ИПАРД програм за рурални развој – у новембру – Grad Kragujevac\nIPARD program za ruralni razvoj – u novembru\n6 oktobra, 2017 Saša Soković\nSrbija bi već u novembru mogla da dobije zeleno svetlo od Evropske Unije, za početak realizacije IPARD sredstava u iznosu od 175 miliona evra, rečeno je na Drugom zasedanju Odbora za praćenje implementacije pretpristupnog programa za ruralni razvoj za period 2014-2020. (IPARD Odbor za praćenje), koje je održano 3. oktobra 2017. godine u Beogradu, a kome su pored članova odbora, prisustvovali i predstavnici Generalnog direktorata Evropske komisije za poljoprivredu i ruralni razvoj, Delegacije EU u Srbiji, Ministarstva finansija, Ministarstva za EU integracije i Kancelarije za reviziju sistema upravljanja sredstvima EU.\nDržavni sekretar Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Željko Radošević, izjavio je da politika ruralnog razvoja EU, putem sprovođenja IPARD II programa, predstavlja alat za probleme sa kojima se suočavaju poljoprivredni proizvođači u Srbiji, naročito oni u područjima sa otežanim uslovima rada u ovoj grani privrede.\n– Ukoliko u narednim godinama budemo efikasni i uspešno realizujemo mere IPARD II programa, sredstvima EU, države Srbije i uz finansijsko učešće poljoprivrednih proizvođača, možemo očekivati oko 400 miliona evra novih investicija u srpska sela, istakao je Radošević.\nEksterna revizija EK završila je misiju u prethodnih mesec i po dana, a završna revizija EK dolazi u Srbiju u periodu od 20. do 25. novembra, kada će izvršiti proveru kompletne operativne infrastrukture. Ukoliko mišljenje EK bude pozitivno, prvi konkursi biće pripremljeni i objavljeni već u decembru ili januaru, a biće urađen i vodič za poljoprivrednike.\nInvesticije u prvom ciklusu biće opredeljena za opremu i mehanizaciju za primarnu proizvodnju i prerađivačku industriju. Sredstva za preradu će obuhvatiti sva četiri sektora – mleko, meso, voće i povrće.\nZa uređenje atarskih puteva 4,8 miliona dinaraU Kragujevcu predstavljen priručnik o privlačenju investicija


Cvetković i Vu o međusobnoj podršci Srbije i Kine :: EMG :: Ekonomske vesti iz Srbije\n15. jul 2010. | 14:46\nVu je ponovio da je nepromenjen stav Kine o Kosovu i podršci teritorijalnom integritetu i suverenitetu Srbije.\nVlada Srbije je saopštila da je Cvetković zahvalio za principijelnu podršku Kine suverenitetu i teritorijalnom integritetu Srbije i istakao da očekuje da će Peking nastaviti da podržava Beograd u svim aktivnostima po objavljivanju savetodavnog mišljenja Međunarodnog suda pravde u Hagu o nezavisnosti Kosova.\nCvetković je ocenio da poseta kineske delegacije Srbiji i jučerašnje postavljanje kamena temeljca za izgradnju mosta preko Dunava kod Beograda, predstavljaju dokaz strateške saradnje.\nKao rezultat nedavne posete Cvetkovića Kini, na današnjem sastanku razmatrano je da Slobodna carinske zone za poslovanje kineskih investitora realizuje bude u Smederevu. Dogovoreno je da predstavnici dve vlade sarađuju na sprovođenju tog projekta.\nDelegacija Stalnog komiteta Svekineskog narodnog kongresa, na čelu s predsednikom kineske skupštine Vuom Banguom, doputovala je juče u trodnevnu posetu Srbiji.\nVu i predsednik Srbije Boris Tadić položili su juče kamen temeljac za most preko Dunava Zemun-Borča, koji će koštati 170 miliona evra.\nIzgradnja mosta trebalo bi da počne aprila 2011. godine i završi se u proleće 2014. Most će biti dug 1,5 kilometara, a pristupne saobraćajnice 22 kilometra.\nVu je razgovarao i sa predsednicom Skupštine Srbije, a članovi kineske delegacije i Vlade Srbije potpisali su nekoliko sporazuma o saradnji kreditiranju.\nLičnosti: Mirko Cvetković, Vu Bangu


POČETAK SANACIJE STANIČNE ULICE\nObjavljeno ponedjeljak, 28 Avgust 2017 20:58\nOvih dana u centru grada počela je sanacija Stanične ulice. Radovima u ovoj ulici, koja je u posljednje vrijeme bila u veoma lošem stanju, nastavljena je realizacija FERP Projekta, koji ima za cilj da sve saobraćajnice na području općine, koje su oštećene tokom poplava u maju 2014. godine, budu u potpunosti rekonstruisane. Pomenutim radovima u Staničnoj ulici, predviđa se modernizacija i dodatno uređenje javnih površina, čime će ovaj prostor koji se nalazi u samom centru grada, poprimiti sasvim nov i funkcionalan izgled. Kako nas je upoznao Ernad Seferović, menadžer projekta, prema idejnom tehničkom rješenju kojeg su izradile nadležne službe, radovi koji se trenutno izvode predviđaju totalnu rekonstrukciju ove ulice, izgradnju trotoara i dodatnih parking mjesta, kao i uređenje zelenih površina.\nTakođer, projektom je predviđena i sanacija, odnosno asfaltiranje drugog dijela ulice, koji prolazi pored sportskog igrališta DTV Partizan, te uređenje izlaza i spajanje sa Bulevarom 7. korpusa. Sanacija ove ulice odvija se u sklopu realizacije druge faze FERP Projekta, kojim se u narednom periodu planira nastavak radova na sanaciji putne infrastrukture, oštećene za vrijeme majskih poplava od prije tri godine. U sklopu pomenute druge faze, pored radova u Staničnoj i Ulici Muse Ćazima Ćatića koji su u toku, predviđena je i rekonstrukcija asfaltne površine u naselju Bare, zatim Ulici Meše Selimovića, te na saobraćajnicama u Trnovi, Krkojevcima, dionici Hrustovo -Kljevci, a planirana je i sanacija klizišta na lokalnom putu Vrhpolje, u zaseoku Hodžići.\nInače, samo u prvoj fazi FERP Projekta, u prošloj godini izvršena je sanacija sedam kilometara saobraćajnica na području sanske općine. Podsjećamo, sredstva za pomenute radove obezbijeđena su putem kredita Svjetske banke koji se realizira preko Federalnog ministarstva poljoprivrede, a koja će namjenski biti utrošena na projektima sanacije šteta koje su pričinjene na području općine Sanski Most tokom katastrofalnih poplava u maju 2014. godine.


Počelo predsedavanje Letonije EU: Junkerova Komisija u poseti Rigi - EU Delegacija u Srbiji\nPočelo predsedavanje Letonije EU: Junkerova Komisija u poseti Rigi\nBy Jovan objavljeno\t 06/01/2015 Vesti\nU okviru tradicionalne posete predstojećem predsedništvu Saveta Evropske unije, kolegijum komesara će 7. i 8. januara boraviti u Rigi. Letonija će, od januara do juna 2015. godine, po prvi put biti na čelu rotirajućeg predsedništva EU.\nNa plenarnoj sednici, kao i u nekoliko diskusija na kojima će učestvovati nadležni komesari i ministri vlade Letonije, raspravljaće se o prioritetima letonskog predsedavanja Savetom EU.\nPotpredsednici i komesari će održati bilateralne sastanke sa ministrima i uključiti se u dijalog sa ključnim zainteresovanim stranama i poslanicima parlamenta Letonije.\nPredsednik Komisije Žan-Klod Junker i predsednik vlade Letonije Laimdota Straujuma će 9. januara obeležiti i početak Evropske godine za razvoj – 2015, čija će pažnja biti usmerena na pronalaženje novog puta za okončanje siromaštva, unapređenje razvoja i borbu protiv klimatskih promena sa ciljem očuvanja globalne održivosti nakon 2015. godine.\nPredsednik Komisije Žan-Klod Junker je uoči posete izjavio: „Nova godina započinje novim predsedništvom EU koje je spremno da ostvari značajne rezultate za građane. Letonija prvi put predsedava Savetom EU i ja sam zadivljen pripremama i ambicioznošću koje sam do sada video. Radujem se što ću sa kolegama i prijateljima iz Rige razgovarati o tome kako da ambicije brzo pretvorimo u akciju: jačanje evropske konkurentnosti unapređenjem investicione klime, stvaranje digitalne Evrope bez granica i snažne evropske energetske unije, to su naši zajednički prioriteti. Zajedničkim radom ćemo uspeti u ovome.”\nProzor u svet nastavnika u EU susedstvu\nDemanti pisanja Srpskog Telegrafa od strane Delegacije EU u Srbiji\nSrbija i EU potpisale novi paket podrške vredan preko 86 miliona evra


REVOLUCIONARNO OTKRICE: OTKRIVENA DVA MOCNA LEKA PROTIV RAKA – NAJNOVIJE VESTI\nREVOLUCIONARNO OTKRICE: OTKRIVENA DVA MOCNA LEKA PROTIV RAKA\n7th September 2016 , 15:15 RTS\nJedan bukvalno “topi” ćelije kancera u organizmu, dok drugi aktivira prave tačke imunog sistema i usmerava organizam kako da se se uspehom izbori protiv bolesti\nSjajne vesti nam stiži uz sveta nauke. Rak je napadnut sa svih strana! Dva različita istraživačka tima otkrila su dva različita leka, od kojih će oba mnogo pomoći onima koji se bore s različitim vidovima ove opake bolesti.\nPrvi lek, po imenu “venetoclax” pre svega će obradovati one koji boluju od limfatične leukemije, ali lekari veruju da bi ova supstanca mogla uspešno da se primeni i kod drugih tipova kancera.\nLek se pokazao vrlo uspešnim, jer je u 80 odsto slučajeva rak počeo da se povlači, a na kraju kliničkog ispitivanja, svaka peta osoba je bila potpuno izlečena od ovog vida leukemije, piše Guardian.\nDrugi lek, IMM-101, doneće nadu obolelima od najsmrtonosnijeg raka pankreasa, koji je na zlom glasu jer se vrtoglavom brzinom širi po organizmu i pravi metastaze.\nKako se ispostavilo, ovaj novi vid imunoterapije uspeo je da zaustavi širenje karcinogenih ćelija i to bez ikakvih posledica po imuni sistem, što je česta mana hemioterapije i zračenja, prenosi Independent.\nNadamo se samo da će ova dva leka vrlo brzo stići i do naših pacijenata koji se bore sa ovim zloćudnim tumorima.


Predavač sa Harvarda: Nacionalističke vlasti Srbije i Kosova održava mafija | Novine Toronto\nMandić je u intervjuu za nedeljnik "Vreme" kazao da, što je još gore, Amerika i Evropa ne pominju pitanje borbe protiv mafije.\n"Dokle god to ne dodje na dnevni red, pregovori će služiti i Beogradu i Prištini kao snažan alibi za nekompetentnost i autoritarizam, a medjunarodnoj zajednici kao još jedan 'dokaz' da se sa plemenskim primitivcima mora postupati silom", ocenio je sociolog.\nRekao je da kada mafije instrumentalizuju državu, to se zove "korupcija", ali kada države instrumentalizuju mafiju, to se zove "patriotizam".\nKako piše "Vreme", Mandić se u svojoj najnovijoj knjizi "Gangsteri i drugi državnici" (Gangsters and Other Statesmen) bavi upravo vezom mafije i separatističkih pokreta širom sveta, razotkrivajući kako veze kriminalaca i nacionalnih vodja često postaju savim prirodne.\nUpitan da li je na Kosovu organizovani kriminal uspeo da zadrži svoj uticaj i nakon okončanog sukoba, Mandić je rekao da je kriminal na Kosovu procvetao nakon "oslobodjenja".\n"Dobio je pristup zvaničnim institucijama, prelazima, preduzećima, bankama, prištinskom aerodromu. Mafije tek 'poleću' kada sukobi prestanu, jer u miru dobijate stabilnost i regularnost kriminalnih tokova i partnerstava, uključujući multi-etničkih, koje nisu bile moguće u haosu rata", objasnio je on.\n"Da je preživeo, Ražnatović bi danas verovatno bio srpski Sedat Peker (veteran turskog podzemlja – prim.aut.). Ovako mrtav, on služi kao jedan kulturološki mit 'narodnog bandita'", rekao je Mandić.\nNa pitanje "Vremena" da li je Srbija, kada je u pitanju Kosovo, raskinula veze s organizovanim kriminalom, s obzirom da mnogi povezuju srpsku državu i aktivnosti "kontroverznih biznismena" sa Kosova poput Zvonka Veselinovića ili Milana Radoičića, Mandić je kazao da koristiti taj termin za takve ličnosti nije samo uvreda za biznismene.\n"To je uvreda za kontroverzne ljude. U literaturi se zovu 'etnički oportunisti'. Očigledno je da ova gospoda imaju izraženu sposobnost snalažljivosti. Nešto jaču od njihovog patriotizma. Oni su simptom, ne uzrok, korumpiranosti i nesposobnosti politike Beograda prema Kosovu", rekao je Danilo Mandić za nedeljnik "Vreme".


