložbi tokom aeromitinga na pisti u Kandaharu, Afganistan, 23. januara 2018.\nTalibani i Kina pozvali su u srijedu Sjedinjene Države da prestanu da lete bespilotnim letjelicama iznad vazdušnog prostora Afganistana, saopštivši da se takvim postupcima krši suverenitet Afganistana i zajednički sporazum.\n"Nedavno smo vidjeli kako Sjedinjene Države krše sva međunarodna prava, zakone i... preuzete obaveze prema Islamskim Emiratima (Talibanima) u Dohi, Katar, dok je sveti vazdušni prostor Afganistana pod invazijom američkih bespilotnih letjelica", navodi se u saopštenju Talibana.\nIslamistička grupa se pozvala na svoj sporazum sa Vašingtonom iz februara 2020. koji je otvorio put Sjedinjenim Državama i trupama NATO da napuste zemlju. Proces povlačenja okončan je prošlog mjeseca, označavajući kraj skoro 20 godina međunarodnog učešća u afganistanskom ratu.\n"Pozivamo sve zemlje, posebno Sjedinjene Države, da se prema Afganistanu odnose u skladu sa međunarodnim pravima, zakonima i obavezama... kako bi se spriječile bilo kakve negativne posljedice", upozorili su talibani bez daljih objašnjenja.\nKomentara zvaničnika SAD za sada nema. Upozorenje je očigledno izdato kao odgovor na nedavne komentare Pentagona u kojima se kaže da Vašington zadržava "sva potrebna ovlaštenja za izvođenje budućih antiterorističkih operacija" u Afganistanu.\n"Ostajemo uvjereni u napredak ovih sposobnosti", rekao je novinarima u petak sekretar za štampu Pentagona Džon Kirbi. "Bez govora o posebnim pravilima angažovanja u vezi sa vazdušnim napadima, trenutno ne postoji potreba za čišćenjem vazdušnog prostora sa talibanima. I ne očekujemo da bi bilo koji budući protivteroristički napadi zavisili od takvog odobrenja".\nKina je u srijedu takođe izrazila protivljenje operacijama američkih bespilotnih letjelica u vazdušnom prostoru Afganistana.\n"Sjedinjene Američke Države trebalo bi ozbiljno da poštuju suverenitet, nezavisnost i teritorijalni integritet Afganistana", rekla je portparolka Ministarstva spoljnih poslova Kine Hua Čuning na konferenciji za novinare u Pekingu.\n"Što je još važnije, SAD bi trebalo da prestanu sa uobičajenim nametanjem bezobzirne vojne intervencije i nametanjem sopstvene volje drugima i da izbjegavaju ponavljanje tragedija guranja ljudi u bijedu i patnju", rekla je ona.\nTalibani su u avgustu povratili vlast u Kabulu nakon što su se snage NATO predvođene Sjedinjenim Državama povukle iz Afganistana, a vlada i vojska koje su uživale podršjku Zapada srušile su se su pred pojačanim napadima islamističke pobunjeničke grupe.\nVashington je, međutim, saopštio da će ubuduće iskoristiti svoje sposobnosti za izvođenje vazdušnih napada izvan zemlje kako bi se suprotstavio terorističkim prijetnjama Al-Kaide i afganistanske podružnice Islamske države, poznate kao Islamska država pokrajine Korasan, ili ISIS-K.\nProšle nedelje talibani su kao "propagandu bez osnova" odbacili zabrinutost SAD zbog toga što dvije terorističke grupe nastavljaju prisustvo u zemlji, čak i kad je ISIS-K preuzeo odgovornost za niz smrtonosnih bombaških napada na talibanske borce u istočnim afganistanskim provincijama Nangarhar i Kunar prošle sedmice.\nISIS-K je takođe preuzeo odgovornost za samoubilački bombaški napad 26. avgusta na aerodromu u Kabulu, kada su hiljade stranih državljana i ugroženih Afganistanaca pokušavali da uhvate letove za vanrednu evakuaciju koje su izvodile SAD. U napadu je poginulo više od 170 ljudi, uključujući 13 američkih vojnika.


Sala hotela Zepter u Beogradu, bila je mala da primi sve zainteresovane da čuju više o samoj knjizi, psihološkom profilu cara Dušana, ali i njegovom odnosu prema carici Jeleni i njihovom sinu Urošu.\n„Dešavanja iz detinjstva profilisali su cara Dušana i odredili njegov budući karakter. Surovost života je osetio kao jako mlad, budući da je Dušanovog oca, Stefana Dečanskog, oslepio njegov deda, kralj Milutin, a kasnije je i cela porodica proterana u Carigrad, pa je Dušan odrastao kao i ostale migracione porodice, pod sjajem velegradskih svetala kojima je bio opsednut. Te, ali i mnoge druge činjenice zainteresovale su me na dublje traganje za informacijama koje su mi bile značajne za hipotezu o njegovoj linosti. Car Dušan je definitivno jedan bljesak vanrednog pojedinca, koji je narodu i dinastiji dao priliku za neki budući kontinuitet koji nije iskorišćen do kraja. U svemu tome, zdušno mu je pomogla i carica Jelena, jedna od najobrazovanijih žena tog vremena, sa kojom je činio najskladniji par u lozi Nemanjića“, istakao je Aleksandar Misojčić.\nPored samog autora, učesnici i govornici na promociji knjige bili su i dr Vera Obradović, redovan professor, Radmila Vujić Bojović, klinički psiholog, Časlav Hadži Nikolić, psihijatar, kao I Tanja Peternek Aleksić, koja je vodila program.\npromocija knjige psihobiografija cara Dušana Dr Aleksandar Misojčić promocija knjige Psihoterapija cara Dušana


Oslobodjenje: Ponovo likvidacije osoba pod merama, kao devedesetih godina\nBeta 19. marta 2021. 12:10\nPokret Oslobodjenje saopštio je danas da predsednik Srbije Aleksandar Vučić u poslednjim medijskim nastupima „pokušava da zataška veze izmedju Srpske napredne stranke (SNS) i Belivukovog klana koje su isplivale u javnost“, kao i da odgovornost za sva nedela „pokušava da pripiše nižim ešalonima Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP)“.\n„Vučić se očigledno preigrao i sada je shvatio da je narod ljut i nezadovoljan jer su na videlo izašle brojne veze funkcionera SNS i sveta organizovanog kriminala, pa sada želi da kontroliše štetu“, rekao je predsednik Saveta za borbu protiv kriminala Milan Dumanović, formiranog nedavno u okviru ovog pokreta, u pisanoj izjavi.\nDumanović, koji je nekadašnji pripadnik Uprave kriminalističke policije, podsetio je da je Vučić u sinoćnjem gostovanju na javnom servisu (RTS-u) obelodanio da su likvidirane tri osobe koje su bile pod merama bezbednosnih službi, od kojih je jedan poznati beogradski advokat.\nKako je najavio, advokati Oslobodjenja će zatražiti javni pristup tim informacijama putem raspoloživih pravnih kanala.\n„Podsetiću da ovo nije prvi put da se u Srbiji likvidiraju osobe koje su pod merama. Može se povući paralela sa sličnom situacijom prilikom likvidacije Slavka Ćuruvije, pa čak i prilikom atentata na Ibarskoj magistrali. I tada, kao i sada, isti ljudi su na vlasti u Srbiji“, rekao je Dumanović.\nOn je podsetio da su počinioci ovih zločina iz devedesetih godina dobili višedecenijske zatvorske kazne.


Portal Sarajevo-RS.com - Na uvoz vode potrošeno 133 miliona KM\nNa uvoz vode potrošeno 133 miliona KM\npetak, 05 maj 2017 17:47\nNa domaće tržište su prošle godine uvezene razne vrste vode u vrijednosti od 133,63 miliona KM.\nNegativni trend koji je već godinama prisutan u ovoj oblasti u BiH tek neznatno su uspjele da ublaže domaće firme iz iste branše čiji je izvoz vrijedio 36,25 miliona KM. Uprkos tome, između uvoza i izvoza ostala je “rupa“ od skoro 100 miliona KM.\nIako je prema podacima Uprave za indirektno oporezivanje BiH uvoz vode u 2016. godini smanjen u odnosu na godinu ranije, tržni centri i prodavnice su i dalje pretrpani ovim proizvodom iz inostranstva.\n''Na domaće tržište je u 2016. godini uvezeno 156.610 tona prirodne i gazirane vode bez dodatog šećera i sa dodatim šećerom u vrijednosti od 133,62 miliona KM. Godinu ranije vrijednost uvoza je iznosio 238,97 miliona KM'', podaci su Uprave za indirektno oporezivanje.\nPad uvoza pratilo je i smanjenje izvoza jer su domaće firme u 2015. godini na inostrano tržište plasirale robu vrijednu 57,98 miliona KM, javlja ''Indikator.ba''.\nViše iz ove kategorije « Britanci upozoravaju na moguće terorističke napade u BiH Za zeleni karton - pet miliona KM »


Tag / Maslinova grančica / Vesti online\nŠta je Erdogan rekao Putinu o situaciji u Siriji?\nPredsednici Rusije i Turske Vladimir Putin i Redžep Tajip Erdogan telefonom razgovarali o situaciji u sirijskom Idlibu i Afrinu i potvrdili nameru da zajedno rade na suzbijanju terorizma, saopštio...\nTurska Americi: Gađaćemo i vas\nAmerički vojnici u uniformi Odreda narodne samoodbrane sirijskih Kurda (JPG) mogli bi da postanu cilj operacije Oružanih snaga Turske u Siriji, izjavio je turski premijer Bekir Bozdag.\nTurska je 20. januara pokrenula vazdušnu i kopnenu ofanzivu, koju je nazvala "Maslinova grančica", na enklavu Afrin, koju u severnoj Siriji kontrolišu Kurdi.\n"Turska će možda prodreti duboko u teritoriju Sirije"\nApel Kurda Asadu: Spasite nas od turskog okupatora!\nKurdski zvaničnici u Afrinu apelovali su na Damask da pošalje trupe i zaštiti suverenitet Sirije od "turskog okupatora".\nErdogan kritikovao SAD zbog Sirije: Ne odustajemo\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan kritikovao je izjavu Stejt departmenta SAD u kojem je Vašington pozvao Ankaru da ograniči operaciju u sirijskom Afrinu u smislu obima i vremena.\nTurska državna agencija Anadolija objavila je da su iz Sirije na turski grad Kilis, na južnoj granici te zemlje, rano jutros ispaljene četiri rakete koje su oštetile kuće, a nije bilo ljudskih...


četvrtak, 05 decembar 2019 08:15\nU nastavku kampanje „Nađi pravi izbor“, posvećene kontracepciji kod mladih, a povodom Svetskog dana borbe protiv SIDE, održano je predavanje-tribina za učenike treće godine Ekonomske škole. Organizator je bio Dom zdravlja Valjevo, uz podršku Crvenog krsta Valjevo i Zavoda za javno zdravlje Valjevo. Za stotinak učenika Ekonomske škole o metodama kontracepcije i njenom značaju govorio je ginekolog dr Duško Antonić iz Službe za zdravstvenu zaštitu žena Doma zdravlja, obratila im se i Slavica Petrović iz Službe polivalentne patronaže, dok je Aleksandar Tomić iz Crvenog krsta i JAZAS-a govorio o prevenciji zaraze HIV-om i korišćenju kondoma kao najpouzdanijeg načina zaštite.\nDr Antonić je govorio o vrstama i metodima kontracepcije, istakavši da nijedan način zaštite nije stopostotno siguran, da bitnu ulogu igra i dobro poznavanje partnera, kao i da metode kao što je kondom ujedno predstavljaju zaštitu od polno prenosivih bolesti. Prikazan je i edukativni film iz oblasti prevencije SIDE „Dečko koji se stideo“, podeljene brošure Instituta „Batut“ o reproduktivnom zdravlju i kondomi.\nCilj kampanje je da se istakne važnost odgovornog seksualnog ponašanja i upotrebe različitih metoda kontracepcije, da mladi ljudi kvalitetno budu informisani o svom seksualnom i reproduktivnom zdravlju. Prema procenama Svetske zdravstvene organizacije, upotreba modernih metoda kontracepcije sprečila bi 308 miliona neplaniranih trudnoća


Sudstvo i evropske integracije – O postupku odlučivanja o prethodnim pitanjima - CEPRIS\nYou are here: Home / Najnovije vesti / Sudstvo i evropske integracije – O postupku odlučivanja o prethodnim pitanjima\nSudstvo i evropske integracije – O postupku odlučivanja o prethodnim pitanjima\nO tome koji su to izazovi u obezbeđenju ujednačene primene i tumačenja prava EU, piše u novom blogu za Otvorena vrata pravosuđa sudija Prekršajnog suda u Kruševcu Dušan Milošević.\nMaj 12, 2021 CEPRIS\nIzvor fotografije: Law Society Journal\nRepublika Srbija je u procesu pridruživanja Evropskoj uniji (u daljem tekstu: EU). Ukratko, radi se o pristupanju specifičnoj nadnacionalnoj organizaciji sa institucijama i propisima koji se primenjuju u državama članicama. Samim tim, izazov je obezbediti ujednačenu primenu i tumačenje prava EU imajući u vidu nesumnjive razlike među pravnim sistemima država članica i nužnu nedorečenost propisa EU. Tim povodom, formiran je i nadnacionalni pravosudni aparat, oličen u Sudu pravde, kome je dodeljena uloga vrhovnog tumača prava EU. Štaviše, brojne odluke Suda pravde utkane su u temelj pravnog poretka EU i postale su svojevrsni izvor prava. Stoga, institucije EU i organi javnih vlasti država članica, uključujući i nacionalne sudove, dužni da postupaju u skladu sa napred navedenim odlukama.\nIpak, nacionalni sudovi su u prilici da se direktno i zvanično obrate Sudu pravde zarad otklanjanja problema i nedoumica sa kojima se susreću prilikom primene i tumačenja prava EU u konkretnim postupcima i to kroz postupak odlučivanja o prethodnim pitanjima (izvorno: preliminary ruling). Pre svega, pitanja se moraju odnositi na nejasnoće vezane za EU propise, iako se istima može ispitivati i punovažnost određenog nadnacionalnog pravnog akta. Takođe, pitanja moraju biti i od značaja za odlučivanje u konkretnom predmetu koji se već vodi pred nacionalnim sudom. Na drugoj strani, stranke i ostali učesnici u postupku mogu, samo, ukazivati na neophodnost upućivanja pitanja, dok države članice i/ili institucije EU nemaju bilo kakav uticaj na pokretanje i dalji tok postupka. Pored toga, potrebno je naglasiti da pojam nacionalnog suda ima znatno šire značenje zato što ne obuhvata samo sudove koji predstavljaju deo sudske grane vlasti, nego i slične institucije koje zadovoljavaju određene kriterijume, kao što su pravna utemeljenost, stalnost, nezavisnost, obavezujuća nadležnost, odlučivanje primenom pravnih pravila u postupku između učesnika sa suprotstavljenim interesima, donošenje izvršnih i pravnosnažnih odluka, itd. Samim tim, pitanja mogu proizaći iz građanskog, krivičnog, prekršajnog, upravno-sudskog postupka, itd., dok su mišljenja, u pogledu mogućnosti odlučivanja o postupcima koji se vode pred nacionalnim ustavnim sudovima, podeljena. Međutim, nisu ni svi nacionalni sudovi u jednakom položaju, pošto su sudovi čije se odluke ne mogu pobijati pravnim lekom, odnosno drugostepeni sudovi, dužni da upute pitanje za razliku od prvostepenih sudova kod kojih je to samo mogućnost. U svakom slučaju, prilikom upućivanja pitanja mora se uzeti u obzir da su u EU u službenoj upotrebi brojni i različiti jezici, ali i voditi računa o dosadašnjoj praksi Suda pravde. Takođe, pitanje mora biti jednostavno, jasno, precizno i sadržati sledeće elemente: kratak činjenični opis spora sa argumentima stranka i ostalih učesnika u postupku, prikaz relevantnog nacionalnog pravnog okvira i prakse, kao i njihovu vezu sa odgovarajućim propisima EU koji su od značaja za odlučivanje u konkretnom postupku. Stoga, poželjno je da se pitanje uputi u fazi postupka kada su prikupljene sve relelvantne činjenice i prepoznat pravni okvir koji bi trebalo primeniti u konkretnoj pravnoj stvari. Doduše, državama članicama prepušteno je da, po sopstvenom nahođenju, urede način, vrstu, oblik i posledice upućivanja pitanja, odnosno da li će ono biti postavljeno rešenjem ili nekim drugim pravnim aktom, da li će se u tom slučaju zastati ili odrediti prekid postupka pred nacionalnim sudom, da li će napred navedeni segmenti biti objedinjeni u jedan ili razdvojeni u nekoliko pravnih dokumenata, kao i da li se odluka o upućivanju pitanja može pobijati pravnim lekom. Sud pravde neće svojom odlukom definitivno okončati spornu pravnu situaciju iz koje je proisteklo prethodno pitanje, već će se postupak, nakon odlučivanja o istom, nastaviti pred nacionalnim sudom. Po pravilu, nacionalni sud prikloniće se stanovištu sadržanom u odluci Suda pravde i ugraditi ga u sopstvenu odluku, a napred navedena odluka Suda pravde biće obavezujuća i za ostale organe javne vlasti u državama članicama i za institucije EU.\nPre ili kasnije, i sudovi u Republici Srbiji biće u prilici da primenjuju pravo EU i, samim tim, “postavljaju” prethodna pitanja. Svakako, to će iziskivati upoznavanje stručne i šire javnosti, obuku sudija i ostalih zaposlenih u sudovima, a naročito promene Sudskog poslovnika i propisa koji uređuju organizaciju sudstva i pravila sudskih i drugih postupaka. Sa organizacione tačke gledišta, nema dileme da će se navedena dužnost odnositi, prvenstveno, na drugostepene sudove među koje se, trenutno, ubrajaju apelacioni sudovi, Privredni apelacioni sud i Prekršajni apelacioni sud. Takođe, i postojeći Upravni sud biće dužan da uputi prethodno pitanje, pošto se ni njegova odluka ne može pobijati redovnim pravnim lekom. Međutim, najproblematičnija je pozicija sadašnjih viših sudova koji postupaju i u prvom i u drugom stepenu, pa se nameće pitanje da li će se na njih odnositi dužnost ili mogućnost upućivanja pitanja ili će se, pak, primenjivati obe varijante, u zavisnosti od načina postupanja u konkretnoj pravnoj stvari. Na drugoj strani, osnovni, privredni i prekršajni sudovi kao prvostepeni imaće mogućnost da postave prethodno pitanje Sudu pravde, izuzev u slučajevima kada osnovni i privredni sudovi postupaju po pravnim lekovima izjavljenim na odluke donete od strane imalaca-vršilaca javnih ovlašćenja, poput javnih beležnika i javnih izvršitelja. Ipak, ključni izazov biće stvaranje odgovarajućeg domaćeg pravnog okvira za potrebe nesmetanog postavljanja prethodnog pitanja, a što će zahtevati promene propisa koji uređuju pravila krivičnog, parničnog, vanparničnog, izvršnog, prekršajnog i drugih sudskih postupaka. Uglavnom, naglasak bi morao biti na formi u kom će pitanje biti postavljeno i na posledicama koje će upućivanje istog imati na postupak pred nacionalnim sudom uzimajući u obzir koncepcijske razlike i prateću neusklađenost među postojećim procesnim propisima. U svakom slučaju, najpoželjnije je da se predvidi jednoobrazni model za sve postupke, a koncept zastoja u postupku iz Zakona o parničnom postupku nameće se kao najprimerenija opcija. Štaviše, najbolji primer u prilog napred navedenog stanovišta predstavlja postupak za rešavanje spornog pravnog pitanja koji pokreće prvostepeni sud obraćanjem Vrhovnom kasacionom sudu kao najvišem sudu u Republici Srbiji sa zahtevom za zauzimanje stava o pravnom pitanju koje je od značaja za odlučivanje u većem broju predmeta, dok ujedno zastaje sa svojim postupkom do okončanja gore opisanog postupka o čemu donosi posebno rešenje koje se ne može pobijati posebnom žalbom. Doduše, izvršila bi se izvesna prilagođavanja obzirom da zastoj u postupku, trenutno, ne mogu odrediti drugostepeni, nego isključivo prvostepeni sudovi, a isti ne bi, nikako, mogao dovesti do “mirovanja” rokova zastarelosti za pokretanje i vođenje postupaka za kažnjiva dela, poput krivičnih dela, prekršaja, privrednih prestupa, itd. Stoga, najracionalnije bi bilo prikloniti se stanovištu po kome bi sudovi u Republici Srbiji prilikom upućivanja pitanja, po službenoj dužnosti, zastajali sa svojim postupcima do okončanja postupka pred Sudom pravde o čemu bi se donosilo posebno rešenje koje bi objedinilo u svom sastavu kako odluku o zastoju, tako i samo pitanje sa pratećim elementima, a koje se ne bi dostavljalo strankama i ostalim učesnicima u konkretnim postupcima, niti bi se moglo pobijati posebnim pravnim lekom.\nAutor teksta je Dušan Milošević – sudija Prekršajnog suda u Kruševcu, doktorand Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu i član Foruma sudija Srbije