Nijanse koje će obeležiti narednu sezonu spadaju u one boje za krečenje koje se podjednako lako kombinuju sa elementima enterijera tako da same postaju akcenat ili tek osnova čitavom prostoru, pa ih u skladu sa onim detaljima koje već posedujete i ciljem koji želite da postignete treba i birati.\nDrugačije boje za krečenje za svaki zid prostorije\nDa, i naredne godine biće aktuelne drugačije boje za krečenje svakog zida, ali isključivo u sledećoj kombinaciji novih nijansi: ružičaste toliko nežne da gotovo naginje beloj i plave u dve nijanse – sivkastoj, nazvanoj „ponoćni sneg“, i svetlijoj, kojoj je dat naziv „planinski vrh“.\nSve ove boje za krečenje imaju tu prednost da se dobro kombinuju sa tamnijim bojama nameštaja, ali i sa belim nameštajem, dok se svetlije nijanse drveta ne preporučuju: pogotovo vidljiva tekstura drveta dovodi do prenatrpanosti prostora, te ukoliko birate ovakve zidove, potrudite se da ostatak enterijera bude sveden.\nJasne, osvežavajuće nijanse\nAko imate nameru da boje za krečenje uspešno osveže prostor i tragate za onima koje će se dobro uklopiti uz sve boje nameštaja i ostalih detalja, onda su kombinacije svih nijansi ružičaste kao šara na belim, odnosno zidovima u sivkasto-plavoj boji pravo rešenje.\nOvakve vesele boje za krečenje zaista unose dimaniku u svaki prostor, ali morate biti oprezni i doživeti upravo njih kao akcente prostora, kako ambijent ne bi delovao prenatrpano.\nKada je forma šara u pitanju, boje za krečenje trebalo bi da koristite uz pomoć molerske trake i izvlačite jasne, precizne i ravne dezene, u vidu apstraktnih geometrijskih formi.\nNovi beli tonovi\nOd bele boje za krečenje ne odustaju ni klasičari ni dizajneri, iako će i jedni i drugi naredne sezone odstupiti od čiste bele nijanse i okrenuti se bojama hladne kafe, „svilene“ bele i tonu slonove kosti.\nBela imatu prednost da se manje-više dobro kombinuje sa nameštajem u svim bojama i teksturi drveta, te ukoliko imate baš ovakve elemente igrajte na kartu novih nijansi bele boje za krečenje kako biste osvežili prostor, a detaljima dodajte upadljive akcente.\nGlavno pravilo i dalje glasi da se beli zidovi ne kombinuju sa belim nameštajem, čak ni kada su zaista loše osvetljene prostorije u pitanju, već se treba okrenuti gore spomenutim spojevima u prostoru.\nBoje za krečenje inspirisane prirodom\nDekorateri su uvek pronalazili inspiraciju u prirodi, ali će baš takve boje za krečenje dominirati naredne sezone.\nStoga se treba osvrnuti tamno-plavim, belim ili sivim zidovima, odnosno kombinaciji ove tri boje na svakom zidu posebno, te prostoriji dodati elemente u boji peska za zaista pravi doživljaj mora pod oblačnim nebom. Naravno, ovakve boje za krečenje ne zahtevaju i da se okrenete morskom stilu i detaljima, već zaista možete izgraditi bilo koji stil na osnovu ovih nijansi.\nZa njima slede sve nijanse zelene boje za krečenje u svakom enterijeru, jer ova boja ne samo da opušta i odmara oči već se odlično kombinuje i sa belim i nameštajem u kamel boji, te ukoliko imate baš ovakve komade zeleni zidovi u svetlijoj osnovnoj ili dramatično tamnoj nijansi biće pun pogodak za novi izgled enterijera.


REC Tematske oblasti: Pametni gradovi i održiva mobilnost\nU okviru ove ekspertske oblasti REC promoviše održivo upravljanje i olakšava tranziciju prema zelenoj ekonomiji kroz specifičan fokus na „pametne gradove i mobilnost“ putem isporučivanja visokokvalitetnih informacionih usluga i proizvoda koji se odnose na održivu gradsku mobilnost i "pametnije gradove". Iskustvo takođe obuhvata teretnu i zelenu logistiku, sa posebnom pažnjom na oblast inteligentnih transevropskih transportnih mreža.\nU kontekstu održive mobilnosti u gradovima podržavamo inicijativu CIVITAS (CIVITAS Initiative) i kampanju evropske sedmice mobilnosti (EUROPEANMOBILITYWEEK), doprinoseći planiranju urbane mobilnosti i planiranju putovanja do radnog mjesta, kao i korišćenju čistih goriva i vozila. Naše iskustvo u vezi sa pametnijim gradovima usredsređuje se na dijeljenje automobila i bicikala, peri-urbane multimodalne transportne čvorove i usluge javnog prevoza, razmjenu znanja, platforme za društvene inovacije, pa čak i pametne alate za grijanje i hlađenje sa niskim sadržajem ugljenika. Ove aktivnosti se preduzimaju u cilju poboljšanja efikasnosti prevoza, smanjenja emisije CO2, smanjenja zagušenja, podizanja nivoa sigurnosti i bezbjednosti na našim putevima i poboljšanja socijalne integracije i jednakosti - uvijek uz interakciju građana.\nPružanje informacija o životnoj sredini postalo je obilježje REC-a od njegovog osnivanja. To često uključuje publikaciju biltena; hosting platformi za razmjenu znanja; i pružanje specifičnih projektno baziranih resursa (uputstva dobre prakse, prevedeni materijal, seminari za razmjenu iskustva, internet portali, wiki baza podataka i PR kampanje). Takođe, nisu nam strane ni studije izvodljivosti, analize o potrebama korisnika kao ni ispitivanja koja obuhvataju više zemalja, koje mogu biti usmjerene prema različitom auditorijumu i tematici (npr. energija, transport i pametni gradovi) i koje se zauzvrat koriste za podršku podizanju nivoa svijesti. Ovo iskustvo je zaokruženo našim sopstvenim inovacijama koje uključuju pametnu online platformu za dijeljenje vožnje (ride-sharing platform) koja omogućuje zaposlenima u REC-u da rezervišu vožnju do i od posla i izračunaju ekološke, finansijske i zdravstvene troškove svog prevoza; kao i metodologiju za brzu procjenu rizika od klimatskih promjena duž transportnih koridora.\nInformacije o odabranim projektima koje REC sprovodi u oblasti pametnih gradova i održive mobilnosti mogu se naći ovdje.


Šta je to „prljavi seks“?\nDvije osobe u krevetu prvenstveno treba da uživaju, ali za različite osobe riječ „užitak“ ima različito značenje. Neko to voli ovako a neko onako, a iako se u vrijeme opštih seksulanih sloboda misli da kada je seks u pitanju sve je dopušteno i danas neki, neke stvari u ljubavnoj igri vode pod sintagmom „prljavi seks“. O čemu se tačno radi otkriva vam portal Eros.ba\nAnalni seks je danas nešto kao „sasvim normalno“ u krevetu za većinu parova, ali ima i onih za koje je ova aktivnost na samom vrhu kada je termin „prljavi seks“ u pitanju. I dok neke kulture ovakav vid izražavanja ljubavi prihvataju pod normalno, u drugima je ovo i dalje tabu tema. Ovo je donekle i sa razlogom jer spada u jednu od najrizičnijih aktivnosti u krevetu. Pored brojnih higijenskih problema, osnovni problem analnog seksa je nedostatak prirodne lubrikacije u analnom otvoru, kakvu ima vagina, zbog čega može doći do oštećenja kože i krvarenja. Zato ako već praktikujete ovu vrstu seksualnog užitka, predlažemo vam onda obaveznu upotrebu kondoma i lubrikanata.\nGrebanje, štipanje, pljeskanje po guzi i sl., što bi se sve moglo svesti pod „prljavi grubi seks“ je u redu ako to praktikujete sa partnerom sa kim već duže vrijeme održavate odnose i znate njegove želje. Međutim ukoliko to želite da radite sa nekim sa kim ste prvi put u krevetu, pitajte ga šta mu od toga odgovara, jer kako ove akcije u krevetu znaju neke dodatno da napale, isto tako znaju neke i da trenutno ohlade i onda ... propade vam sve.\nPostoji jedan stari vic, kada su njih dvoje u krevetu pa ona kaže „reci mi nešto prljavo“, a on počne da nabraja „kuhnja, kupatilo ...“. Mnogi se u krevetu dodatno uzbude kada u krevetu koriste različite „prljave riječi“. Ali ako muškarac svoju partnericu na vrhuncu seksualnog zanosa nazove „kurvom“, to ako ga ne poznaje dovoljno, može da ima sasvim suprotan učinak od onoga na koji je on mislio. Isto tako puno muškaraca nervira kada im partnerice tepaju u krevetu ... Ponovo se vraćamo na to, da je to sve OK ukoliko dovoljno dobro poznajete svog partnera, ali ako ste na početku budite oprezni i suzdržite se malo ... jer za potpuni užitak u krevetu u većini slučajeva ipak je potrebno dvoje.\nO vezivanju i ostalim seksualnim pomagalima ćemo slijedeći put ...


Herojski podvig Radnika na Koševu – FK Radnik Bijeljina\nFudbaleri Radnika u devetom gostovanju na Koševu drugi put su ostali neporaženi u duelu sa Sarajevom i dva kola prije kraja regularnog prvog dijela sezone imaju odlične izglede da se plasiraju u Ligu za prvaka.\nSedmoplasiranoj Mladosti sa kojom imaju lošiji međusobni skor (0:0, 0:3) bježe tri, a osmoplasiranom Borcu od koga imaju bolji međusobni skor (3:0, 0:1) četiri boda i veoma su blizu da ponove prošlogodišnji uspjeh i šampionat nastave među šest najboljih ekipa.\n– Nije bilo lako igrati sa Sarajevom kome je ovaj meč bio veoma važan poslije poraza u Širokom Brijegu. Uz sve to teren je bio zaleđen, uslovi za igru minimalni, ali smo ipak uspjeli da odolimo velikom rivalu i da se kući vratimo sa bodom koji je ravan pobjedi. Veliki teret iznijeli su moji igrači, jer su izdržali sve napade Sarajeva, koje je 90 minuta atakovalo prema našem golu. Poslije ovog remija stekli smo realne šanse u borbi za šesto mjesto, što nam je prevashodan cilj ove sezone – rekao je šef stručnog štaba Radnika, Mladen Žižović.\nJedan od junaka sa Koševa u redovima plavo-bijelih bio je kapiten Dino Beširović.\n– Da bismo došli do ovog velikog boda morali smo da potrošimo i posljednji atom snage. Imalo je Sarajevo svoje prilike, koje igrači nisu iskoristili, ali i mi smo imali šanse iz kojih smo morali bolje reagovati. Činjenica je da loše vrijeme i zaleđen teren nisu donijeli toliko kreativnu igru u oba sastava, pa je ljepota u igri izostala. Na kraju moramo biti zadovoljni, jer smo ekipi koja je važila za jednog od najvećih favorita prvenstva otkinuli bod na njenom terenu – rekao je Beširović.


DR KON SAOPŠTIO VEST KOJA SE NEĆE DOPASTI MLADIM LJUDIMA: Ovog leta definitivno zaboravite na ove dve stvari\nDoktor Predrag Kon upozorava da se virus ponaša tako da mu uopšte ne smetaju visoke temperature\n- Privatne zabave i žurke - to treba zaboraviti ovog leta, bez obzira na to što svima teško pada - istakao je danas epidemiolog dr Predrag Kon.\nDodao je i da je i su i dalje stariji >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << od 60 godina i hronični bolesnici najugroženja grupa.\nKon je dodao da iz ove situacije "možemo izaći samo zajedno".\n- Samo zajedno možemo iz ovoga izaći, nošenje maski onemogućuje virusu da ostane, to je način na koji treba da se borimo i da istrpimo to ili dok ne dočekamo vakcinu ili kolektivni imunitet, ali sve češće se sada već priča o vakcini - rekao je Kon.\n- Bitno je da smo isključili ta mesta takozvanog superprenosa, gde dolazi do stvaranja aerosola i ubrzanog prenošenja. To će dati rezultate, samo ne mogu da tvrdim kojom brziniom, verovatno za par nedelja - navodi Kon.


Kiparski Grci i Turci zajedno drže maslinovu grančicu kao simbol mira i tokom protesta za ujedinjenje Kipra (maj 2017.)\nRazgovori u Švajcarskoj, pod pokroviteljstvom Ujedinjenih nacija, s ciljem okončanja zastoja zbog kojeg je Kipar podeljen već više od četiri decenije, okončani su bez sporazuma.\nKonferenciji na kojoj je svetska organizaija pokušaja da ujedini ostrvsku naciju prisustvovali su lideri kiparskih Grka i Turaka, ali i predstavnici tri preostala garanta sporazuma iz 1960. godine, kojim je Kipar dobio nezavisnost: Grčke, Turske i bivšeg kolonijalne sile koja je polagala pravo na Kipar - Velike Britanije.\nSastanku su u svojstvu posmatrača prisustvovali i visoki zvaničnici Evropske unije, a neuspeh pregovora objavio je generalni sekretar Ujedinjenih nacija Antonio Gutereš, koji nije hteo da izdvoji pitanje zbog kojeg su razgovori prekinuti, ali je šef diplomatije Turske je izjavio da je glavni problem inistiranje Grčke i kiparskih Grka da Turska povuče svoje vojnike sa ostrva i da se ukinu prava na vojnu intervenciju.\nKiparski Turci doživaljavaju vojsku kao garanciju svoje bezbednosti, dok ih grčka zajednica vidi kao pretnju i želi da odu. Kipa je podeljen od 1974. kada je turska vojska izvršila invaziju i okupirala trećinu zemlje na severu, kao odgovor na pobunu, podstaknutu iz Atine, da se Kipar ujedni s Grčkom. Turska na severu KIpra održava kontingent od 35 hiljada vojnika.