Izbori nisu ugrozili ekonomsku aktivnost\nBeta 10. maja 2016. 14:35\nNovu vladu Srbije očekuje nastavak reformi, a vanredni pralamentarni izbori prošli su bez posledica po ekonomsku aktivnost, ocenili su danas ekonomisti na predstavljanju novog broja časopisa Makroekonomske analize i trendovi (MAT).\nUrednik MAT-a Ivan Nikolić izjavio je da su ekonomski pokazatelji za mart vrlo povoljni i da su potvrdili rastuće trendove industrijske proizvodnje i izvoza.\nDodao je da uvoz trenutno stagnira, u porastu je i dalje unutrašnji promet u trgovini na malo, inflacija je u padu, a rastu zarade, posebno u javnim preduzećima.\n„Stanje u budžetu je vrlo povoljno, i deficit je daleko niži od očekivanog“, rekao je Nikolić i dodao da nema nema preciznih podataka o rastu investicija u prvom tromesečju ove godine.\nEkonomista Stojan Stamenković rekao je da je moguće da je predizborna atmosfera uticala na odlaganje investicija.\nKako je naveo, mogući efekti, od kojih su se neki ispoljavali samo do objavljivanja rezultata izbora, a neki će se moći otkloniti tek nakon formiranja Vlade, bili bi zastoj u dinamici investicija, skok zarada u javnom sektoru, kretanje deviznog kursa i pritisak na devizne rezerve, ali i neke druge mere u strukturnoj sferi, vezane za aranžman sa MMF, koje čekaju novu Vladu.\n„Konsolidacija javnih finansija i smanjenje manjka u budžetu omogućavaju novoj vladi da nastavi sa reformama, koje se trenutno pomeraju sa javnih finansija ka strukturnim reformama“, ocenjeno je u novom broju MAT-a.\nEkonomista Miladin Kovačević rekao je da se novu vladu očekuje nastavak reformi, pre svega završetak procesa restruktuiranja javnih preduzeća, konsolidacija i transformacija nekoliko velikih javnih preduzeća – EPS, Srbijagas i Železnice Srbije.\n„Potreban je i nastavak reformi u javnom sektoru, sa akcentom na lokalna javna preduzeća i lokalne javne finansije, zdravstvo i obrazovanje, gde radi oko 300.000 ljudi“, istakao je Kovačević.\nNajkrupniji izazov je, kako je ocenio, nastavak sistemskih reformi u penzionom sistemu i socijalnim funkcijama države.\n„Neophodno je smanjenje opterećenja na rad, radi stimulisanja zapošljavanja, ali za takav potez potrebna je i mera koja bi neutralisala jaz u budžetu“, rekao je on.\nStručnjaci MAT-a naveli su da za sada nemaju procenu rasta BDP u ovoj godini, jer je rano za prognoze.


Registracija za rusko-srpsko preduzeće\n28.12.2009. / 10:12:53h\nBEOGRAD, U narednih nekoliko dana treba da bude imenovan direktor zajedničkog srpsko-ruskog preduzeća za podzemno skladište gasa Banatski dvor.\nDržavni sekretar u Ministarstvu energetike Dušan Mrakić najavio je da će odmah poslije toga to preduzeće biti i registrovano. “Svi dokumenti su spremni za registraciju, u nerednih par dana ruski predstavnik treba da imenuje čoveka, koji će voditi tu kompaniju i 24 sata nakon toga će preduzeće biti i registrovano,” rekao je Mrakić.\nOn je podsjetio da je ugovor za osnivanje zajedničkog preduzeća za Banatski dvor potpisan 20. oktobra, prilikom posjete predsjednika Rusije Dmitrija Medvedeva Srbiji i da je vlasništvo ‘Srbijagasa’ u tom preduzeću 49 odsto, a ‘Gasproma’ 51 odsto.\nMrakić je ukazao da će odmah nakon novogodišnjih i božićnih praznika biti nastavljene aktivnosti tog ministarstva vezane za pregovore sa slovačkim partnerima za izgradnju novog skladišta gasa u Srbiji, koje, kako je je rekao “još uvek nije tačno definisano gdje će se nalaziti”.\nPostoje različite varijante gde će biti to novo skladište gasa, postoji mogućnost da se odabere neka lokacija u Vojvodini ili bivše nalazište nafte u Ostrovu kod Požarevca.\nSa slovačkim partnerima će se, kako je naveo Mrakić, razgovarati i o izgradnji gasovoda na dionici Aleksandrovac-Brus-Kopaonik-Raška -Novi Pazar-Tutin, sa jednim krakom prema Kosovu.\nOn je objasnio da su Slovaci izbrani za taj gasni posao zato što su iskazali spremnost da najveći dio posla oni kreditno finansiraju. Državni sekretar je najavio da će druga velika aktivnost tog ministarstva, početkom sledeće godine, biti dogovori sa kineskim partenerima vezani za kreditni aranžman za revitalizaciju i izgradnju novog termobloka u Kostolcu.\nOn je najavio da će u januaru 2010. godine biti potpisan predugovor za kredit sa Kinom, od oko 850 miliona evra, ukazujući da će detalji vezani za taj posao biti poznati tek u januaru sledeće godine. Tanjug


Politika - datum: 2018-08-20 FUNKCIONER GRAĐANSKOG POKRETA „URA” ZORAN MIKIĆ SAOPŠTIO Zalažemo se za bolje uslove u zdravstvu\nIzvršni direktor Građanskog pokreta URA Zoran Mikić saopštio je da se zalažu za reformu zdravstva i za bolje uslove za rad ljekara.\nPodaci Sindikata doktora medicine, prema kojima je tokom poslednje četiri godine više od 100 ljekara napustilo zdravstveni sistem Crne Gore, porazni su i veoma zabrinjavajući za društvo i građane, istakao je Mikić.\nDodao je da ovi podaci izgledaju još poraznije ako se uporede sa standardima EU koji propisuju da je na 100.000 stanovnika optimalan broj ljekara 335, dok u našem sistemu zdravstva radi oko 220 ljekara na 100 000 stanovnika.\n– Svaki odlazak specijalista, posebno onih u čije školovanje je država ulagala, za malu državu sa ograničenim kadrovskim i tehnološkim resursima je veliki gubitak. Ljekari dominantno odlaze zbog malih plata, loših uslova rada, loše organizacije posla uslovljene nedostatkom normativa, ali i loših međuljudskih odnosa kojima doprinose postupci čelnih ljudi Ministarstva zdravlja – navodi Mikić.\nIstakao je da su sistem zdravstva, do sada, održavali upravo ljekari i drugo medicinsko osoblje svojim požrtvovanim radom i zalaganjem.\n– Građanski pokret URA je u januaru 2018. godine predstavio program reforme sistema zdravstva pod nazivom „Zdravstvo za sve“. URA se zalaže da se izdvajanja za zdravstvo, sa trenutnih pet odsto BDP-a, povećaju na 5,4 odsto BDP-a za 2019. godinu sa ciljem da se uz godišnja proporcionalna povećanja u narednih 5 godina izdvajanja za zdravstvo podignu do 6,8 odsto BDP-a, što je i minimalna preporuka Svjetske zdravstvene organizacije (SZO/NjHO) – navodi Mikić.\n– URA se snažno zalaže da se afirmiše kvalitet i količina rada ljekara kroz obračun zarada po kapitaciji, kao i broju i kvalitetu pruženih usluga ljekara u primarnoj i sekundarnoj zdravstvenoj zaštiti. Smatramo da je neophodno hitno promijeniti način obračuna plata ljekarima i zdravstvenim radnicima na tercijarnom nivou (KCCG) sa ciljem prelaska na ugovorne plate za ljekare specijaliste i zdravstvene radnike koji imaju najbolje indikatore kvaliteta i rezultata rada – istakao je Mikić.\nDodao je da se lokalne samouprave moraju aktivnije uključiti u proces stvaranja uslova, materijalnih i statusnih, kako bi najbolji ljekari ostajali u javnom zdravstvenom sistemu.\n– Za to je potrebno zakonom utvrditi nadležnosti lokalnih samouprava u sistemu zdravstva kroz osnivanje fondova i posebno finansiranje zdravstvenih usluga na teritoriji lokalnih samouprava – zaključuje Mikić.