Tanjug 23. septembra 2021. 08:08\nRIM – Luksuzna modna kuća Valentino predstavila je poseban dizajn dukserice kojim žele da pozovu na vakcinaciju, a koji sadrži njihov logo – slovo „V“ i natpis „vakcinisan“, preneli su italijanski mediji.\nZa ovaj odevni komad potrebno je izdvojiti 690 dolara, a prihodi od prodaje biće donirani UNICEF-u.\nCrnu duksericu, sa natpisom „vakcinisan“ na grudima koji je ispisan crvenom bojom, prvo je stvorila mala kompanija Kloni iz Los Anđelesa. Kada je Valentinov dizajner, Pjerpaolo Pičoli, saznao za inicijativu, odlučio je da kupi svih prvih pet dukserica koje su na raspolaganju i pokloni ih prijateljima.\nNakon što je objavio fotografiju na kojoj nosi primerak ove dukserice, ubrzo su se počeli pojavljivati brojni zahtevi od mnogih ljudi iz sveta mode da dobiju istu.\nNa kraju je i Ledi Gaga objavila video u kojem nosi duksericu, iako je cilj videa bila promocija Valentinovog parfema, pevačica je priliku iskoristila da pozove na vakcinaciju.\nDuks će biti dostupan na Valentinovoj veb stranici, a celokupan prihod biće namenjen finansiranju UNICEF-ovog rada na Kovaks programu Svetske zdravstvene organizacije čiji je cilj isporuka vakcina u zemlje u kojima one još nisu široko dostupne.\n„Vakcinisanje je postalo najefikasniji način borbe protiv ove globalne pandemije, kao i simbol poštovanja drugih i društvene odgovornosti“, poručio je Pičoli.


Kalesija domaćin finala KUP-a FBiH za odbojkaše – Radio Feral\nKalesija domaćin finala KUP-a FBiH za odbojkaše\nOdbojkaški klub “Bosna” – Kalesija bit će domaćin finala KUP-a FBiH. U finalnoj utakmici, koja se igra 04.novembra u dvorani MSŠ Kalesija, sastat će se Bosna iz Kalesije i Kakanj. Odbojkaši Bosne su na putu do finala savladali Jedinstvo iz Brčkog.\nKalesijski odbojkaši su, pored KUP-a, odlično startali u novoj sezoni Superlige FBiH i najavili borbu za plasman u Premijer ligu BiH. U prva dva kola upisali su pobjede nad Galebom iz Brčkog i Gradinom iz Srebrenika.\n← Doktori medicine i stomatologije u TK najavili štrajk za 06.novembar\nKalesijski SDP obilježio Dan penzionera uz jasnu poruku:” Hoćemo da živimo, nećemo da preživljavamo →\n15/04/2018 Mirza Musanovic 0


Zeleni grad – Posadi svoj hlad BIH\nHome Zeleni grad\nProgram Zeleni grad\nPonuđen je svim lokalnim samoupravama a sredstva za realizaciju programa su dobijena iz inostranih fondova\nPodjela 1% sadnica od ukupnog broja građana Vaše opštine svako proljeće i jesen. 50.000 građana 1000 podjeljenih sadnica godišnje.\nIzgradnja drvoreda Zeleni Zid prirodne barijere između industrijskih zona i Vaše opštine.\nNezavisne automatske stanice za mjerenje kvaliteta vazduha u Vašoj opštini sa praćenjem rezultata preko mobilne aplikacije u službi građana.\nCilj Zelenog Razvojnog Centra i našeg kontakta sa opštinama jeste podrška Projektu “ Posadi svoj hlad” kao i Programu Zeleni Grad, kroz uključivanje u isti, a koji se prvenstveno sastoji iz podele 1% sadnica građanima svakog proljeća i jeseni, kao i izgradnje Zelenog Zida oko industrijskih zona i drugih osjetljivih područja u lokalnoj zajednici. Postavljanje nezavisne automatske mjerne stanice za mjerenje kvaliteta vazduha koja treba da bude u službi građana, sa podacima o kvalitetu dostupnim preko mobilne aplikacije sa rezultatima mjerenja svakog minuta je dio projekta, koji nije obavezan, već ga upotpunjava.\nCilj postavljanja stanice je kontrola kvaliteta vazduha u cilju ostvarivanja rezultata sprovedenog programa, u kojoj bi opština dobila veliki broj sadnica koje će izrasti u drveće i svojim postojanjem sprečiti širenje štetnih PM čestica u vazduhu. Tako, na primer, grad od 50.000 stanovnika nakon 5 godina bi podelio 5.000 sadnica koje bi krošnjom pokrile površinu oko 8 hektara u urbanoj sredini i to mimo sadnica koje su namenjene izgradnji zelenih zidova koje čine prirodnu zaštitnu barijeru grada od industrijskih zona. Sadnice bjelog jasena koje doniramo se dobavljaju iz uvoza, sertifikovane su i fitosanitarno ispravne, pregledaju se na granici gde dobijaju odgovarajuću potvrdu. Sadnice su visoko kvalitetne, visine 100-130 cm, dvogodišnje sa visokim procentom uspešnosti sadnje i očekivanim rastom od 8 metara i formiranjem krošnje od 16m2 nakon 5 godina.\nObaveza opština i gradova koje učestvuju u kompletnom programu je redovno održavanje stanice na godišnjem nivou iz razloga što je ista dobijena iz projekta sa sadnicama, a u vrednosti je od oko 40.000KM, te smo u obavezi da je održavamo u ispravnom stanju kako bi davala kvalitetne rezultate mjerenja.\nOpština je ta kojoj pripadaju sve zasluge u realizaciji akcije kroz podelu sadnica građanima i prikazivanje stvarnog stanja kvaliteta vazduha u njihovom mestu. Dobijeni podaci mogu da koriste za planiranje, akcione planove i konkretne aktivnosti za poboljšanje trenutne situacije, koja bi u suprotnom ostala nepromenjena.


DPS Tivat: Bićemo i dalje najjača partija u Crnoj Gori :: Politika\nSjednica Opštinskog odbora Demokratske partije socijalista Tivat održana je sinoć u proširenom sastavu.\nNa sjednici je, kako je saopšteno, vođena konstruktivna rasprava o Nacrtima kongresnih dokumenata, odnosno o Izvještaju o radu Partije između VII i VIII Kongresa, Statutu Partije, kao i o Programu rada za naredni četvorogodišnji period.\nNa Nacrt statuta članovi Opštinskog odbora dali su određene primjedbe koje će, u skladu sa akcionim planom, biti dostavljene Glavnom odboru na dalje razmatranje i postupanje, navedeno je u saopštenju.\n"Opštinski odbor je jednoglasno ocijenio da su dostavljeni dokumenti o kojima se raspravljalo i koji će biti usvojeni na Kongresu partije, a koji će se održati 30. novembra ove godine, garantuju da će Demokratska partija socijalista i dalje biti najjača partija u Crnoj Gori".\nTakođe, razmatrani dokumenti, kako navode, predstavljaju dobru podlogu za nastavak uspješnog vođenja politike kojom se omogućava dalji ekonomski i demokratski razvoj države i garantuje prosperitet svih građana Crne Gore.\nU drugom dijelu sjednice, predsjednica Opštinskog odbora DPS-a Tivat, Jovanka Laličić informisala je članove o predstojećim partijskim obavezama i aktivnostima, s posebnim značajem na pripremi partijske infrastrukture za predstojeće redovne lokalne izbore u Tivtu, koji će biti održani početkom 2020, zaključeno je u saopštenju.\nUprava policije: Još jedna lažna vijest


Arhiva - Logo N1 u prostorijama te televizije.\nBEOGRAD -- Provladini tabloidi u Srbiji pokrenuli su novi ciklus napada na regionalnu televiziju N1 i njenog programskog direktora Jugslava Ćosića, optužujući da je "albanski lobista" i "plaćenik". Reagovao je NUNS koji smatra da nereagovanje države u ovim slučajevima govori da ti napadi imaju njenu podršku, a Ćosićev advokat Zdenko Tomanović najavljuje da će od nadležnih državnih organa tražiti bezbednosnu procenu ugroženosti Ćosića.\nNakon što je Jugoslav Ćosić odbacio optužbe da je "plaćeni kosovski lobista" i najavio krivične prijave protiv aktera te kampanje, tvrdeći da je kampanja pokušaj njegove javne egzegucije kao nezavisnog novinara, usledio je novi talas napada u kom ga tabloidi etiketiraju kao plaćenika Kosova koji obavlja poslove u Srbiji.\nOvaj tabloidni udar na N1 usledio je samo nedelju dana nakon što su, tokom emitovanja intervjua Ćosića sa liderom Samoopredeljenja sa Kosova Aljbinom Kurtijem snimljenog u Pritšini, ispred zgrade N1 u Beogradu bacani leci na kojima se vide albanski premijer Edi Rama i Ćosić sa tekstom "Ima neka tajna veza".\nĆosićev pravni zastupnik Zdenko Tomanović saopštio je u subotu da je kampanja usmerena protiv Ćosića i novinara N1, u kojoj se nadmeću uvrede i neistine, sada prožeta i zastrašujućom sličnošću sa prošlim vremenima.\nOn ukazuje na to da su pomoć američke ambasade, organizacije za pomoć medijima IREX i drugih zapadnih fondova za razvoj medija, kao i poslovni projekat jedne od najvećih albanskih kompanija sa firmom iz Srbije, proglašeni za "krvavi američko šiptarski keš".\nUz to, napominje Tomanović, "objavljena je lažna fortografija uspešnog albanskog biznismena i vlasnik TV A2 CNN Albanija sveden je na mafijaša i narko dilera, a Jugoslav Ćosić kao šiptarski plaćenik".\nTomanović smatra da su time "stvoreni uslovi da nasilje nad pravom preraste u nasilje nad pojedincem koji je sada obeležen kao predvodnik novinarskog tima koji vodi specijalni rat protiv Srbije i Srba".\nTo podrazumeva i "eventualnu zaštitu zbog visokog stepena opasnosti koju gereriše identifikacija novinara koji navodno rade direktno protiv interesa svoje zemlje i svog naroda i koji postaju moguće žrtve strasti i mržnje kreatora kampanje".\nI Nezavisno udruženje novinara Srbije izrazilo je duboku zabrinutost zbog svakodnevne kampanje protiv redakcije televizije N1 i ćutanja nadležnih institucija - policije, tužilaštva, Ministarstva informisanja i Vlade, ocenjujući da nereagovanje nadležnih na kampanju ukazuje da ona uživa podršku vlasti.\nNUNS upozorava i na manipulacije i neistine kojima se tabloidi koriste tokom kampanje, poput objavljivanja lažne fotografije vlasnika TV A2 CNN Albanija kojom je sveden na mafijaša i narko dilera, a Ćosić predstavljen kao "šiptarski plaćenik".\nNUNS je osudio i napade glavnog urednika tabloida Informer na reportera N1 Miodraga Sovilja koga je u jutarnjem programu TV Pink u subotu označio kao "provokatora", dan nakon što je Sovilj Vučiću postavio legitimno pitanje.


Programi za Dan Narodnog pozorišta - Bizlife.rs\nProgrami za Dan Narodnog pozorišta\n12:55 Beograd, 20/11/2011\nDan Narodnog pozorišta – 22. novembar biće obeležen tradicionalnom akademijom sa dodelom godišnjih nagrada, premijerom predstave “Zli dusi” i drugim programima kojima će nacionalni teatar u ponedeljak i utorak proslaviti svoj 143. rođendan.\nSutra u podne, na Velikoj sceni, zvanicama će premijerno biti prikazan dokumentarni film Puriše Ðorđevića “Plašim se da se sve razume”. Film traje 55 minuta, a projekciji će, kako je najavljeno, prisustvovati oskarovac Mencl.\nIstog dana uveče na velikoj sceni biće predstavljena foto-monografija “Skrivena lepota” autorke Dine Jonsen, pod pokroviteljstvom Narodnog pozorišta, Telenor fondacije i Akademije umetnosti. Na više od sto stranica objavljene su fotografije članova Drame, Opere i Baleta, enterijeri zgrade, dešavanja “iza kulisa”… Posle promocije, u foajeima pozorišta biće otvorena izložba odabranih fotografija iz “Skrivene lepote”.\nU utorak, 22. novembra, će biti proslavljena prva godišnjica rada Muzeja Narodnog pozorišta i otvorena izložba “Stevan Sremac, akademik i akademac”. Autori su Zorica Janković i Jovan Mladenović, a postavka je realizovana u saradnji sa Narodnim muzejem iz Niša.\nNa velikoj sceni 22. novembra na svečanoj akademiji biće sumirani rezultati ostvareni u prethodnih godinu dana i dodeljene nagrade za umetničke i radne rezultate. Za sada je objavljeno da je nagradu “Raša Plaović” dobila glumica Nataša Ninković.\nU utorak uveče biće otvorena adaptirana scena “Raša Plaović” u čijem će holu biti otkrivena ploča sa imenima svih dobitnika nagrade koja nosi ime tog velikog srpskog glumca, a koju Narodno pozorište dodeljuje od 1988. godine.\nKao prva premijera na adaptiranoj sceni biće izvedena predstava “Zli dusi” po romanu Dostojevskog, u dramatizaciji i režiji Tanje Mandić Rigonat, sa Igorom Ðorđevićem u ulozi Stavrogina.\nNarodno pozorište u Beogradu osnovano je 1868. godine. Prva predstava – “Ðurađ Branković” izvedena je 22. novembra te godine u gostionici “Kod engleske kraljice”, koja je bila privremeni dom nacionalnog profesionalnog teatra do podizanja zgrade na današnjem Trgu Republike.


Katarina Čas - Blic Online\nPrvi srpski naučnofantastični film u bioskopima\nNakon premijere na Festu, prvi srpski naučnofantastični triler "Procep" stiže u domaće bioskope. Uz odličnog Kena Forija, zavodljivu Katarinu Čas i našeg Dragana Mićanovića pred publikom je uzbudljivi triler.\nPosle "Vuka sa Volstrita" snima u Srbiji: Neko ceni moju glumu, neko samo obline\nKatarina Čas, glumica iz Slovenije ističe da je ponosna što ulogu tajnog agenta u „Procepu“, koji trenutno snima u Srbiji, nije dobila zbog atributa, već talenta.\nKatarina Čas slomila nogu zbog Mićanovića\nZgodna Slovenka se saplela o panj i ozbiljno povredila desnu nogu dok je glumila tajnog agenta i pokušavala da spase ranjenog Dragana Mićanovića.\nKen Fori snima film u Beogradu\n"Procep" je naučno-fantastični triler u kojem glavne uloge tumače ikona horor žanra Ken Fori, slovenačka glumica Katarina Čas, srpska zvezda Dragan Mićanović, kao i živa legenda američke televizije Monti Markam\nOd "Vuka sa Volstrita" do dueta sa Kikijem!\nSlovenačka glumica Katarina Čas, koja se proslavila holivudskim blokbasterom “Vuk sa Volstrita”, glumi u filmu Darka Bajića “Bićemo prvaci sveta”, za koji je snimila i duet sa Zoranom - Kikijem Lesendrićem.\nSeksi Slovenka Dikaprija zamenila Sergejom Trifunovićem\nKatarina Čas, slovenačka glumica, na najbolji mogući način ušla je u Holivud - ulogom u filmu Martina Skorsezea. Sada, nakon ostvarenja „Vuk s Volstrita“, igraće u srpskom filmu uz Sergeja Trifunovića.\nZanosna slovenačka glumica bacila Holivud na kolena\nKatarina Čas je slovenačka glumica, koja je za veoma kratko vreme pokorila celi Holivud igrajući zanosnu lepoticu u novom filmu Martina Skorsezea "Vuk sa Vol strita".\nJedna od najpopularnijih slovenačkih glumica Katarina Čas koja će se, pored Sergeja Trifunovića, pojaviti u srpskom filmu “Mačori iz slivnika” slikala se obnažena za muški magazin “Maxim”.\nSergej Trifunović kao inspektor\nSergej Trifunović uskoro će se naći u ulozi policajca u novom filmu “Mačori iz slivnika”, beogradskog “zlog poručnika”. Ovaj triler režisera Darka Nikolića uskoro bi trebalo da počne da se snima, a glavne uloge pored Sergeja igraju Nikola Ristanovski, Nebojša Glogovac i Katarina Čas, slovenačka glumica koja je nedavno u Holivudu snimala film “The Guard”.


Produžen rok za plaćanje januarskih računa Infostana - www.lobi-info.rs\nMarija K. 7. februara 2020., 13:59 3.6k Views\nRok za plaćanje januarskih računa za „Infostan“ produžen je do utorka 18. februara o to, kako kažu u ovom preduzeću, zbog proslave Dana državnosti.\nZbog obeležavanja Dana državnosti, koji se u skladu sa Zakonom o državnim i drugim praznicima u Republici Srbiji praznuje 15. i 16. februara, poslednji dan za plaćanje računa sa obračunatim popustom od pet, šest i sedam odsto je utorak 18. februar – poručili su iz „Infostana“.\nKako su saopštili iz ovog preduzeća, ukupno je odštampano i distribuirano 715.100 januarskih računa objedinjene naplate, dok je popust unapred obračunat za 326.295 korisnika, koji redovno plaćaju račune.\nSubvenciju u iznosu 10-30% na plaćanje januarskih računa ostvarilo je 52.179 socijalno ugroženih korisnika, u zavisnosti od kategorije kojoj pripadaju.\nPrethodna objava Uspostavljen redovan saobraćaj od Ruzveltove do Takovske\nSledeća objava Zbog radova planirana su isključenja vode u Borči i danas


Donacija Grada za Dom zdravlja - Užice Oglasna Tabla\nаприл 23, 2018 април 23, 2018 0234\nS obzirom na objektivne finansijske poteškoće užičkog zdravstva, Grad Užice poslednjih nekoliko godina pruža finansijsku podršku Zdravstvenom centru Užice kako bi funkcionisanje centra bilo neometano.\nNastavljajući aktivnosti u tom pravcu, gradonačelnik Užica Tihomir Petković je danas svečano uručio ključeve dva putnička vozila užičkom Domu zdravlja. Vozila su namenjena Službi kućnog lečenja i nege kako bi oko 100 pacijenata, koje ova služba gotovo svakodnevno posećuje, dobili kvalitetniju uslugu.\nGradonačelnik Petković je ovom prilikom naglasio da je Grad prepoznao probleme užičkog zdravstva i nekoliko poslednjih godina preduzima korake kako bi se isti rešili.\n„Sećamo se svi i onih donatorskih večeri koje su doprinele da se u Užicu i užičkom Zdravstvenom centru opreme odeljenja angio sale i kardiohirurgije. Osim toga poslednjih nekoliko godina užičko zdravstvo, Dom zdravlje pre svega, ima veliki problem sa vozilima koja su neophodna za normalno funkcionisanje. Grad se uključio koliko je to bilo moguće i od 2015. godine izdvajamo blizu 5 miliona dinara godišnje kako bismo poboljšali uslove rada Doma zdravlja“, rekao je Petković i dodao da je 2015. godine Grad uložio 5 miliona za nabavku jednog sanitetskog vozila i jednog putničkog vozila, 2016. godine 3 miliona dinara za povezivanje Centra za majku i dete toplovodom sa kotlarnicom u Domu zdravlja čime su postignute velike uštede grejanja, a potom 2017. godine oko 2 miliona dinara za nabavku jednog putničkog vozila za Službu kućnog lečenja i nege, za nabavku jednog kotla i jednog broja instrumenata neophodnih Domu zdravlja.\n„Ove godine ulažemo negde oko 5 miliona dinara od kojih smo 2 miliona dinara uložili za nabavku dva putnička vozila za Službu kućnog lečenja. Uz napore koje je rukovodstvo Zdravstvenog centra i Doma zdravlja učinilo zajedno sa Ministarstvom prethodnih nekoliko godina, stvorili su se uslovi da Dom zdravlja ima znatno veći broj vozila koje koristi u svakodnevnom radu. Pored dva miliona planiramo da finansiramo sa 2 miliona rad kardiohirurgije, odnosno dolazak doktora i medicinskih sestara iz Beograda kako bi operisali ali i obučavali zaposlene u ZC Užice. To je nešto što smo svi Užičani podržali i želimo da naš ZC bude jedan od ZC u Srbiji koji ima kardiohirurgiju i mogućnost da u Užicu lečimo Užičane i stanovnike Zlatiborskog okruga od tih bolesti. Užice ima kvalitetno zdravstvo uz sve probleme sa kojima se susreće, a verujemo da ćemo zahvaljujući dobrom i koordinisanom nastupu Gradske uprave, rukovodstva i zaposlenih u užičkom zdravstvu imati iz godine u godinu još bolje stanje u ovoj oblasti“, rekao je Petković.\nDirektor Zdravstvenog centra Užice, Miloš Božović je uz reči zahvalnosti Gradu Užicu na donaciji istakao da je sadašnje rukovodstvo Grada prepoznalo probleme užičkog zdravstva i da je u poslednje tri godine počelo sa intezivnijim ulaganjem u nabavku, prvenstveno sanitetskih vozila.\n„U toku je i tender za nabavku sanitetskog vozila koji smo dobili iz projekta ambasade Japana tako da će i to znatno poboljšati uslove transporta i samog dolaska u hitnim slučajevima pacijenata. Takođe, Grad je izdvojio sredstava za nabavku dva vozila za kućnu negu, tu je bila loša situacija a sa nabavkom se znatno popravila, jer prvi put posle 2012. godine rukovodstvo Grada je nabavilo tri vozila za potrebe službe kućnog lečenja“, rekao je Božović i dodao da kada je reč o kardiohirurgiji „kardiohirurzi kod nas dolaze svakesedmice od nedelje do srede kada se rade dve do tri operacije. Grad je do sada uplaćivao novac za njihov dolazak, dok je Čigota obezbedila smeštaj za jedan broj lekara i srednjeg osoblja koje paralelno sa operacijama i edukuje naše osoblje kako bi oni sutra mogli da preuzmu taj posao u našem ZC“.\nDirektorka Doma zdravnja Danijela Marinković je istakla da su „ova vozila od izuzetnog značaja zbog razuđenosti terena koji Služba kućnog lečenja i nege obilazi, jer se prelazi preko 300 km dnevno i obilazi preko 100 pacijenata“.


Na teritoriji Beograda prijavljena epidemija malih boginja\n08 novembar, 2017\nCasi todos los casos han sido pro el contagio a personas que no estaban vacunadas.\nGradski zavod za javno zdravlje prijavio je epidemiju malih boginja u Beogradu , jer su laboratorijski potvrđene morbile kod pet osoba. U ponedeljak je Institut za javno zdravlje "Dr Milan Jovanović Batut" saopštio da je od početka oktobra do danas registrovan 65 slučaj malih boginja u Srbiji.\nIz instituta kažu da obolele osobe nisu bile u kontaktu sa osobama sa područja Kosova i Metohije koje je u nadležnosti Instituta, niti sa osobama sa slicnom kliničkom slikom na teritoriji prebivališta.\nKako podsećaju, Centar za kontrolu i prevenciju bolesti Zavoda za javno zdravlje u Kosovskoj Mitrovici 23. oktobra je prijavio Batutu epidemiju malih boginja na teritoriji KiM sa većinskim srpskim i nealbanskim stanovništvom.\nOboleli u Beogradu su nevakcinisani, odnosno nepoznatog vakcinalnog statusa. Deca su zbrinuta u Institutu za zdravstvenu zaštitu majke i deteta Srbije "Dr Vukan Čupić", dok su i odrasli zbrinuti u Klinici za infektivne i tropske bolesti Klinickog centra Srbije, navedeno je na sajtu Instituta za javno zdravlje Srbije "Dr Milan Jovanović Batut".\nMale boginje su bolest koja je predviđena za iskorenjivanje, te u takvim okolnostima i jedan slučaj zaraze morbilama je epidemija.\nEpidemiolozi upozoravaju da je iz tog razloga važno da što više ljudi bude vakcinisano MMR vakcinom, da se stvori jak kolektivni imunitet i na taj način zaštite i oni koji iz opravdanih razloga ne mogu da prime vakcinu (deca do 12 meseci i bolesna deca).\nAktuelna dešavanja i pojava malih boginja i u Srbiji uticala na roditelje koji su se dvoumili da vakcinišu svoju decu, te da je u poslednja tri meseca povećan broj vakcinisane dece.\nLekari upozoravaju da male boginje mogu da izazovu ozbiljne komplilklacije kod mališana, da svako 20. zaraženo dete dobije upalu pluća, na svakih 1.000 obolelih jedna osoba dobije zapaljenje mozga, koje može da ostavi trajne posledice na razvoj deteta, pa i da dovede do smrtnog ishoda.\nOno što je važno da roditelji znaju da MMR vakcina ne štiti decu samo od malih boginja, već od još dve veoma zarazne bolesti - zauški i rubeola, koje takođe mogu da ostave trajne posledice kod dece, navode epidemiolozi.\nU avgustu su u Srbiji izrečene i prve novčane kazne za roditelje koji nisu vakcinisali svoju decu - u Beogradu tri i u Kragujevcu jedna.


Drecun: Svaki model ZSO, sem onaj dogovoren u Briselu, za Srbiju neprihvatljiv\nJanuar 28, 2022 15:34\n"Eskobar je govorio o tome da možda treba razmisliti da se ZSO definiše bez izvršnih nadležnosti,o da ne mora da postoji drugi nivo vlasti i da može da dođe do nekog drugačijeg odnosa povezivanja saradnje među lokalnim samoupravama. To je neko njegovo okvirno viđanje kako bi možda mogao da se razreši problem, odnosno to što Priština ne želi da formira ZSO", rekao je Drecun.\nOn napominje da je to za Srbiju neprihvatljivo i ponavlja da je Zajednica definisana sa izvršnim nadležnostima koji ne podrazumevaju nikakav drugi nivo vlasti, navodeći da u postojećem pravnom mehanizmu na KiM ne postoji mehanizam koji bi mogao da garantuje Srbima bezbrižan opstanak, ekonomski razvoj i budućnost na KiM.\nDrecun ističe da se Priština i dalje ponaša na način da sve što je dobro za Srbe ne valja za nju i dodaje: "Priština ne želi Srbe na KiM, ona želi da dovrši etničko čišćenje i zato izbegava da formira ZSO".\nObjašnjava da ZSO treba da se formira kako bi Srbi na KiM imali jedan čvrst institucionalni mehanizam koji bi im garantovao kvalitetniji života, ravnopravan status sa Albancima i opstanak na KiM.\nNakon, kako navodi, "brutalne prevare" od SAD i drugih država koje su priznale jednostrano proglašenu nezavisnost tzv. Kosova, te zemlje, dodaje, ponovo žele Srbiju da "uvedu u zamku" da počne da razmišlja i razgovara o tome kako treba da se promeni Briselski sporazum u delu koji se odnosi na ZSO.\n"Eskobar umesto da izvrši pritisak na Prištinu da formira ZSO, on Prištini sada pravi neku odstupnicu i stavlja se na stranu Kurtijevih neprihvatljivih zahteva koji se odnose na to da se ne formira ZSO, odnosno da se ne poštuje Briselski sporazum ili da se formira ZSO koja bi bila neka vrsta nevladine organizacije", rekao je Drecun.\nPodseća da je Srbija jasno stavila do znanja da napretka u dijalogu neće biti dok se ne formira ZSO na način koji je definisan Briselskim sporazumom.\nNa pitanje da li će dolazak Eskobara i predstavnika EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslava Lajčaka u Beograd i Prištinu, koji je planiran od 31. januara do 4. februara, "otkočiti" dijalog, Drecun kaže da se dijalog ne može pokrenuti ako se podržavaju samo neprihvatljivi potezi Prištine.\n"Može da se nastavi dijalog, ali koja je svrha da se oni sastaju sa našim i njihovim predstavnicima i da se ni o čemu ne dogovore. Mora da se postigne neki napredak, mora da se poštuje Briselski sporazum, kako da verujemo da će bilo koji budući eventualni dogovor biti poštovan od Prištine ako se sada ovako postupa sa Briselskim sporazumom", upitao je Drecun.\nUkazuje da ukoliko Eskobar i Lajčak žele da "odblokoraju" dijalog moraju da nateraju Prištinu da poštuje ono što je dogovorila.\nDrecun podseća da su i u sklapanje tog sporazuma i te kako bile aktivne SAD, EU koja je formalno vodila taj dogovor, a da je na kraju Priština sve to prihvatila.\n"Kakve se onda sada promene traže", upitao je Drecun.\nPredsednik Odbora za KiM pozdravio je izjavu Eskobara da Priština treba da omogući srpskom narodu na KiM da se izjasne na izborima 3. aprila i da to doživljava kao demokratsko pravo i napominje da bi tako odlučan trebalo da bude i sa formiranjem ZSO.