Kako vam možemo pomoći prilikom uvoza iz Srbije:\nPomoći ćemo vam da napravite spisak srpskih proizvoda za koje postoji potražnja u Rusiji. Procenićemo obim potražnje i odrediti ciljnu grupu potrošača određene grupe proizvoda.\nPomoći ćemo vam da sastavite listu potencijalnih srpskih dobavljača i odaberete poslovnog partnera na osnovu najbolje ponude i odnosa cene i kvaliteta proizvoda. Po završetku ove faze trebalo bi da imate podatke o firmi - prodavcu, o cenama usluga, kao i o troškovima prevoza robe od potencijalnih dobavljača. Na osnovu ovih informacija možete izračunati indikativnu cenu uvoznog proizvoda i napraviti sistem određivanja cena ( cena ulaska ka distributeru, cena ulaska u maloprodajne lance, cena na polici u radnju).\nOrganizovaćemo vaše privatne sastanke- pregovore u Srbiji i u skladu sa listom potencijalnih srpskih dobavljača odabraćemo najboljeg poslovnog partnera za vas.\nPomoći ćemo vam da izaberete carinske predstavanike za saradnju. Treba uzeti u obzir mnogo sitnica, što zahteva dobro poznavanje carinskog zakona. Pored toga, deklarisanje proizvoda i registracija uvoza vrše se elektronskim putem korišćenjem posebnog softvera.\nPomoći ćemo vam da zaključite međunarodni ugovor, i odredite ugovorom, uslove isporuke robe. Međunarodni ugovor radi se na tri jezika. Ruska verzija vam je potrebna zbog ruskih državnih organa, koji zahtevaju da im se dostave ugovori (FTS, FNS, i td.). Druge jezične verzije, engleska i srpska) predviđene su za potrebe proizvođača, kao i za carinske i regulatorne organe u Srbiji.\nPomoći ćemo vam da odaberete prevoznika. Ukoliko je ugovorom dogovorena isporuka robe na paritetu FCA, u skladu sa Incoterms-2010 pravilima, sva pitanja u vezi organizacije prevoza i isporuke robe spadaju u vašu nadležnost.\nPlaćanje po dogovoru o isporuci i izvršenje ugovornih obaveza. Gotove je sigurno da će vaš srpski partner na početku saradnje zahtevati od vas avansno plaćanje proizvoda. U skladu sa ruskim monetarnim zakonodavstvom, plaćanje robe nerezidentima-pravnim licima, može se vršiti samo preko deviznog računa nad kojim se vrši devizna kontrola.\nNakon uplate sredstava, uz pomoć naše kancelarije u Beogradu, pomoći ćemo vam da sprovedete kontrolu isporuke robe, prekontrolišete kvalitet robe i niz drugih važnih pojedinosti za vas.


Goraždanski poslodavci traže preispitivanje odluke o uvođenju online nastave - Jajce Online\nNaslovnica BOSNA I HERCEGOVINA Goraždanski poslodavci traže preispitivanje odluke o uvođenju online nastave\nGoraždanski poslodavci traže preispitivanje odluke o uvođenju online nastave\nUdruženje poslodavaca Bosanskopodrinjskog kantona (BPK) Goražde održalo je hitan sastanak na kojem su razmatrane posljednje naredbe Vlade BPK Goražde. U ovom udruženju nezadovoljni su što su naredbe donesene pred početak vikenda i, kako su kazali, bez konsultacija sa poslodavcima, te smatraju da će se nove mjere odraziti na poslovanje privrednih subjekata.\n“Uvođenje online nastave u školama imat će za posljedicu odsustvo velikog broja radnika koji ne mogu ostaviti djecu bez nadzora. Po procjenama ti će se brojevi kretati po 50 ili 60 u većim privrednim subjektima, što dovodi u pitanje uspješnost zacrtanih ciljeva i po ugovorima preuzetih obaveza. Ne vidi se smisao ovakvoj odluci, pogotovo cijeneći što se ostavlja mogućnost da rade kladionice, ugostiteljski objekti i druge slične djelatnosti, a da je prethodno u škole u cilju održavanja sigurne nastave uloženo u zaštitu djece, nastavnika i profesora putem nabavke pregrada, klupa, maski i druge zaštitne opreme u čemu su finansijski učestvovali privredni subjekti sa područja BPK Goražde”, jedan je od zaključaka.\nUdruženje poslodavaca BPK Goražde zahtjeva da se u krizni štab Ministarstva socijalne politike, zdravstva, raseljenih lica i izbjeglica BPK Goražde imenuje predstavnik Udruženja poslodavaca i da kao član može izraziti uticaj na privredna društva, radi usklađivanja donesenih mjera, njihovih ciljeva i potreba privrednih subjekata.\nHitan sastanak Udruženja poslodavaca BPK Goražde održan je na zahtjev privrednih subjekata iz tri industrijske zone koje imaju najveći broj radnika.\nPrethodni članakKostarikanski savez žali se FIFA-i jer španski Levante ne pušta Duartea na utakmicu u Zenici\nNaredni članakEU prijeti AstraZeneki zabranom izvoza vakcina


Auto osiguranje - I fanovi elektromobila imaju svoje skupove\nI fanovi elektromobila imaju svoje skupove\nPoznato je da zaljubljenici u određenu marku ili model automobila imaju običaj da organizuju okupljanja na kojima su prisutna vozila iz svih krajeve Evrope. Vlasnici električnih automobila po tom pitanju uopšte se ne razlikuju se od ljubitelja “benzinaca”.\nU Nemačkoj je održana verovatno najtiša parada četvorotočkaša, koja je okupila oko 600 vozila na električni pogon iz čitave Evrope.\nUčešće na ovom skupu bilo je dozvoljeno isključivo čisto električnim automobilima, što znači da nije bilo mesta za mešance poput “Plug-In” hibridnih vozila.\nNamera organizatora bila je da postavi rekord u broju elektromobila okupljenih na jednom mestu, a na kraju je prebrojano tačno 577 ovih vozila.\nSkup je održan na starom aerodromu Tempelhof u Berlinu, a osim ulicama ovog grada, automobili su prodefilovala i stazom na kojoj se organizuje trka električne Formula E.\nPored nekih od najpopularnijih električnih modela, kao što su Nissan Leaf, Tesla S, Renault Zoe, ili Citroen C0, koji se koristi kao “car sharing” vozilo za iznajmljivanje u Berlinu, na skupu su bili i retki elektromobili poput Mercedesa SLS AMG E-Cell.


Gnjilanska grupa: Američki KFOR je odgovoran :: Balkan Insight\n06 Jun 12 Gnjilanska grupa: Američki KFOR je odgovoran\nU nastavku suđenja sedamnaestorici pripadnika takozvane “Gnjilanske grupe”, svedoci Odbrane tvrde da su se zločini u Gnjilanu desili nakon što je u grad ušao američki KFOR-a, koji je sa sobom doveo i OVK.\nTrojica bivših žitelja Gnjilana, grada na istoku Kosova, svedočili su u sredu u Specijalnom sudu u Beogradu u slučaju protiv sedamnaest bivših pripadnika Oslobodilačke vojske Kosova (OVK) optuženih za ratni zločin protiv civilnog stanovništva.\nZoran Vitković, bivši sudija Opštinskog suda u Gnjilanu, tvrdi da su masovna ubistva i pljačke u tom gradu počela nakon dolaska američkog KFOR-a.\n“Čim je naša vojska napustila Kosovo, došli su Francuzi. Tada se niko nije žalio i mi smo još uvek išli na posao. Sve je bilo u redu dok nisu došli Amerikanci i doveli ‘učke’”, rekao je Vitković.\nNjegov bivši sugrađanin Miloš Mladenović situaciju u gradu nakon ulaska američkih snaga takođe opisuje kao nepodnošljivu.\n“Ljudi su se više plašili, Srbi su se polako povlačili iz grada, kuće su paljene, bacane su bombe. Od svojih kolega Albanaca sam na poslu čuo da je njima prećeno i da moraju da prestanu da govore sa Srbima. Dosta novih ljudi je došlo u grad, i to u nekim crnim uniformama. Ne znam ko su bili oni, znam da su ljudi pričali da je to OVK”, dodao je Mladenović.\nNakon potpisivanja Kumanovskog sporazuma 9. juna 1999. godine, kojim se okončao sukob na Kosovu i dogovorilo povlačenje srpskih vojnih snaga sa ove teritorije, u Gnjilane su, u okviru vojne misije NATO-a, ušle najpre francuske, zatim ruske i na kraju američke trupe. Tada je Gnjilane napustilo oko 20.000 Srba.\nVitković i Mladenović bili su žrtve mučenja albanske grupe koju je Tužilaštvo označilo kao “Gnjilansku grupu”, međutim ovi svedoci nisu mogli da potvrde da su optuženi učestvovali u napadima.\nOptužnica Tužilaštva za ratne zločine od 11. avgusta 2009. godine tereti Nazifa Hasanija, Ahmeta Hasanija, Fatona Hajdarija, Sameta Hajdarija, Ferata Hajdarija, Kambera Sahitija, Selimona Sadikija, Aguša Memišija, Burima Fazlijua i Šemsija Nuhijua da su, kao pripadnici OVK, od početka juna do kraja decembra 1999. godine, surovo, do smrti mučili najmanje 80 lica. Najmanje 34 lica se i danas vode kao nestala, a najmanje 153 lica su protivpravno lišena slobode, mučena, a zatim puštena.\nPrethodno su takođe kao svedoci Odbrane svedočili i Šaban Hajdari i Enver Gvinjali, koji su tvrdili da je okrivljeni Šemsi Nuhiju boravio u Kumanovu za vreme počinjenja ratnih zločina u Gnjilanu za koje je optužen.\nUjak optuženog Nuhijua, Enver Gvinjali, rekao je da je u martu 1999. optuženi došao u Kumanovo zajedno sa svojom porodicom, da su tu boravili do decembra iste godine, i da su se zatim vratili na Kosovo.\n“On [Nuhiju] je bio prinuđen da brata vodi kod lekara, čak su ga zbog bolesti nosili na rukama”, objasnio je Gvinjali, dodavši da se optuženi stalno starao o bratu, i nije napuštao Kumanovo.\nŠemsi Nuhiju je poslednji optuženi pripadnik OVK koji je po poternici iz Srbije uhapšen u Švajcarskoj, a srpskim pravosudnim organima izručen je u martu. On je pred Većem Višeg suda za ratne zločine negirao krivicu. Presudom Višeg suda u Beogradu, Odeljenje za ratne zločine, od 21. januara 2011. godine, zbog krivičnog dela ratni zločin protiv civilnog stanovništva, devet pripadnika Gnjilanske grupe osuđeno je na ukupno 101 godinu zatvora.