24. septembar: Njuz.net tribina u Narodnoj biblioteci u Bečeju - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nSpecijalni gost Čaba Silađi\nEkipa satiričnog portala Njuz.net gostuje u petak, 24. septembra, od 19 sati u prostorijama Narodne biblioteke u Bečeju gde će, u okviru svoje truneje „Sadašnjost Srbije“ održati tribinu o medijima. Specijalni gost sa lokala biće reprezentativac Srbije u plivanju Čaba Silađi.\n– Radujemo se što nastavljamo turneju „Sadašnjost Srbije“ i što ponovo dolazimo u Bečej. Prošlo je nekoliko godina otkako smo poslednji put bili u ovom gradu, a ovog puta ćemo biti pojačani plivačkom legendom Čabom Silađijem, od koga očekujemo da nam pokaže lokalne znamenitosti, kafane, parkove i naravno bazene. Ako neko ne voli da nas gleda, zbog epidemioloških mera ćemo verovatno imati maske, tako da slobodno dođite da se družimo. I ne zaboravite maske, rekli su iz redakcije Njuz.neta pred tribinu u Bečeju.\nOznake: Bečejčaba silađimedijiMojBečejNarodna biblioteka BečejNjuz.netrazgovorSadašnjost Srbijesatirasloboda govorasloboda medijaTribina


Izložba "Srbija i Srbi 1914-1918" u Firenci\nIzložba „Srbija i Srbi 1914-1918“ u Firenci\nTanjug 17. maja 2019. 10:40\nBEOGRAD – Nakon velikog uspeha u Rimu i Vićenci, izložba Arhiva Srbije „Srbija i Srbi 1914 – 1918“ autora dr Miroslava Perišića i Jelice Reljić od 20. maja gostuje u Firenci, najavili su iz Arhiva Srbije.\nNa otvaranju izložbene postavke u zdanju Corridoio Brunellesći e Ćiostro di Levante – Biblioteca Umanistica 20. maja u 18 sati goviće Goran Aleksić, ambasador Republike Srbije u Italiji, Masimo Fratini, gradski sekretar za kulturu, dr Marčelo Garzaniti, redovni profesor Univerziteta u Firenci, dr Miroslav Perišić, direktor Arhiva Srbije i Simone Malavolti, istoričar.\nIzložba prati istoriju Srbije i sudbinu srpskog naroda u Prvom svetskom ratu, a posebna tematska celina posvećena je srpsko-italijanskim odnosima u periodu od 1914. do 1918. godine.\nPosebna pažnja posvećena je dokumentima koji svedoče o diplomatskim, kulturnim i vojnim vezama dveju država, kao i uspomeni na gest italijanskih vojnika u Valoni 1916. godine, koji pokopavaju srpske vojnike i podižu im spomenik.\nIzložbenu postavku prati bogato ilustrovani, dvojezični katalog na srpskom i italijanskom jeziku, autora dr Miroslava Perišića i Jelice Reljić.\nZainteresovani će izložbu moći da vide svakog radnog dana od 16 do 19 sati, do 31. maja.


Tramp pozvao filipinskog predsednika u Belu kuću\nFilipinski predsednik Rodrigo Duterte\nAmerički predsednik Donald Tramp pozvao je kontroverznog filipinskog predsednika Rodriga Dutertea na sastanak u Vašingtonu tokom kojeg bi razgovarali o nizu pitanja, uključujući i severnokorejsku pretnju po regionalnu bezbednost.\nBela kuća je posle telefonskog razgovora dvojice lidera u subotu navela u saopštenju da je "u pitanju bio prijateljski razgovor, tokom kojeg su Tramp i Duterte razgovarali o strahovanjima ASEAN-a u pogledu regionalne bezbednosti, uključujući i severnokorejsku pretnju."\nSeverna Koreja je rano u subotu ispalila balistički projektil severno od prestonice Pjongjanga, ali su i Vašington i Seul naveli da proba nije bila uspešna.\nPapa Franja rekao je u subotu da se nuklearna kriza u Severnoj Koreji "previše zaoštrila" i upozorio da bi rat sa tom izolovanom zemljom uništio veliki deo čovečanstva. Papa je predložio Norvešku kao mogućeg posrednika u rešavanju krize. "Norveška je uvek spremna da pomogne", rekao je poglavar Rimokatoličke crkve novinarima.\nU međuvremenu, Južna Koreja je u nedelju potvrdila da će Vašington da plati troškove anti-raketnog sistema THAAD, uprkos prošlonedeljnim izjavama predsednika Trampa da bi to trebalo da bude obaveza južnokorejskih vlasti.\nZvaničnici u Seulu saopštili su da je Trampov savetnik za nacionalnu bezbednost H.R. Mekmaster u telefonskom razgovoru uverio svog južnokorejskog kolegu da su Sjedinjene Države i dalje spremne da plate za THAAD, čiji cilj je odbrana od Severne Koreje.\nTrampov poziv Duterteu da poseti Belu kuću je iznenađujući, s obzirom na to da je filipinski predsednik u prošlosti često iznosio uvredljive komentare na račun Sjedinjenih Država.\nTakođe je oštro kritikovan zbog, kako mnogi ocenjuju, okrutnog rata protiv narkomana i dilera drogom tokom kojeg je prema nekim procenama ubijeno više od sedam hiljada ljudi.\nProtiv Dutertea je podneta i tužba pred Međunarodnim krivičnim sudom zbog, kako je saopšteno, masovnog ubistva.


Human Rights Watch: Romi i Jevreji u BiH i dalje građani drugog reda – ERVROPSKE ROMSKE NOVINE – ERVROPAKO ROMANO LIL – EUROPEAN ROMA NEWSPAPERS\nEvropski sud je 22. decembra 2009. godine presudio da ustav Bosne i Hercegovine direktno diskriminira manjine, ne dopuštajući im ravnopravno sudjelovanje u demokratskim izborima. Predstavku sudu podnijeli su bosanski Rom, Dervo Sejdić i bosanski Jevrej, Jakob Finci\nBosanskohercegovački političari još uvijek nisu ukinuli status građana drugog reda za Jevreje, Rome i druge manjine deceniju nakon odluke Evropskog suda za ljudska prava kojom je utvrđeno da bosanskohercegovački ustav krši njihova prava, saopćeno je danas iz organizacije Human Rights Watch.\nProcjenjuje se da se 400.000 građana BiH, što je 12% stanovništva, ne može kandidirati za funkciju predsjednika ili člana parlamenta zbog svoje vjere, etničke pripadnosti ili mjesta prebivališta.\nUstav također zabranjuje ljudima koji se ne žele izjašnjavati o etničkom identitetu da se kandidiraju za najviše funkcije. Jedna od osoba koja je podnijela predstavku Evropskom sudu je doktor, Bošnjak koji je preživio genocid u Srebrenici i koji živi u dijelu zemlje u kojem se za člana tročlanog predsjedništva mogu kandidirati samo bosanski Srbi.\n„Nečuveno je da jedna evropska država ima ustav koji već 24 godine diskriminira vlastite građane,“ kazao je Clive Baldwin, viši pravni savjetnik organizacije Human Rights Watch. „Bosanske vlasti trebaju prestati davati prioritet interesima glavnih etničkih grupa nad jednakim pravima za sve građane i izmijeniti diskriminirajući ustav.“\nUstav, kojeg su napisali evropski i američki eksperti kao dio Dejtonskog mirovnog sporazuma kojim je 1995. godine zaustavljen rat u BiH, privilegira tri glavne etničke grupe – Bošnjake, Hrvate i Srbe i naziva ih „konstitutivnim“ narodima. Kada je riječ o 17 nacionalnih manjina, među kojima su Jevreji i Romi, ustav ih naziva „Ostalima“ i uskraćuje im pravo da se kandidiraju za predsjednika i Dom naroda, tj. gornji dom parlamenta. Vjeruje se da je BiH jedina zemlja na svijetu sa ustavom koji neke svoje građane kategorizira kao “Ostale”.\nEvropski sud je 22. decembra 2009. godine presudio da ustav Bosne i Hercegovine direktno diskriminira manjine, ne dopuštajući im ravnopravno sudjelovanje u demokratskim izborima. Predstavku sudu podnijeli su bosanski Rom, Dervo Sejdić i bosanski Jevrej, Jakob Finci.\nIz Human Rights Watch-a navode da međunarodna zajednica, uključujući Sjedinjene Države, Ujedinjeno Kraljevstvo, Njemačku i Francusku, koja je sudjelovala u kreiranju Dejtonskog mirovnog sporazuma i diskriminatornog ustava, ima odgovornost da nastavi tražiti rješenja i treba izvršiti pritisak na bh zvaničnike kako bi prekinuli diskriminaciju.\nBosanske vlasti trebale bi odmah poduzeti korake u cilju uklanjanja diskriminatornih odredbi iz ustava BiH i stvoriti ravnopravno društvo u kojem će svi građani moći sudjelovati u oblikovanju budućnosti svoje zemlje, saopćila je organizacija Human Rights Watch.\nERIAC: Romski kulturni i umjetnički uticaj koji se širi Evropom


Amerika se obratila Kirgiziji na temu prebacivanja američkih vojnika iz Avganistana u Kirgiziju, ali pitanje o saradnji u sličnom formatu za sada nije aktuelno, izjavio je ministar spoljnih poslova Kirgizije Ruslan Kazakbajev.\nOn je dodao da su postojala razna obraćanja i konsultacije na različitim nivoima, ali situacija se u Avganistanu svakodnevno menja i pitanje saradnje u sličnom formatu trenutno je nerealno.Kako je istakao, otvaranje druge ruske vojne baze u Kirgiziji zbog napete situacije u Avganistanu se ne razmatra. U Kirgiziji je aktuelna Objedinjena ruska vojna baza u čiji sastav ulazi nekoliko struktura, dodao je Kazakbajev.Dodao je da ruska baza ima veliki značaj u održanju regionalne bezbednosti i učvršćivanju vojno-tehničke saradnje sa Rusijom.Kazakbajev je primetio da Kirgizija razmatra i pitanja na temu Avganistana u okviru međunarodnih organizacija, pre svega ODKB-a, gde uvek zastupa potrebu za jačanjem granica sa Avganistanom.U maju je američki list „Volstrit žurnal“ saopštio da je moguće da će SAD rasporediti vojsku koju povlače iz Avganistana u države Srednje Azije, međutim, trenutno nije sklopljen sporazum. List navodi da su Americi potrebne baze ne samo za smeštanje vojnika, već i dronova, bombardera i artiljerije. Prema mišljenju nekih predstavnika vojske i administracije Džozefa Bajdena, najbolje bi bilo da se vojska locira u Uzbekistanu i Tadžikistanu, koji se graniče sa Avganistanom.Situacija u Avganistanu pogoršala se poslednjih nedelja, nakon što je počela ofanziva talibana na velike gradove. Talibani su u nedelju preuzeli kontrolu nad svim graničnim prelazima. Tokom dana militanti su ušli u Kabul i preuzeli kontrolu nad predsedničkom palatom. Istovremeno, avganistanski predsednik Ašraf Gani napustio je zemlju kako bi, prema njegovim rečima, „sprečio krvoproliće“. Portparol političke kancelarije Talibana Muhamed Naim kasnije je objavio da je rat u Avganistanu završen.Tri dana nakon bekstva, Gani je uputio video poruku iz UAE u kojoj je obećao da će se vratiti u domovinu u najskorije vreme. Potpredsednik Amrulah Saleh izjavio je da je prema ustavu on postao šef države i pozvao na oružani otpor talibanima.\namerika, američki vojnici, kirgizija\nAmerika se obratila Kirgiziji na temu prebacivanja američkih vojnika iz Avganistana u Kirgiziju, međutim, pitanje o saradnji u sličnom formatu za sada nije realno, izjavio je u intervjuu Sputnjiku ministar spoljnih poslova Kirgizije Ruslan Kazakbajev.\n„Imamo dovoljno veliko iskustvo u saradnji sa Vašingtonom u borbi protiv terorizma. Mi smo, kao što znate, primali snage međunarodne koalicije na avio-bazi aerodroma ‘Manas’ u Tranzitnom centru“, rekao je Kazakbajev.\nOn je dodao da su postojala razna obraćanja i konsultacije na različitim nivoima, ali situacija se u Avganistanu svakodnevno menja i pitanje saradnje u sličnom formatu trenutno je nerealno.\nKako je istakao, otvaranje druge ruske vojne baze u Kirgiziji zbog napete situacije u Avganistanu se ne razmatra. U Kirgiziji je aktuelna Objedinjena ruska vojna baza u čiji sastav ulazi nekoliko struktura, dodao je Kazakbajev.\n„Baza Kante je avijacioni deo Kolektivnih snaga operativnog reagovanja ODKB-a i njen je cilj da održi vojnu bezbednost država-članica ODKB-a, kao i da spreči spoljnu agresiju i učestvuje u zajedničkim protivterorističkim operacijama“, objasnio je on.\nDodao je da ruska baza ima veliki značaj u održanju regionalne bezbednosti i učvršćivanju vojno-tehničke saradnje sa Rusijom.\nKazakbajev je primetio da Kirgizija razmatra i pitanja na temu Avganistana u okviru međunarodnih organizacija, pre svega ODKB-a, gde uvek zastupa potrebu za jačanjem granica sa Avganistanom.\nU maju je američki list „Volstrit žurnal“ saopštio da je moguće da će SAD rasporediti vojsku koju povlače iz Avganistana u države Srednje Azije, međutim, trenutno nije sklopljen sporazum. List navodi da su Americi potrebne baze ne samo za smeštanje vojnika, već i dronova, bombardera i artiljerije. Prema mišljenju nekih predstavnika vojske i administracije Džozefa Bajdena, najbolje bi bilo da se vojska locira u Uzbekistanu i Tadžikistanu, koji se graniče sa Avganistanom.\n20 Septembar, 10:52


SUPERLIGA SRBIJE: Prve pobede Bačke i Zlatibora, slavio i Radnički | Novosti.RS\nTo je prva pobeda ekipe Zlatibora u najvišem rangu srpskog fudbala.\nRadnički je u Nišu sa 2:0 pobedio Proleter, u meču koji je obeležila tuča, dok su Novi Pazar i Radnik igrali nerešeno bez golova.\nNišlije su zabeležile četvrti trijumf i sa 12 bodova na deobi su treće pozicije sa Partizanom, Spartakom i Mladošću, dok je Proleter ostao na osam bodova.\nBačka iz Bačke Palanke savladala je Voždovac rezultatom 2:0, a dvostruki strelac u prvom trijumfu u sezoni bio je Nikola Žakula.\nNajbolji strelac Bačke mrežu rivala pogađao je u 2. i 8. minutu i u prvih šest kola upisao je već četiri pogotka. Voždovac je ostao na dve pobede i sa sedam bodova 12. je na tabeli.\nFK Zlatibor FK Bačka FK Radnički FK Mladost Lučani FK Voždovac FK Proleter Superliga Srbije\nNAŠI najveći klubovi, Crvena zvezda, Partizan i Vojvodina, uplatiće u kasu FS Srbije skoro 1,5 miliona dinara (oko 13.000 evra) jer su u saopštenjima neprimereno komentarisali odluke arbitara, a bilo je i drugih, kažnjivih verbalnih delikata.


Poziv na diskusiju – Solidarnost sa borbom naroda Palestine! - Marks21\npalestine wallpaper Best of palestine wallpaper HD Ideas\nPoziv na diskusiju – Solidarnost sa borbom naroda Palestine![2 min. za čitanje]\nMarks21 12/05/2021, 14:38 280 pregleda\nPozivamo vas da se pridružite diskusiji „Palestina: Jedan svet, jedna borba“ koju organizuju Marks21, Društveni pokret Plamen i Društvo srpsko-palestinskog prijateljstva, a koja će se održati na dan Nakbe, 15. maja 2021. godine od 19 časova na platformi Zoom.\nNa diskusiji će biti reči o značaju palestinske borbe na međunarodnom nivou, ulozi koju imperijalizam igra u tlačenju Palestinaca i Palestinki i praktičnim oblicima organizovanja i solidarnosti koje u Srbiji možemo da stvorimo i gradimo, uključujući pokret BDS.\nAnja Ilić, Marks21\nMiloš Jeremić, Društveni pokret Plamen\nMilan Jevtić, Društvo srpsko-palestinskog prijateljstva\nPobeda za Palestinu biće težak poraz za zapadni imperijalizam, koji je danas najveća pretnja po mir u svetu!\nZoom link za diskusiju: https://us02web.zoom.us/j/87846721409\nSledi tekst letka koji smo delili na protestu održanom 12. maja u Beogradu u organizaciji palestinske dijaspore.\nSolidarnost sa borbom naroda Palestine!\nDržava Izrael nastavlja svoj teror nad palestinskim stanovništvom na zemlji koju ilegalno okupira. Do nove eskalacije nasilja došlo je nakon masovnih protesta Palestinaca i Palestinki protiv prinudnih iseljenja sa zemlje na koju izraelski kolonisti tvrde da polažu prava, najviše u naselju Šeik Džara u Istočnom Jerusalimu.\nU vazdušnim napadima izraelske vojske na Gazu i neprestanom nasilju policijskih snaga život je izgubilo preko dvadesetoro Palestinaca i Palestinki, od čega devetoro dece. U raketnim protivnapadima ubijene su dve državljanke Izraela. Odgovornost za sve ovo krvoproliće leži isključivo na državi Izrael i njenom zverskom odnosu prema palestinskom narodu, koji već decenijama sistematski uništava.\nBez obzira na činjenicu da je država Izrael uspostavila aparthejd režim u 21. veku, to što je ključni saveznik SAD na Bliskom istoku znači da ona i njena ekstremno desničarska vlada mogu gotovo bez ikakvih posledica ili čak osuda da nastave sa politikom etničkog čišćenja i uništavanja Palestinaca i Palestinki. Stoga je dužnost svih progresivnih snaga širom sveta da podignu glas protiv ovog jezivog tlačenja i priključe se BDS pokretu (globalna kampanja za bojkot, prestanak investicija i sankcije državi Izrael), kao i drugim oblicima solidarnosti sa borbom naroda Palestine za svoja osnovna prava. U Srbiji to podrazumeva i suprotstavljanje ulasku u NATO, imperijalistički savez koji daje pokriće i za izraelsko krvoproliće.\nPrethodni članak Toni Klif: revolucionarna teorija i praksa (četvrti deo)\nNaredni članak Beograd solidarno uz Palestinu: međunarodna podrška palestinskoj borbi


PEN: Susret francuskih i srpskih pisaca | Kaleidoskop\nOkosnica razgovora francuskih i srpskih pisaca u Srpskom PEN centru bili su status književnosti danas i njena pozicija u mreži modernih društvenih, medijskih i informatičkih okolnosti. Pisac i filmski reditelj Filip Klodel, član Gonkurove akademije, posebno je govorio o potiskivanju vrhunske književnosti, čije mesto je zauzela laka literatura koja ne postavlja važna ni teška pitanja već svoju svrhu iscrpljuje u različitim nivoima zabave.\nNina Jaržekov i Nataša Apana govorile su o pitanju identiteta koji ih zaokuplja i o njihovoj prozi, naglašavajući koliko je to pitanje danas otvoreno i dinamično, sačinjeno od najrazličitijih izazova, zbog čega i sama književnost nužno motra da preispita ovu temu u njenim aktuelnim izdanjima od migrantskih kriza do kulturoloških prožimanja. Sedrik Gra, poznat i kao putopisac, koji je prethodnih mesec dana proveo putujući po celom Zapadnom Balkanu, govorio je o svojim putopisima i o književnosti kao modelu otkrivanja sveta.\nFrancuski pisci su se u razgovoru sa srpskim kolegama posebno interesovali da li je status književnosti u srpskom društvu uporediv sa statusom književnosti u francuskom društvu. Otuda su ih naročito zanimale teme kao što su pozicija književnosti posle nestanka njene socijalne funkcije, odjek novih istorijskih događaja, uključujući devedesete, u srpskoj književnosti, dominantne teme i žanrovi, uloga i prisustvo zabavne literature, kao i pitanje cenzure. U dužem i zanimljivom razgovoru, učesnici su se saglasili da savremena književnost, nezavisno od jezika na kome se piše, deli ključne izazove, od kojih su najizrazitiji tehnološka kriza i kriza javnog statusa.


– Posted on 6 децембра, 2019Posted in: Aktuelno, Privreda, Vesti\nBiro za odnose sa javnošću Vlade AP Vojvodine izdao je saopštenje povodiom obilaska radova na izgradnji vodovodne i rekonstrukciji kanalizacione mreže u Novoj Pazovi. Prenosimo saopštenje u celosti:\n„Pokrajinski sekretar za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo dr Vuk Radojević, zajedno sa predsednikom Opštine Stara Pazova Đorđem Radinovićem, obišao je danas radove na izgradnji vodovodne i rekonstrukciji kanalizacione mreže u Novoj Pazovi, čija je ukupna vrednost oko 71 milion dinara, a Pokrajinski sekretarijat učestvuje sa više od 40 miliona dinara.\n„Reč je o zajedničkim ulaganjima Sekretarijata za poljoprivredu i ove lokalne samouprave u tri projekta: rekonstrukciju vodovoda u Ulici kneza Mihajla, zatim u Ulici vojvode Putnika, i izgradnji kanalizacione mreže u Vojvođanskoj ulici i UliciPoljski put“, istakao je Radojević.\nOn je prilikom obilaska radova na izgradnji kanalizacione mreže u Vojvođanskoj ulici i Poljskom putu istakao da je Opština Stara Pazova u ovoj 2019. godini bila čvrsto opredeljena da investira u vodovodnu i kanalizacionu mrežu na području Nove Pazove, što je od strane resornog sekretarijata prihvaćeno. Kako je pojasnio za radove u ove dve ulice, Pokrajina izdvojila ukupno oko 30 miliona dinara za izgradnju sekundarne kanalizacione mreže. Uz Pinkijevu ulicu to je, kako je resorni sekretar naveo, ukupno 1.400 metara nove kanalizacione mreže u ovom naselju.\n„U narednom periodu planiramo potpisivanje ugovora sa predstavnicima Opštine Stara Pazova i povodom rekonstrukcije vodovoda u Ulici Miloša Obilića. Ukupna vrednost projekta je skoro 25,5 miliona dinara, u čemu Sekretarijat učestvuje sa oko 20 miliona dinara ili 80 odsto“, najavio je Radojević i naveo da će na ovaj način biti zaokružen investicioni poduhvat u komunalnim projektima za ovu godinu.\n„Zajedničkim ulaganjima zamenićemo azbestne vodovodne cevi na kritičnim delovima ulica u Novoj Pazovi, i izgraditi kanalizaciju prema projektima, gde je najhitnije“, istakao je predsednik Opštine Stara Pazova i najavio obimne radove i u drugim naseljima Opštine Stara Pazova“.


U Trebinju je večeras priređena „Noć istraživača“, već tradicionalna manifestacija posvećena popularizaciji nauke, čiji je domaćin Fakultet za proizvodnju i menadžment u koorganizaciji sa Ministarstvom nauke i tehnologije Republike Srpske.\nManifestaciju je otvorio ministar nauke i tehnologije Republike Srpske Jasmin Komić istakavši da budućnost čovječanstva pripada – upravo naučnicima, istraživačima i inovatorima.\n„Ovakve manifestacije su važne da bi zainteresovale mlade da se bave ovim poslom, koji je težak, nezahvalan i neizvjesan, ali prvenstveno – kreativan što je čovjeku najvažnije. I ove godine smo se potrudili da `Noć istraživača` bude interesantna za sve posjetioce. Najveći dio ovogodišnje izložbe posvećen je robotici jer je ona jedna od najvažnijih dimenzija budućnosti“, naveo je Komić.\nOn je ponovio da pred nama stoji period u kome će istraživanje i nauka odigrati vrlo važnu ulogu, a što je, kako kaže, zaključeno i na nedavnom sastanku ministara zapadnog Balkana. Komić vjeruje da je znanje razvojna šansa Republike Srpske, te napominje da je ove godine usvojena i Strategija naučnog i tehnološkog razvoja Srpske.\n„Da bi to bila moramo postići izvrsnost, kvalitet, efektivnost i efikasnost naučnih istraživanja. Ta istraživanja moraju da budu komercijalizovana, stavljena u funkciju razvoja ne samo privrede, nego društva u cjelini, ali moraju biti i internacionalizovana i više vidljiva“, naglasio je Komić.\nDekan Fakulteta za proizvodnju i menadžment Trebinje Dušan Jokanović istakao je da je cilj „Noći istraživača“ popularizacija nauke.\n„A to znači spuštanje nauke sa nivoa univerziteta i istraživačkih centara na nivo razumijevanja običnog čovjeka – i to mladih ljudi koje treba inicirati da se bave naukom kako bi bili spremni da odgovore budućim izazovima razvoja našeg društva“, kazao je Jokanović.\nOn je naglasio da su većinu eksponata izradili učenici Gimnazije „Jovan Dučić“, te da i ove godine imaju izuzetnu saradnju sa Policijskom upravom Trebinje, čiji će predstavnici ukazati mladima na mnoge opasnosti – drogu, sajber kriminal, upotrebu Fejsbuka.\nUčenici osnovnih i srednjih škola, kao i svi zaljubljenici u nauku, mogli su večeras da pogledaju kako rade mobilni roboti i robotske ruke, tri-de skener i štampač, mini hidroelektrana, ali i zanimljive eksperimente iz fizike.\nU amfiteatru Fakulteta za proizvodnju i menadžment održana su i predavanja o popularnim naučnim temama, a predavači su bili Komić, dobitnik nagrade NASA Ranko Mandić i viši asistent na Prirodno-matematičkom fakultetu u Banjaluci Nemanja Rakić.\nPriređen je i kviz u poznavanju termina, pojava i procesa iz različitih naučnih oblasti, a za najbolje ekipe pripremljene su simbolične nagrade.\nUz Ministarstvo nauke i tehnologije Srpske i Fakulteta za proizvodnju i menadžment Trebinje, koji su glavni organizatori manifestacije, programski sadržaj obogatili su Mašinski fakultet iz Podgorice, Mašinski fakultet Univerziteta „Džemal Bijedić“ iz Mostara, te učenici osnovnih i srednjih škola iz istočne Hercegovine.