Kapitenu Crvene zvezde Milanu Borjanu je pozlilo danas zbog čega je hitno hospitalizovan.\nNajpre se pojavila informacija da je Borjan zaražen korona virusom, ali se ipak radi o stomačnim problemima - kako su objavili crveno-beli.\nPošto je Borjanu pozlilo odrađene su prve analize prema kojima golman reprezentacije Kanade ima stomačni virus.\n- Milan Borjan je negativan na korona virus, prema nalazima ima stomačni virus. Imamo više igrača sa istim problemom zbog čega ćemo prikupiti dokumentaciju i poslati Zajednici Superlige kako bismo odložili meč sa Voždovcem - glasi saopštenje Zvezde.\nTo će ujedno biti treća odložena utakmica Superlige u ovom vanrednom kolu, a razlog je takođe stomačni virus.\nStanković o uspesima Zvezde i Partizana u Evropi, igraču kom će produžiti karijeru do 40. godine i NERVOZNOJ REAKCIJI Dionija u Razgradu: "Falilo mu je mirnoće..."\nLOŠE VESTI! Milanu Borjanu pozlilo, hitno prebačen u bolnicu\nNa svetu teško da postoji neki fudbalski zaljubljenik koji nije upoznat sa likom Larise Rikelme.\n"OSEĆAM VELIKO OLAKŠANJE" Fudbaler se javno obratio i poručio da je gej: Odrastao sam misleći da se o ovoj temi nikada ne govori\nDžoš Kavaljo, defanzivac australijskog Adelejd Junajted, jedini je aktivni fudbaler, iz prvih divizija takmičenja širom sveta, koji je otvoreno priznao da je homoseksualac.


Država uzima novac opštinama i gradovima - Ozonpress :: internet portal\nDržava uzima novac opštinama i gradovima\nTag: Evropska povelja, finansiranje lokalnih samouprava\nDok je u pojedinim razvijenim državama Evropske unije lokalnom nivou vlasti prošle godine pripalo bezmalo 50 odsto ukupnih budžetskih prihoda, u Srbiji su svih 145 gradova i opština, te autonomna pokrajina Vojvodina, imale 11,68 odsto takvih prihoda.\nOdnosno, skoro devet puta manje od centralnog nivoa, upozorila je Nacionalna koalicija za decentralizaciju (NKD), pozivajući se na zvanične podatke Ministarstva finansija Srbije i Statističke službe Evropske unije Eurostat.\nU izveštaju NKD o odnosu budžetskih prihoda na centralnom i lokalnom nivou vlasti u Srbiji i EU, upozorava se i da razlozi kojima Vlada Srbije obrazlaže neophodnost predstojećih zakonskih izmena- koje će javne prihode gradova i opština dodatno smanjiti, nisu u punoj meri tačni, zbog čega je „diskutabilna“ i sama potreba za zakonskim izmenama.\nVlada je predhodno najavila da će od 1. januara 2017. godine početi primena Zakona o izmeni zakona o finansiranju lokalne samouprave, koji će lokalnim samoupravama umesto dosadašnjih 80 odsto prihoda od poreza na zarade „ostaviti“ 66, odnosno 74 , odnosno 77 odsto, u zavisnosti da li je reč o Beogradu, opštinama ili gradovima.\nPrema izveštaju NKD, koji se poziva na podatke Ministarstva finansija, godišnji budžetski prihodi na lokalnom nivou u Srbiji- pod kojim Ministarstvo podrazumeva sve opštine, gradove i pokrajinu Vojvodinu, od 2012. do danas sve su niži, a pri tom ne prelaze petinu ukupnih budžetskih prihoda u zemlji. Vojvodini, gradovima i opštinama u 2012. godini u proseku je pripalo 17,7 odsto, 2013.- 14,20 odsto, 2014.- 12,28 odsto, a u 2015.- 11,68 odsto ukupnih budžetskih prihoda države. Centralni nivo države je 2012. u proseku inkasirao 82,83 odsto, 2013.- 85,80 odsto, 2014.- 87,72 odsto, a 2015. godine 88,32 odsto svih budžetskih prihoda u zemlji.\nZa razliku od Srbije, u 28 država EU je prošle godine lokalnom nivou vlasti u proseku pripala bezmalo jedna trećina njihovih ukupnih budžetskih prihoda (31,60 odsto). U državama koje su „sinonim“ za visoki životni standard, kao što su Finska, Danska i Švedska, za „lokal“ je opredeljena skoro polovina ukupnih javnih prihoda (47,9 odsto, 47,7 odsto i 45, 6 odsto). Na listi deset zemalja u kojima lokalni nivo ima više od 30 odsto ukupnih budžetskih prihoda nalaze se i Poljska, Nemačka, Francuska, Holandija, Italija i Letonija, kao i jedna država Zapadnog Balkana- Hrvatska.\n– Od 2000. godine do danas sve Vlade Srbije tvrdile su da imaju proevropsku orijentaciju i da sprovode reforme ka standardima EU, ali ovakvo istraživanje pokazuje da to nije tačno. Činjenica je da se Srbija ozbiljno udaljava od evropskih standarda po pitanju odnosa prihoda centralnog i lokalnog novoa vlasti, koji je između ostalog bitan pokazatelj demokratizacije jedne zemlje- kaže Mladen Jovanović, predsednik Upravnog podbora NKD.\nOn dodaje da je „put novca zapravo put moći“, tako da visoka centralizacija javnih prihoda koja postoji u Srbiji istovremeno znači i „visoku centralizaciju i koncentraciju političke moći na jednom mestu“. Razvijene i demokratske države, pak, insistiraju na sasvim drugačijim standardima, koji podrazumevaju jačanje lokalnog novoa vlasti, koji je najbliži građanima i njihovim potrebama.\nPrema izveštaju NKD, od Srbije su prošle godine bile finansijski centralizovanije samo četiri države EU. Grčka je za lokalni nivo izdvojila svega 9,2 odsto ukupnih budžetskih prihoda, Irska 8,5 odsto, a Kipar 4,2 odsto. Lokalni nivo vlasti skoro da nije imao nikakvih javnih prihoda u Malti, koja je za njega izdvojila svega 1,4 odsto.\nEvropska povelja o lokalnoj samoupravi, koju je Srbija ratifikovala 2007. godine, nalaže državama koje su joj pristupile „potrebu primene pravila koja garantuju političku, administrativnu i finansijsku nezavisnost lokalnih vlasti“.\nEvropska povelja propisuje da javne poslove „prvenstveno obavljaju oni organi vlasti koji su najbliži građanima“. Ovlašćenja data lokalnoj vlasti su „po pravilu potpuna i ekskluzivna“, te „ne smeju biti narušavana ili ograničena drugom, centralnom ili regionalnom vlašću, osim u skladu sa zakonom“.\nU Povelji se naglašava da se pravo građana da obavljaju javne poslove, kao jedno od osnovnih demokratskih principa, „najneposrednije može ostvariti na lokalnom nivou“. Očuvanje i unapređivanje lokalne samouprave u različitim evropskim zemljama „važan je doprinos izgradnji Evrope zasnovanoj na principima demokratije i decentralizacije vlasti“.\nNa računima građana skoro 8.000 dinara\nPolovnjaci ubuduće mnogo jeftiniji!\nDelovi srpskog Zakona o radu krše Evropsku povelju