Бивши шеф ЦИА предлаже да Београд и Приштина повуку границу на Ибру - Нови Стандард\nBivši šef CIA predlaže da Beograd i Priština povuku granicu na Ibru\nOn smatra i da bi granica trebalo da bude iscrtana na reci Ibar – da sve na severu pripada Srbiji, a sve južno Kosovu\nOn je u autorskom tekstu za „Nedeljnik” naveo da bi Beograd trebalo direktno da se obrati Prištini, jer, kako kaže, ako bi Beograd i Priština mogli da se dogovore oko tet-a-tet susreta možda bi bilo moguće da pronađu istinski kompromis, povoljan po obe strane.\n„Mogu da počnu time što će shvatiti da obe strane moraju da se odreknu nečeg vrednog i da će biti nezadovoljnika i u Srbiji i na Kosovu koji neće pristati ni na kakav predloženi kompromis”, napisao je Mejer i dodao da SAD ne bi trebalo da se uključe u to, jer je svako mešanje te zemlje u prošlosti „bilo preispoljeni krah”.\nOn smatra i da bi granica trebalo da bude iscrtana na reci Ibar – da sve na severu pripada Srbiji, a sve južno Kosovu, a da svi koji ne žele da žive na jednoj strani, pređu na drugu.\n„Iako ovo nije savršeno rešenje, moglo bi da znači dobar početak. Ali da bi funkcionisalo, Srbija i Kosovo moraju da imaju hrabre, odlučne, nepokolebljive lidere koji zaista žele da dođu do kompromisa”, zaključio je Mejer.\nBivši šef CIA-e je ocenio i da bi vlasti u Beogradu i formalno morale da se odreknu Briselskog sporazuma, ukoliko su stvarno zainteresovane za kompromis sa Prištinom, jer kako je rekao, sporazum nije dobar po nacionalne interese Srbije, prenosi Tanjug.\nGovoreći o zainteresovanosti administracije američkog predsednika Donalda Trampa za Balkan, Mejer kaže da za to postoje dva velika razloga – jer region nije igrao po američkom diktatu u poslednjih 25 godina i jer su tu Rusi.\nKako kaže na Balkanu SAD i Rusija sprovode obaveštajne, diplomatske, političke i bezbednosne aktivnosti jedni protiv drugih, odnosno koriste Balkan kao „primarno poprište” na kojem špijuniraju i kontrašpijuniraju jedni ruge.\n„Pitanje Kosova je važno Vašingtonu i Moskvi ne zato što ih zanima dobrobit Kosova, već zato što žele da nadmudre jedni druge”, kaže Mejer.\nIzvor Politika, 19. decembar 2019.\nPalmer: Bajden će imati isti pristup Balkanu kao Tramp\nD. Tanasković: Očekujem promenu granica na Balkanu


Za 10. septembra sazvana sjednica Kolegija Predstavničkog doma PSBiH @ StartBiH.ba\nZa 10. septembra sazvana sjednica Kolegija Predstavničkog doma PSBiH\nPredsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (PSBiH) Denis Zvizdić (Stranka demokratske akcije - SDA) sazvao je za utorak, 10. septembra, sjednicu Kolegija tog doma koji je posljednji put zasjedao prije dva mjeseca.\nU tom periodu nije bilo ni sjednica Predstavničkog doma, iako su pred poslanicima i delegatima brojne obaveze, a jedna od stvari koja čeka je i usvajanje ovogodišnjeg budžeta dokumenta kojeg je Vijeće ministara na prijedlog Ministarstva finansija i trezora podržalo i uputilo Predsjedništvu BiH prošle godine.\nDržavne institucije stoga su na trećoj tromjesečnoj odluci o privremenom finansiranju te bi sada članovi Kolegija trebali razmatrati budžet koji im je uputilo Predsjedništvo BiH zadnjeg dana jula i uz Mišljenje Zakonodavno-pravnog sektora od 27. augusta.\nKolegij bi trebao odrediti nadležne komisije za razmatranje nekoliko zakonskih rješenja i drugih akata, ali ta radna tijela nisu još uvijek formirana.\nPred članovima Kolegija je i Prijedlog zakona o elektronskoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektronske transakcije kojeg je ranije pripremilo Vijeće ministara BiH, a namjera je pojednostaviti usluge građanima i poslovnoj zajednici u BiH i olakšati promet elektronskih dokumenata u javnoj upravi.\nNa dnevnom redu koji ima više od 20 tačaka je i odgovor Visokog sudskog i tužilačkog vijeća BiH na zaključke Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH s hitne sjednice održane u junu.\nVlada FBiH - Data saglasnost za pokretanje tužbe protiv RS


Opštinske takse prevelike, a često i besmislene - Vijesti.me\nANALIZA PARAFISKALITETA UPCG\nOpštinske takse prevelike, a često i besmislene\nIma taksi i naknada koje se plaćaju, a za koje se ne dobija nikakva usluga. Naknadu za prilaz putu plaća vlasnik, ali i zakupac istog prostora Edit\n802 pregleda 1 komentar(a)\nDonosioci odluka moraju biti svjesni posljedica: Svetlana Vuksanović (Foto: Zoran Đurić)\nGoran Kapor 15. decembar 2018, 21:16 ažurirano 17. maj 2019, 14:03\nIznosi opštinskih taksi i naknada su visoki i nisu u saglasnosti sa vrijednošću usluge koja se za njih dobija. To je izuzetno destimulativno i znatno utiče na nivo kvaliteta poslovne klime na lokalnom nivou. Treba preispitati cjelokupnu politiku naknada kao ključnog elementa valjanog upravljanja procesom regulacija, navedeno je u analizi parafiskaliteta na lokalnom novou koje je juče predstavila Unija poslodavaca.\nAnaliza se odnosi na tri izabrane opštine Danilovgrad, Bijelo Polje i Budvu, koje su bile primjer za sve ostale, a urađena je u saradnji sa Međunarodnom organizacijom rada (MOR).\nPreporučeno je da se smanje iznosi naknada i taksi, kao i da se ukinu one za koje se ne dobija nikakva usluga. Traže i da se elminiše višestruka plaćanje istih nameta, kao i da se izmjeni metodologija obračuna članskog doprinosa za privredu jer ima snagu poreza.\nPreporučuju da se uvođenje taksi i naknada definiše samo zakonom a ne i podzakonskim aktima, kao i da svaka opština uradi popis ovih parafiskalnih nameta što bi bio uvod za pravljenje popisa na državnom novou. Predlažu i da se kod donošenja ovakvih odluka prvo razmisli o malom biznisu i njegovim mogućnostima, kao i da se prije usvajanja ovakvih odluka procijeni njihov uticaj i u analizu uključe predstavnici poslovne zajednice.\nKao primjer naknade za koju se ne dobija nikakva usluga navode taksu za držanje gatera i cirkulara ili za postavljanje reklama na svojim poslovnim objektima. Za višestruka plaćanja istih nameta primjer je naknada za prilaz putu koja se naplaćuje za svaki pojedinačni objekat istog preduzeća (poslovnu zgradu, skladište, prodavnicu) iako imaju pristup na isti opštinski put. Sličan primjer je da taksu za prilaz putu plaća vlasnik poslovnog prostora, a zatim za isti poslovni prostor i isti prilaz putu i ona koja zakupi taj prostor.\nSmatraju da je potrebno uvesti zajedničke datume početka primjene svih novih propisa i drugih akata koji se odnose na preduzeća, kao i da se u opštinama obezbijedi jedna lokacija na kojoj se mogu obaviti sve administrativne obaveze.\nPredsjednica UPCG, Svetlana Vuksanović, istakla je da ovaj dokument pruža podršku Vladi, nadležnim institucijama i donosiocima odluka u daljim procesima kreiranja mjera i politika koje će biti u službi izgradnje stabilnog, predvidivog i podsticajnog biznis ambijenta.\n„Vjerujemo da upravo udruženim snagama i partnerskim pristupom možemo pomoći da se evidentan potencijal crnogorskih privrednika konačno pretvori u njihove konkretne prilike i šanse“, kazala je Vuksanovićeva.\nOna je istakla da će u zavisnosti od toga kakav izbor napravi, Crna Gora uspjeti ili propustiti priliku da svoje ekonomske i socijalne prilike unaprijedi, a zatim i dostigne očekivani nivo razvijenosti.\n„Jedan od najvažnijih preduslova na tom putu je postojanje uspješnih preduzeća, onih koja su već na tržištu i onih koja će vremenom takva postati“, kazala je Vuksanovićeva.\nOna je ukazala da su preduzeća generator ekonomskog rasta, povećanja zaposlenosti, unapređenja životnog standarda i ukupnog napretka zemlje.\n„Ako to znamo, jasno je da Vlada, resorna ministarstva, institucije, lokalne samouprave i svi ostali donosioci odluka moraju biti svjesni svoje uloge i stepena svoje odgovornosti u tim procesima. Bez dobrih uslova za biznis i bez zadovoljnih radnika nema ni uspješnog poslovanja i zbog toga je potrebno da se poslodavcima dozvoli da stvaraju, razvijaju i zapošljavaju”, kazala je Vuksanovićeva, navodeći da se, tek, onda može računati na promjene i rast standarda.\nNacionalna koordinatorka MOR-a Nina Krgović, istakla je da je veoma važno da Vlada razumije važnost povoljnog poslovnog okruženja, da konsultuje udruženja privrednika kada namjerava da donosi odluke koje se tiču njih.\n„Uključenost socijalnih partnera u teme koje se njih direktno tiču je neophodna. Takođe, stvarna potreba i složenost svake dažbine treba se posebno razmotriti. Sa strane poslodavca, treba kontinuirano pratiti donošenje raznih propisa kojima se uvode nove ili povećavaju postojeće takse i naknade, što je često jedan od izazova u poslovanju“, smatra Krgović.\nOna je ukazala da brojni i visoki nameti pogoduju širenju sive ekonomije, u kojoj je dostojanstven rad nemoguć.\nEkspert angažovan na pripremi Izvještaja UPCG, Vasilije Kostić, pojasnio je da konkurentnost jedne privrede počiva na konkurentnosti njenih preduzeća.\n„Ukoliko preduzećima stvarate povoljne uslove za poslovanje, ta preduzeća imaju veći stepen konkurentnosti. A ukoliko su preduzeća konkurentnija, onda je i ukupan privredni i ekonomski sistem u napredovanju“, objasnio je Kostić.\nPriznanje i za “Dnevnicu”\nKompanija Telenor dobitnik je glavne nagrade Unije poslodavaca u ovoj godini, za najdosljedniju primjenu politika društveno odgovornog poslovanja (DOP). Direktorka ljudskih resursa u kompaniji Telenor, Biljana Radusinović, kazala je da je glavna nagrada vjetar u leđa kompaniji da se i dalje trudi da ispuni očekivanja zajednice.\nU oblasti “Briga za zajednicu” za 2018. godinu, ravnopravni dobitnici nagrada u kategoriji malo preduzeće su kompanije Domen, ZZI i Fabrika ideja. Izvršni direktor, autor i producent emisije „Dnevnica“, Vladan Otašević, rekao je da je princip poslovanja Fabrike ideja drugačiji nego ostalih članova UPCG, jer “više dajemo onima sa kojima sarađujemo, nego što možemo da zaradimo, ali srećni smo zbog toga”.\n“Nismo u mogućnosti da pomognemo dugoročno i da učinimo nešto što bi trebalo da urade institucije države. Ali i ova naša kratka pomoć, koja može trajati nekoliko mjeseci ili godina, je i te kako značajna. Za tri godine smo uspjeli da prikupimo pomoć u iznosu od pola miliona eura”, rekao je Otašević.\nDobitnici godišnjih nagrada UPCG sa članovima žirija(Foto: Zoran Đurić)\nU oblasti “Briga za zaposlene” za 2018. godinu, nagradu u kategoriji malo preduzeće dobio je Bild studio, dok je u kategoriji veliko preduzeće, nagrada pripala kompaniji Crnogorski elektrodistributivni sistem, a za srednja preduzeća nagrada nije dodijeljena.\nU oblasti “Briga za zajednicu” u kategoriji srednje preduzeće nagrada je dodijeljena Sava osiguranju, a u kategoriji veliko preduzeće kompaniji Crnogorski elekroprenosni sistem.\nU oblasti “Briga za životnu sredinu” za 2018. godinu, u kategoriji malo preduzeće, nagrađena je kompanija Amplitudo, a u kategoriji srednje preduzeće priznanje ravnopravno dijele Coca-Cola i Montenomaks C&L.\nRudnik uglja dobio je priznanje za društvenu odgovornost u poslovanju.\nU NACRTU PROGRAMA EKONOMSKIH REFORMI NAVEDENO:\nStranci vlasnici 38 odsto Crne Gore\nKomisija zaustavila trgovinu akcijama Zetatransa do završetka preuzimanja\nMarković razgovarao sa rukovodstvom Zajednice opština\nMiličković: Iskazali ste poniznost u ispunjavanju želja vaših lidera


Industrijska proizvodnja u oktobru veća za 4,4 odsto - PKS-RPK Novi Sad\nIndustrijska proizvodnja u Srbiji porasla je u oktobru 2017. godine za 4,4 odsto u odnosu na isti mesec prošle godine, dok je u odnosu na prošlogodišnji prosek veća za 11,3 procenta, objavio je 30. novembra 2017. godine Republički zavod za statistiku. U periodu januar-oktobar tekuće godine, industrijska proizvodnja je porasla za 3,5 posto na godišnjem nivou, pri čemu je prerađivačka ostvarila rast od 6,8 procenata.\nNajveći uticaj na rast industrije u oktobru u odnosu na isti mesec prošle godine imali su proizvodnja: hemikalija i hemijskih proizvoda, proizvoda od gume i plastike, osnovnih farmaceutskih proizvoda i preparata, mašina i opreme i eksploatacija uglja.\nSamo u oktobru 2017, proizvodnja u rudarstvu je povećana za 7,9 procenata, prerađivačka industrija je zabeležila rast od 6,1 odsto međugodišnje, dok je u sektoru snabdevanje električnom energijom, gasom, parom i klimatizacija zabeležen pad od 3,4 odsto.\nProizvodnja kapitalnih dobara je bila veća za 17 procenata, intermedijarnih proizvoda, osim energije za 6,7 odsto, netrajnih proizvoda za široku potrošnju za 4,1 odsto, a energije za 0,3 procenata.\nPad je registrovan kod proizvodnje trajnih proizvoda za široku potrošnju (6,8%).\nTokom deset meseci 2017. zaključno sa oktobrom, prerađivačka industrija je registrovala rast od 6,8 odsto u odnosu na isti period prošle godine, rudarstvo rast od 2,4 posto, dok je u sektoru snabdevanje električnom energijom, gasom, parom i klimatizacija zabeležen pad od 7,0 procenata.