Beogradski bezbednosni forum: Rusija na nestabilnosti gradi uticaj u regionu\n18. oktobar/listopad, 2018.\nPavel Lužin, Klarisa Duvinjo, Štefan Lene i Ulrih Kün na sesiji Beogradskog bezbedonosnog foruma\nRusija koristi religioznu i ideološku povezanost sa zemljama regiona ali i dezinformacije kako bi osnažila svoj uticaj na Balkanu, ocenjuje bivši autrijski diplomata i nekadašnji specijalni izaslanik EU za Balkan, Štefan Lene.\n„Kada govorimo o konkretnim stvarima, energija jeste ono u čemu Rusija ima moćan uticaj. Ali u svemu drugom, zemlje Evropske unije su mnogo dominantnije, na primer, ekonomski“, ocenio je Lene, učestvujući na Beogradskom bezbednosnom forumu na sesiji posvećenoj odnosima Rusije i Zapada.\nLene dodaje i da će bez obzira na neku tradicionalnu, ideološku ili religioznu, povezanost, građani Srbije, na primer, uvek stremiti vrednostima zapadno – evropskih zemalja. Želeće, kaže, tamo da se školuju, rade, usavršavaju.\n„Rusija ima malo toga da ponudi, ona pokušava da izazove frustracije, da sabotira“, kaže Lene.\nGde je Rusija u Srbiji?\nUčesnici sesije složni su u oceni da je za bolji odnos Rusije i Zapada ključno da Rusija počne objektivno da posmatra namere Evropske unije i Sjedinjenih Američkih Država.\nPredsedavajuća vojnog komteta NATO Klarisa Duvinjo kaže da se ciljevi NATO danas ne svode samo na podržavanje bezbednosti u Evropi, već i na principe dobrosusedstva i saradnje.\n“Čak i zemlje koje ne žele u NATO, poput Srbije, žele da sarađuju, vežbaju sa NATO”, objašnjava Duvinjo podsećajući na nedavnu zajedničku vežbu u oblasti civilne zaštite, izvedenu u Mladenovcu.\n“Ako je za Rusiju sporno što se kroz tu saradnju gradi još veća stabilnost i mir, onda treba Rusiju pitati šta je to sporno”, dodaje Duvinjo.\n"NATO je veoma zainteresovan za bolje odnose sa Rusijom, ali imamo jasne crvene linije, a to je – da drugima ne govorimo šta da rade. Rusiji nudimo dijalog, ali svaka zemlja ima pravo da pristupi organizaciji kojoj želi. Rusija to ne prihvata", rekla je Duvinjo\nPavel Lužin, kolumnista i analitičar za Rusiju i Bliski istok smatra da Rusiju uopšte ne zanima prosperitet na Balkanu.\n“Rusiju jedino interesuje da bude ‘trouble maker’, da izaziva nevolje, uništi integritet EU, NATO i sprovede svoje interese”, kaže Lužin i dodaje da Rusija želi da bude supersila i zbog domaćih prilika jer bi “u suprotnom Putinova vlast oslabila i u samoj Rusiji”. Uveren je i da predsednika Rusije Vladimira Putina “ne vole ni Rusi ali da ga se boje”.\nUčesnici panela priznaju da su vrlo svesni skrivenog ruskog uticaja i da se ozbiljno odnose prema tom problemu. Neke će, kažu, pokušati da reše na “naučenim lekcijama”.\nIpak, opšte uverenje svih je da se protiv prikrivenog uplitanja Rusije najbolje bori uz dalje jačanje poverenja i inegriteta zapadne politike. Jedino tako, kažu, ruska propaganda nikoga uopšte neće ni interesovati.


Sreca ce ih svuda pratiti: Ovim znacima se pruzaju lepe prilike! -\nSreca ce ih svuda pratiti: Ovim znacima se pruzaju lepe prilike!\nNekim znacima ce period do kraja avgusta obeleziti prilike za srecu. Naime, sreca zvezda ce pratiti pripadnike znaka Ovna i Bika i upravo ce oni moci da dodju do svega onoga do cega im je stalo…\nDragi ovnovi, vama mesec avgust nije zapoceo onako kako ste zeleli, ali vi nemate preterano velikih razloga za zabrinutost. Naime, vas ce pratiti sreca zvezda od 10. avgusta pa sve do kraja meseca i vama ce se pruziti veliki broj prilika za srecu. Nije nikakva tajna da vi vec dugo vremena cekate na period tokom kojeg ce vam sve polaziti za rukom. A vama taj period uskoro pocinje.\nVama period do kraja avgusta nece doneti neke preterano velike probleme, cak naprotiv, on ce vam doneti samo mnogo prilika za srecu. Vi cete zapravo biti u prilici da promenite situaciju na svim planovima vaseg zivota i to na bolje. A samo od vas ce zavisiti da li cete to i uciniti.\nVama period do kraja avgusta, izmedju ostalog, donosi i priliku da promenite zaposlenje. Vi cete imati jednu veoma lepu i kvalitetnu poslovnu ponudu, ali ce od vase odluke zavisiti sve. Isto tako vi trebate da pokazete veliku hrabrost i odvaznost u periodu do kraja avgusta. Vi prosto ne trebate misliti o poteskocama, jer ce vama sve polaziti za rukom u periodu do kraja meseca. Vama ce se pruziti brojne lepe prilike, a ako budete hrabri i odvazni onda cete uspeti sve te prilike i da iskoristite.\nVama predstoji veoma lep period i vi se trebate potruditi kako bi period do kraja avgusta iskoristili na sto je moguce bolji nacin.


Svi migranti iz Pakistana vraćaju se kući - Infoprijedor\nBiH Svi migranti iz Pakistana vraćaju se kući\nSvi migranti iz Pakistana vraćaju se kući\nIlegalni migranti iz Pakistana uskoro bi mogli da budu deportovani iz BiH, a na osnovu pregovora i dogovora domaćih sa tamošnjim vlastima, potvrđeno je juče za “Glas Srpske”.\nMinistarstvo bezbjednosti BiH nedavno je formiralo radnu grupu koja je radila na sporazumu čije bi potpisivanje značilo povratak ilegalnih migranata, porijeklom iz Pakistana, a kojih je i najviše u BiH, u njihovu domovinu. Konačan tekst nacrta sporazuma, na koji je mišljenje dala i pakistanska strana, utvrđen je juče i proslijeđen u dalju proceduru, odnosno Savjetu ministara, a o njemu treba da se izjasni na kraju i Predsjedništvo BiH.\nČlan radne grupe i savjetnik direktora Granične policije BiH Svevlad Hofman izjavio je za “Glas Srpske” da je to radno tijelo usaglasilo detalje i da su sada na potezu nadležne institucije vlasti. Kada BiH i Pakistan ratifikuju sporazum, to će biti osnova koja bi u praksi značila da se svi Pakistanci koji su nezakonito došli u BiH procesom readmisije vraćaju u zemlju svog porijekla, a Pakistan bi bio dužan da ih prihvati.\n– Stavovi BiH i Pakistana su objedinjeni u nacrt sporazuma o readmisiji, koji je proslijeđen u Savjet ministara BiH na usvajanje, a nakon toga treba Predsjedništvo BiH da ga ratifikuje. I druga strana treba to isto da uradi, a kada dokument usvoje i pakistanske vlasti, stvaraju se uslovi da taj akt bude potpisan i stupi na snagu. U ovom trenutku je još nezahvalno govoriti kada će cijela procedura biti okončana – istakao je Hofman.\nNaglasio je da je trenutno važno da postoji dobra volja da se krene sa ovim i da se napravi jedan korak ka boljem upravljanju migracijama.\n– To je izuzetno bitno. Nastaviće se saradnja, odnosno pokušati da se takvi sporazumi usaglase i sa drugim zemljama visokog migracijskog rizika, kao što su Maroko, Bangladeš i druge – zaključio je Hofman.\nHofman je, na pitanje kako će se tretirati migranti koji borave u BiH bez dokumenata, za koje se ne zna ko su, rekao da i za to postoji rješenje. To je, kako je kazao, biometrija, a upućeni vjeruju da će, kada sporazum stupi na snagu, dovesti do smanjenog priliva migranata iz Pakistana jer će znati šta ih čeka.\nUtvrđivanje identiteta ilegalnih migranata predstavlja veliki izazov i problem za domaće službe jer veliki broj njih nema kod sebe dokumente, što otežava i provjere u zemljama porijekla. To je ranije za “Glas” isticao i direktor Službe za poslove sa strancima Slobodan Ujić, naglašavajući da je više od 97 odsto migranata bez ikakvih ličnih dokumenata.\nSlužba za poslove sa strancima BiH u prvom polugodištu 2020. godine evidentirala je 6.641 nezakonitog migranta, a sudeći prema izjavama koje su uzete od njih, najviše ih je iz Pakistana. Služba je prilikom postupaka za udaljavanje lica iz BiH od diplomatsko-konzularnih predstavništava nekih zemalja informisana da institucije nisu u mogućnosti da na osnovu lične izjave i foto-daktiloskopske dokumentacije potvrde državljanstvo lica, već traže i dodatne dokaze, kao što su pasoš, lična karta, diploma, vozačka dozvola.\nU informaciji koja je početkom septembra razmatrana u Parlamentu BiH je, između ostalog, navedeno da, kada su u pitanju Pakistanci, Služba je došla do podataka da je tamošnji parlament razmatrao mogućnost pomoći njihovim državljanima koji borave u privremenim prihvatnim centrima u BiH.\nPrethodni članakMesar optužen da je premlatio muškarca u pekari\nSljedeći članakU Srpskoj 181. zaraženo koronom, dvoje iz Prijedora\nMijenja se zakon u BiH: Ko će biti oslobođen vezivanja pojasa u vozilu


ePogledi - Iranski general: S. Arabija i UAE pretvaraju naše granice u terorističke zone\nIranska Revolucionarna grada saopćila je da je uhapsila ćeliju koja je pripremila i postavila autobombu korištenu u napadu u iranskom gradu Zahedanu.\nNačelnik Generalštaba iranske vojske, general Muhammed Bakiri, optužio je Saudijsku Arabiju i Ujedinjene Arapske Emirate da rade na tome da iranske granice s Pakistanom pretvore u područja pod kontrolom terorista.\nDodao je da će "na daljnju podršku Saudijske Arabije i UAE-a terorizmu uzvratiti napadom na terorističke centre ma gdje oni bili".\n"Ako se aktivnosti centara za obuku i položaja s kojih djeluju terorističke grupe u Pakistanu nastave iz bio kojeg razloga, Iran smatra svojim legitimnim pravom, a u skladu s međunarodnim pravom i poveljama Ujedinjenih naroda, da odmah intervenira, ako se za tim ukaže potreba, kako bi se suprotstavio ovim terorističkim žarištima", rekao je Bakiri, prenosi iranska novinska agencija IRNA.\n'Pakistan mora preduzeti korake'\n"U Pakistanu postoje tajne i polutajne baze koje su uspostavile terorističke grupe, koje treniraju, opremaju i organiziraju Saudijska Arabija i UAE, s ciljem da se stvori nesigurnost i nestabilnost u Iranu."\n"Ozbiljni razgovori s pakistanskim političkim i vojnim zvaničnicima počeli su nakon nedavnog terorističkog napada. Grupa zvaničnika došla je u Iran, a nastavljeni su razgovori i s pakistanskim rukovodstvom", rekao je Bakiri.\n"Tražili smo od pakistanskih vlasti da same očiste područje na kojem su terorističke grupe ili da dozvole iranskim snagama da uđu na teren i suprotstave se tim grupama", dodao je.\nBahram Qasimi, glasnogovornik iranskog Ministarstva vanjskih poslova, izjavio je da njegova država očekuje da Pakistan preduzme neophodne korake kako bi se osigurala granica s Iranom nakon napada na Revolucionarnu gardu, u kojem je poginulo 27 osoba.\nIran tvrdi da je napad isplaniran i izveden iz Pakistana, što je Islamabad demantirao, osudivši nasilje u Iranu i ponudivši saradnju.\nJubair ponovo napao Teheran\nShah Mehmood Qureshi, ministar vanjskih poslova Pakistana, naglasio je u telefonskom razgovoru s iranskim kolegom Mohamadom Javadom Zarifom da je njegova država spremna na saradnju kad je riječ o sigurnosti granica i borbi protiv terorizma.\nMinistarstvo vanjskih poslova Irana pozvalo je pakistanskog ambasadora u Teheranu u znak protesta zbog napada na konvoj Revolucionarne garde, koji se dogodio prije nekoliko dana.\nTeheran je tražio od Islamabada da što prije identificira odgovorne za napad i uhapsi ih te se pozabavi pitanjem njihovih položaja u Pakistanu.\nS druge strane, saudijski državni ministar Adel al-Jubair žestoko se obrušio na Iran na zajedničkoj konferenciji za novinare s Qureshijem.\nJubeir je komentirao pitanje koje je bilo upućeno pakistanskom ministru vezano za posljedice napada na Zahedan, rekavši: "Zemlja za koju se sve države svijeta slažu da podržava terorizam nema pravo optuživati druge za terorizam."\n"Iran podržave terorizam, o čemu govori osnivanje Hezbollaha u Libanu i Husa u Jemenu, krijumčari oružje brojnim terorističkim grupama, upliće se u pitanja drugih država i pruža utočište jednom od sinova Osame bin Ladena", dodao je Jubair.\nUbijena šestorica pakistanskih vojnika\nJubair je rekao da će njegova država nastaviti razotkrivati iranski režim, koji se suočava sa sve većim pritiskom svog naroda.\nTe izjave izrečene su u vrijeme kad su pobunjenici ubili šestoricu pakistanskih vojnika u dva oružana napada na snage sigurnosti u pokrajini Beludžistan, koja graniči s Iranom.\nNovinska agencija Associated Press prenosi od lokalnog policijskog službenika da su četiri vojnika ubijena u nedjelju, kada su napadači otvorili vatru na snage sigurnosti u gradu Turbatu, a da su druga dvojica vojnika stradala u sličnom napadu u mjestu Loralai dan ranije.\nOdgovornost za ta dva napada još niko nije preuzeo, a uslijedili su dan nakon napada na iransku Revolucionarnu gardu.


Bojan K. 19. jula 2013., 17:42 3.9k Views\nRadovi na Pančevačkom mostu - 19.07.2013\nDanas je javno preduzeće „Putevi Srbije“ dalo obaveštenje da se u nedelju zatvara desna traka Pančevačkog mosta u smeru ka naseljima na levoj obali Beograda.\nOd nedelje, 21. jula od 07.00 časova do ponedeljka, 22.jula u 05.00 časova, izvodiće se radovi na zameni dilatacija na Pančevačkom mostu.\nZa saobraćaj će biti zatvorena desna traka, pa će se saobraćaj odvijati levom trakom u smeru ka naseljima na levoj obali Beograda.\nJP „Putevi Srbije“ apeluje na vozače da poštuju privremenu saobraćajnu signalizaciju i prilagode brzinu kretanja uslovima na putu.\nPodsećamo vas da u svakom trenutku možete pratiti uživo kamere sa Pančevačkog mosta/Bogoslovije i tako uvek saznati da li je gužva.\nPrethodna objava Neprijatni mirisi iznad Borče i Kovilova\nSledeća objava Most Borča – Zemun sa Dunava


POMOĆ U OČUVANJU KULTURNOG NASLEĐA – Grad Niš\n· admin · 4. novembra 2016.\nPredsednik Skupštine Grada Niša Rade Rajković, sastao se danas sa predsednikom Asocijacije evropskih gradova kulture (AVEC) i zamenikom gradonačelnika francuskog grada Arla – Kristijanom Murisarom.\nOvaj susret, prema rečima predsednika Rajkovića, kontinuitet je višegodišnje saradnje Niša i Arla i dobra je prilika za razmenu iskustava u domenu očuvanja i prezentacije kulturnog i istorijskog nasleđa. Ovoj temi u Nišu će se pristupati sa velikom pažnjom, imajući u vidu potencijal opšteg ekonomskog razvoja. To se pre svega odnosi na bolju turističku ponudu sve većem broju stranih posetilaca, koji u Nišu dosta toga mogu da vide i saznaju o istoriji i kulturi ovog kraja.\nPri tom, sadašnje gradsko rukovodstvo će naročito insistirati da na tome rade najbolji profesionalci u ustanovama kulture, čiji kontinuitet u radu neće zavisiti od periodičnih promena lokalne vlasti, zaključio je Rajković.\nInače, mreža A.V.E.C (Alliance de Villes Européennes de Culture) je formirana 1997. godine kao Evropska mreža istorijskih gradova i okruga sa zajedničkim ciljem uspostavljanja evropskog regiona zasnovanog na poštovanju kulture kroz materijalno i nematerijalno kulturno nasleđe, koje predstavlja identitet gradova i regiona.\nSledeća objava: OTVORENA APOTEKA U GORNJOJ TOPONICI\nPrethodna objava: Drugi Forum naprednih tehnologija-Potencijali Grada Niš


Doneli: Brisel i Vašington ohrabreni razvojem dogadjaja u Srbiji\n“Mislim da će u poslednjim nedeljama pregovora o budućem statusu Kosova od daleko većeg značaja biti uloga Evropske unije, koja želi da dubinski sagleda taj problem, da bi se sprečilo izbijanje kasnijih neželjnih problema, što će, verujem, SAD uzeti u obzir”, naveo je u ekskluzivnom razgovoru za Glas Amerike, analitičar u vašingtonskom insistutu “ American Enterprajz“, Tomas Doneli. Govoreći o samom pregovaračkom procesu on je kazao.\nDoneli: Pregovarački proces o samom statusu neće se odvijati vrlo brzo, uglavnom zbog toga što Beograd i Priština nisu pronašli zajednički jezik, čemu su se SAD i Evropska unija nadale. Zbog sporih i neizvesnih pregovora sada imate dve opcije: medjunarodna zajednica će ili izvršiti pritisak na obe strane da približe svoje stavove i pronadju kompromisno rešenje ili će krajem godine nametnuti rešenje.\nGlas Amerike: Mislite li da će SAD od sada intenzivnije insistirati na približavanju gledišta dve strane?\nDoneli: Svakako da hoće. Ali pitanje je koliko će biti stepen intenziteta tog pritiska. SAD imaju druge medjunrodne brige, koje su daleko aktuelnije, kao što je situacija u Iraku i Avganistanu. Medjutim, od samog početka pregovaračkog procesa o statusu Kosova, podrazumevalo se da će ukoliko pregovori zastanu, kao što je to sada slučaj, SAD izvršiti pritisak, ne samo na jednu, već na obe strane. Pitanje je u kojoj meri će se Beograd i Priština odupreti tom pritisku. SAD bi, medjutim, mogle da protumače to odupiranje kao doprinos regionalnoj destabilizaciji.\nGlas Amerike: Kao što znate, predsednik i premijer Srbije su izjavili da neće priznati nezavisnost Kosova.\nDoneli: To mi je poznato, ali se postavlja pitanje da li će Srbija moći da ostane pri tom stavu, ako dodje do medjunarodnog pritiska, posebno u pogledu bilaterlanih odnosa izmedju Srbije i SAD. Ukoliko Srbija ne bi ispunila očekivanja SAD, mislim da će odnosi dve zemlje početi da trpe.\nGlas Amerike: Da li bi EU mogla da se jače angažuje u tom procesu, jer je reč o Balkanu, odnosno delu Evrope?\nDoneli: Svakako da je to region u kome će Evropska unija postati još aktivnija, ako ne direktno, onda iza zatvorenih vrata. Brisel i Vašington su veoma ohrabreni razvojem dogadjaja u Srbiji, što potvrdjuje i veoma uspešna nedavna poseta predsednika Tadića Vašingtonu. I Brisel i Vašington bi, na primer, mogli da pribegnu daleko oštrijim ekonomskim merama prema jednoj i drugoj strani, što bi moglo da dramatično uspori porces evro-atlanske integracije i Beograda i Prištine, a to, siguran sam, obe strne žele da izbegnu. Mislim da će u poslednjim nedeljama pregovora od velikog značaja biti uloga Evropske unije, koja želi da dubinski sagleda taj problem, da bi se sprečilo izbijanje kasnijih neželjnih problema, što će, verujem, SAD uzeti u obzir.


“Fruškogorski cvet” - najmlađe udruženje žena u beočinskoj opštini - Sremske Novine\n1. 12. 2021., 04:55\n“Fruškogorski cvet” – najmlađe udruženje žena u beočinskoj opštini\nBeočin selo – “Fruškogorski cvet” je najmlađe udruženje žena na teritoriji beočinske opštine koje je osnovano u septembru 2015. godine. Okuplja žene iz Beočin sela koje se bave izradom rukotvorina, slikarstvom, fotografijom…\nKako kaže Nedeljka Vajukić, sekretar ovog Udruženja, “Fruškogorski cvet” broji 20 članica koje su se udružile sa željom da predstave kulturnu baštinu svog mesta.\n-Osim što radimo ručne radove posebno nam je važno i to što učestvujemo u raznim edukacijama. Dve naše članice su završile obuku veština pri Zavodu za ravnopravnost polova, a u sastavu članstva imamo i žene koje su završile kurs za zlatovez. To nam je veoma bitno, s obzirom da smo planirale da rad našeg Udruženja baziramo na održavanju radionica koje bi obuhvatile rad sa decom predškolskog i školskog uzrasta. Ovde kod nas postoji “Bubica”, odeljenje Predškolske ustanove “Ljuba Stanković” Beočin, sa kojim imamo izuzetnu saradnju od samog početka koja još uvek traje. Sa školskim uzrastom ne sarađujemo još uvek, ali i to imamo u planu, čim se steknu uslovi za rad. Kad nabavimo razboj i prateći materijal imamo takođe nameru da organizujemo i kurs tkanja – kaže Nedeljka Vajukić, sekretar Udruženja “Fruškogorski cvet” iz Beočin sela.\nTokom proteklih pet godina beočinske žene su učestvovale na svim manifestacijama na lokalnom nivou, a uspostavile su saradnju i sa Turističkom organizacijom Vojvodine, sa kojom su išle na nekoliko sajmova turizma. Među najuspešnijima Nedeljka izdvaja Sajam turizma u Bijeljini, gde su se u okviru Dana Vojvodine predstavile sa ručnim radovima i kulinarskim specijalitetima.\n-Nama je bio cilj da se predstavimo u široj okolini, tako da smo u Bijeljini odmah uspostavile kontakt sa raznim udruženjima iz Republike Srpske i te iste godine bile smo gosti Udruženja voćara na sajmu voćarstva u Brčkom. Osim tradicionalnih ručnih radova i zlatoveza koje izlažemo, mi takođe radimo i neke proizvode namenjene širokoj upotrebi kao što su stolnjaci, kecelje, krpe za sudove, koje prodajemo na sajmovima kako bi zaradile sredstva koja su nam neophodna za naš rad. Takođe, svake godine učestvujemo i na noćnim bazarima u Novom Sadu, gde prodajemo naše kolače po kojima smo već postale prepoznatljive među posetiocima – priča Nedeljka.\nKada je reč o prostorijama, koriste kućerak koji je u vlasništvu opštine a koji su ove vredne žene uredile i prilagodile svojim potrebama. Još uvek nemaju priključenu struju, što im pričinjava probleme u radu, ali postoje obećanja da će to uskoro rešiti. Tako bi mogle da ugoste turističke grupe koje dolaze u posetu obližnjem manastiru, da im predstave svoj rad i tradiciju mesta u kome žive, uz posluženje domaćih proizvoda.\nTrud da se ispune zahtevi svakog...\nUspešna deca iz seoskih škola – ...\nU kulturi vanredno stanje traje ...


Malo pozorište "Duško Radović": Origami i bajke za slušanje | Novosti.RS\nMalo pozorište Duško Radović: Origami i bajke za slušanje\nsreda, 25. 03. 2020. u 23:59\nSredom, petkom i nedeljom poseban radiofonski, pozorišni i radioničarski program, putem interneta, na "Jutjub" kanalu pozorišta\nMALO pozorište "Duško Radović" odlučilo je da svoje popularne naslove "prebaci" - u digitalni prostor. Ubuduće će se svake nedelje, u tri termina, održavati poseban radiofonski, pozorišni i radioničarski program, putem interneta, na "Jutjub" kanalu Malog pozorišta.\nSvake srede u 20 časova (repriza subotom u 20 časova) dečja publika moći će da sluša emisiju "Bajka u 8", a potom će svake nedelje na programu biti nova priča za slušanje. Bajke čita i oživljava poznati glas Vladislave Đorđević, koja je radila sinhronizaciju glavnih junaka animirane serije "Sunđer Bob Kockalone", zatim "Ren i Stimpi", "Pingvini sa Madagaskara".\nTakođe, svakog petka u 17 časova, "Radović" će emitovati video-emisiju - radionicu "Napravi s Minom". Zajedno sa Minom Miladinović, roditelji će imati priliku da sa decom prave figurice od materijala koji ima svako domaćinstvo - papira! Uz Minu, deca će moći da gledaju video-radionicu origamija, japanske veštine pravljenja figurica od papira.\nI još jedno iznenađenje - svake nedelje u podne Malo pozorište "Duško Radović" emitovaće snimak pozorišne predstave, sa sadašnjeg ili nekadašnjeg repertoara. Ove nedelje, 29. marta, na programu su "Strašne priče braće Grim", u režiji Mika Gordona, za uzrast od pet do deset godina.


Organizovani kriminal Archives - Page 32 of 34 - Detektor\nPrinudna pauza za slučajeve najtežeg kriminala\nZbog kašnjenja u imenovanju tužilaca, predmeti Specijalnog tužilaštva za borbu protiv organizovanog i privrednog kriminala u Republici Srpskoj odgođeni su na nekoliko mjeseci.\nPodignuta optužnica protiv dužnosnika Službe za poslove sa strancima\nTužilaštvo BiH je podiglo optužnicu protiv pet osoba, među kojima su i dužnosnici Službe za poslove sa strancima (SPS), zbog korupcije, zloupotrebe položaja, iznude te drugih kaznenih djela počinjenih na području Hercegovine.\nVučenović platio 350.000 KM za radnju\nNa suđenju za pranje novca od trgovine ljudima u Azerbejdžanu, svjedok Tužilaštva BiH je kazao da je svoju kamenorezačku radnju prodao optuženom Srpku Vučenoviću za 350.000 KM. Svjedok Radenko Oroz je rekao da je prodaju radnje, koja se nalazi u općini Gradiška, dogovorio sa Božom Vučenovićem, a realizirao sa njegovim bratom Srpkom.\nPlatiš zatvor, sudu duguješ kaznu\nDržavno pravosuđe nema efikasne mehanizme da osuđenicima, među kojima su i oni za najteže oblike organiziranog kriminala, oduzme imovinu ili novac koji su stekli na ilegalan način.\n“Bobar banka”: Hapšenje na granici\nDarko Jeremić, kojeg je Tužilaštvo BiH označilo kao ključnog osumnjičenog u predmetu “Bobar banka“, uhapšen je po potjernici na graničnom prijelazu između naše države i Srbije.\nDvojica u pritvoru iz akcije “Kruna”\nDanetu Bikiću i Bobanu Pećancu, uhapšenim u akciji “Kruna” zbog prodavanja kriminalnim grupama ličnih podataka državljana BiH, određen je jednomjesečni pritvor, saopćio je Sud BiH.\nIz Suda su naveli da je treći osumnjičeni, Stanko Grahovac, pušten na slobodu uz zabranu napuštanja boravišta.\nPočetkom sedmice je policija Republike Srpske (RS) uhapsila osam osoba zbog sumnje da su lične podatke građana BiH prodavali za izradu krivotvorenih dokumenata koje su koristili pripadnici kriminalnih grupa.\nRadomir Domuzin, načelnik Uprave kriminalističke policije RS, kazao je ranije na konferenciji za novinare da su krivotvoreni dokumenti prodavani članovima kriminalne grupe Darka Šarića u Sloveniji i Hrvatskoj po cijeni od 3.000 eura.\nU Srbiji je prošle godine Šarić je osuđen na 20 godine zatvora zbog krijumčarenja kokaina iz Latinske Amerike u Evropu.\nPolicija RS-a sa Tužilaštvom BiH i dalje provodi istragu u ovom predmetu.\nBh. dokumente prodavali Šarićevoj grupi\nTokom istrage u međunarodnoj akciji “Kruna” utvrđeno je da su uhapšeni lična dokumenta bosanskohercegovačkih državljana prodavali i članovima kriminalne grupe Darka Šarića u Sloveniji i Hrvatskoj.\nOsam osoba uhapšeno zbog prodaje ličnih podataka\nPolicija iz Republike Srpske uhapsila je osam osoba zbog sumnje da su lične podatke građana Bosne i Hercegovine prodavali stranim državljanima za potrebe izrade krivotvorenih dokumenata koje su koristili pripadnici kriminalnih grupa.\nPrevare na polovnim automobilima\nSlužbenici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) i Uprave za indirektno oporezivanje (UIO) BiH provode akciju u Krajini zbog izbjegavanja plaćanja poreza i drugih dažbina kod uvoza automobila.\nMeđu privedenim su dva uposlenika UIO BiH, kao i vlasnici špediterskih firmi. Akcija, u kojoj učestvuje više istražnih timova, provodi se u Bihaću, Velikoj Kladuši i okolini.\nTužilaštvo BiH je saopćilo da je organizovana grupa duže vrijeme prilikom uvoza polovnih automobila i rezervnih dijelova vršila utaju PDV-a i drugih dažbina.\n“Meta aktivnosti je ukupno sedam pravnih i fizičkih osoba“, navode u Tužilaštvu.\nU srednjoj Bosni i Trebinju provodi se akcija u vezi trgovine drogom. Policija Zeničko-dobojskog kantona uhapsila je 30 osoba.\nTokom akcije je pronađeno oko kilogram marihuane i veća količina tableta sa psihoaktivnim supstancama.\nIzo Spahović i Amar Adrović uhapšeni zbog iznude milion maraka\nPolicajci Federalne uprave policije (FUP) uhapsili su danas u sarajevskom naselju Bistrik dvije osobe zbog osnovane sumnje da su počinili iznudu.