Širom Brazila skupovi podrške predsedniku Bolsonaru\nHiljade građana okupilo se juče u gradovima širom Brazila kako bi pružili podršku predsedniku Žairu Bolsonaru, koji se suočava sa uličnim protestima zbog politike koje zastupa i skandala oko korupcije u porodici.\nUčesnici protesta pevali su nacionalnu himnu i mahali zastavama Brazila uzvikujući imena članova kabineta Bolsonara, a neki su tražili zatvaranje Kongresa i Vrhovnog suda, prenosi AP.\nBolsonaro, koji se suočava sa padom podrške pet meseci nakon preuzimanja dužnosti predsednika, nije učestvovao u protestima, ali je rekao nakon crkvene službe da su demonstranti na ulici kako bi "isporučili poruku onima koji insistiraju na starim politikama i koji ne dozvoljavaju ljudima da budu slobodni". Ideja da se organizuju demonstracije potekla je nakon prošlonedeljnih masovnih demonstracija organizovanih zbog odluke Bolsonarove vlade da smanji budžet za obrazovanje.\nTakođe, jedno istraživanje je pokazalo da 36 odsto Brazilaca smatra da je Bolsonarova vlada loša ili užasna, a da 34 odsto smatra da je dobra.


Politika - datum: 2019-05-19\nBez dijaloga sa Rusijom\nPremijer Duško Marković je za briselske medije kazao da zbog NATO orijentacije, Crna Gora trenutno uopšte nema nikakav politički dijalog sa Rusijom – isključivo na vrlo niskom administrativnom nivou.\n– Rusija je bila veoma protiv našeg članstva u NATO i podržala one snage u Crnoj Gori koje su htjele da učlanjenje blokiraju. Crna Gora je u tom momentu bila na pola puta do NATO-a, a da 2016. nijesu pobijedile proevropske snage, ništa od ulaska u NATO ne bi bilo – kazao je Marković.\nGrupa socijalista i demokrata u Evropskom parlamentu uputila je pismo Predsjedniku Demokratske partije socijalista Milu Đukanoviću u kojem izražavaju podršku politici proširenja Evropske unije (EU) na Zapadni Balkan.\nGrupa SD u Evropskom parlamentu, završavajući mandat u aktuelnom sastavu, uoči evropskih izbora, usvojila je dokument „Zašto je važno proširenje EU na Zapadni Balkan”, koji je takođe dostavljen predsjedniku Đukanoviću.


Hacksaw Ridge (2016) - The Filmske Recenzije\n18/05/2021 20/01/2017 by Siniša Stajić\nIza Mela Gibsona (Mel Gibson) je turbulentna decenija u kojoj je svojim ponašanjem doveo u pitanje svoju egzistenciju u Holivudu. Međutim, pored teške naravi i diskutabilnih životnih odluka, niko ne može da porekne da je on izuzetno kvalitetan režiser. Posle uspešnih filmova Braveheart, The Passion of the Christ i Apocalypto, Gibson je napravio desetogodišnju pauzu u kojoj je dvaput odbio snimanje ovog filma, ali je na kraju ipak pristao da sedne u režisersku stolicu.\nHacksaw Ridge je film o istinitoj priči Desmonda Dosa, prvog čoveka u istoriji američke vojske koji je dobio Medalju časti, iako se pozvao na amandman koji mu dozvoljava da ne koristi oružje u ratnim dešavanjima. On je nakon bitke na ostrvu Okinava, na grebenu po kome je film dobio ime, potpuno sam izvukao 75 ranjenika i spustio ih na bezbedno. Scenario se dosta oslanja na nagrađivani dokumentarac The Conscientious Objector, a prošao je pakleni put koji je trajao preko dvanaest godina kako bi napokon bio ekranizovan.\nNakon japanskog napada na Perl Harbur, mladi Desmond Dos (Andrew Garfield) je, kao i dobar deo mladih američkih ljudi, osetio potrebu da se pridruži vojsci i stane u odbranu svoje zemlje. Međutim, Desmond se dosta razlikuje od većine svojih vršnjaka. Nakon incidenta sa rođenim bratom u ranoj mladosti i odrastanja sa nasilnim ocem alkoholičarem (Hugo Weaving), Desmond je stekao veliku odbojnost prema oružju i nasilju uopšte, a u prilog tome ide i činjenica da je veliki vernik. Dolazi na ideju da se svojoj zemlji oduži kao ratni lekar – svi u bataljonu će se truditi da oduzmu tuđi život, dok će on biti jedan od malobrojnih koji će spasavati živote. Nažalost, Desmondov pacifizam saborci smatraju kukavičlukom, ismevaju ga i nipodaštavaju, a direktno nadređeni čine sve da ga se otarase.\nKao i u prethodnim radovima Mela Gibsona, glavni protagonista poseduje jaku volju, nepokolebljivi stav i sirovu hrabrost koja se pomalo graniči sa ludilom. U slučaju Desmonda, njegova ubeđenja se zasnivaju na jakoj veri u Boga i na bojnom polju sve vreme ponavlja mantru Bože, pomozi mi da spasem još jednog. Mišljenja sam da je gospodin Gibson, kao posvećeni katolik, pristao na snimanje ovog filma jer je uvideo spiritualistički potencijal koji se suptilno, ali nedvosmisleno provlači između scena ratnih dešavanja. Film poseduje jake emocije i jednostavno će vas pomeriti i naterati na razmišljanje, jer ćete videti rezultate nepokolebljive vere jednog hrabrog čoveka.\nPriča u prvom delu poseduje neke već viđene sekvence, kao što su ne baš srećno detinjstvo, devojka koja čeka kod kuće ili drilovanje narednika kako bi se našem protagonisti slomio duh, ali te scene ni u jednom momentu nisu dosadne, iako povremeno koketiraju sa melodramom. Međutim, kada se priča seli na Okinavu, ona postaje krvavi spektakl sa scenama koje sigurno niste nikada videli. Ni u jednom momentu Gibson ne gubi kontrolu i predstavlja nam ratnu rapsodiju sa dosta eksplicitnih detalja koja ne gubi fokus sa glavnog junaka. Postoji nekoliko slow-motion scena koje ističu herojstvo vojnika, a uz muzičku podlogu je jednostavno nemoguće ne naježiti se.\nGibson je već ranije pokazao da nema kompleks od eksplicitnog prikazivanja posledica nasilja. Osim sjajnog režiserskog umeća, ostao je dosledan svome stilu i u tom smislu, pa je drugi deo filma pun grafičkih detalja koje neće prijati osetljivijim gledaocima. Kiša metaka ostavlja strašne posledice na telima vojnika, a mi to sve vidimo u prvom planu, bez ikakvog ulepšavanja. Njegova kamera je u centru zbivanja, akcentuje lica vojnika, koristi isključivo prirodno svetlo i, koliko god scenario zvučao jednostavno, on mu unosi potrebnu svežinu i realizam. U centru svih tih strahota se nalazi naš Desmond, čiji pacifizam u takvim okolnostima još više dolazi do izražaja.\nNisam siguran kada se desio momenat da Endrju Garfild od Spajdermena dođe do uzdanice autora kao što su Mel Gibson ili Martin Skorseze (Silence), ali čovek se očigledno odlično snalazi u zahtevnim ulogama. On skoro sam iznosi čitav film, a njegov dečački šarm, ruralni akcenat i nevino shvatanje života prosto vape za emocionalnim zbližavanjem. Tumačenjem pravog heroja očigledno želi da dane superheroja ostavi za sobom. Glumačka ekipa se sastoji od dosta Australijanaca (film je snimljen tamo). Hjugo Viving je objasnio glumu u ulozi Desmondovog oca, dok je meni pomešane utiske ostavio Vins Von (Vince Vaughn) u ulozi jednog od nadređenih. Dosta se uživeo u svoj performans i neodoljivo podseća na Hartmana iz filma Full Metal Jacket.\nMel Gibson se filmom Hacksaw Ridge vraća na velika vrata – gledaocima pruža istinitu priču o nesvakidašnjem heroju i brutalan ratni film, koji postavlja pitanja o veri i humanosti. Hiper-realistična produkcija u kombinaciji sa dosta emocija rezultira jednim od najboljih filmova u tekućoj godini, ne samo u svom žanru.\nCategories drama, istorijski, ratni Post navigation


AMSS: Oprez u saobraćaju zbog kiše i olujnih nepogoda - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » AMSS: Oprez u saobraćaju zbog kiše i olujnih nepogoda\nVozače danas očekuju nepovoljni uslovi u saobraćaju zbog najavljenih vremenskih nepogoda, kiše i olujnog vetra, pa se preporučuje sporija vožnja, poštovanje ograničenja u brzini i ostalih saobraćajnih propisa, saopštio je Auto moto savez Srbije (AMSS).\nMogući su česti zastoji u većim gradovima, gde je u kišnim danima značajno povećan broj vozila, ali se pojačan intenzitet saobraćaja očekuje i na ostalim saobraćajnicama, dodaje se u saopštenju.\nOprezna vožnja posebno se preporučuje na deonicama gde su zbog radova na snazi izmene u režimu saobraćaja, upozorio je AMSS.\nPrema izveštaju AMSS-a jutros od 6.00, na graničnim prelazima nema zadržavanja putničkih vozila dok kamioni čekaju na izlaz iz zemlje na Horgošu, Kelebiji, Batrovcima i Šidu po tri sata.\nAMSS: Očekuje se pojačan saobraćaj, duža čekanja za kamione na Horgošu i Kelebiji\nDruštvo • 21.06.2022. 18:15\nAMSS: Teretnjaci u Šidu čekaju pet a na prelazu Batrovci tri sata da izađu iz Srbije\nDruštvo • 21.06.2022. 07:21\nAMSS: Saobraćaj pojačanog intenziteta ka zemljama regiona


OPEK smanjuje proizvodnju nafte | Prva Politika\nBiznis OPEK smanjuje proizvodnju nafte Objavljeno: 29. 09. 2016.\nZemlje OPEK-a su se složile da smanje proizvodnju sirove nafte na 32,5 miliona barela dnevno sa sadašnjeg nivoa od oko 33,24 milona barela dnevno, izjavila su dva izvora iz OPEK-a. Proizvođači nafte će ugovoriti konkretne nivoe za svaku zemlju članicu OPEK-a na sljedećem sastanku u novembru. Kada se dogovoreno sprovede u djelo i proizvodnja ograniči, OPEK će pozvati na saradnju zemlje proizvođače koje nisu članice. Neformalni susret OPEK-a održan je u okviru Međunarodnog energetskog foruma u Alžiru koji održan od 26. do 28. septembra.\nUkinuta dozvola Privrednoj banci Sarajevo Od jutros u funkciji sistem centralnog zagrijavanja u Sarajevu\nSumorna slika: Referendumska dimna zavjesa nad privredom u Srpskoj Najnovije\nSlon pobjegao iz cirkusa i ubio muškarca\nJosipa Lisac u filmu 7 namirnica koje će vam pomoći da obuzdate apetit\nReklama\tPratite nas\tNavigacija


Idlib: Novi ruski vazdušni udari uprkos Trampovom upozorenju\nTanjug 4. septembra 2018. 10:59\nLONDON – Sirijska opservatorija za ljudska prava saopštila je danas da su ruski vojni avioni nastavili sa vazdušnim udarima na sirijsku pobunjeničku pokrajinu Idlib nakon zatišja koje je trajalo 22 dana.\n„Rusija podržava sirijskog predsednika Bašara al Asada, čija je vojska izvodila vazdušne i artiljerijske udare tokom tog perioda“, navodi se u saopštenju Opservatorije, preneo je Rojters.\n„Predsednik Sirije Bašar al Asad ne sme da izvrši bezobzirni napad na pokrajinu Idlib. Rusi i Iranci bi načinili tešku humanitarnu grešku učestvovanjem u ovoj potencijalnoj ljudskoj tragediji. Stotine hiljada ljudi bi mogli da budu ubijeni. Ne dozvolite da se ovo desi!“, naveo je Tramp na Tviteru.\n„I preostali teroristi u Idlibu moraju da budu počišćeni i region treba da bude vraćen pod kontrolu sirijskog naroda“, rekao je Zarif.\nBELGIJSKI KRALJ FILIP IMENOVAO ALEKSANDRA DE KROA ZA NOVOG…\nEvropski sud pozvao obe strane da se uzdrže od vojnih akcija


Motokros trka Globare – 27. i 28. jun 2015 – MotoVesti\nMotokros trka Globare – 27. i 28. jun 2015\n25/06/2015 Andrija Milenković\tglobare, motocross, srbija\nMoto Savez Srbije, Grad Kruševac i motokros klub “Gajić” iz Kruševca biće 27. i 28. juna 2015. godine, organizatori najvećeg motokros takmičenja u Srbiji. Ovo takmičenje se boduje za istočnoevropski i nacionalni šampionat u klasama MX 65, MX 85, MX-1, MX-2, MX-3 i MX-ATV.\nPored istočno-evrospkog i nacionalnog šampionata voziće se i kvalifikacije za Grand Prix Evrope u klasama MX-65 i MX85.\nDužina staze “Globare – Kruševac” je 1700 m, minimalna širina staze je 10 m, maksimalna 15 m, broj krivina je 25, staza ima 2 uspona, 22 skoka, a manimalan broj sudija na stazi je 16, dok je maksimalan broj 20.\nSubota, 27.jun je predviđena za slobodne i kvalifikacione treninge, kao i za 4 trke. Glavni događaj očekuje u nedelju kada će se voziti 6 trka.\nOtvaranje trke biće u 10:00 časova dok je za 17:00 časova zakazano proglašenje pobeedniika.\nKao i predhodnih godina i ove godine očekuje se preko 100 takmičara na stazi.\nTekst i foto: Moto Berza\n← Preminuo Dragan Stanković – Stankara\nVidovdanska moto trka u Banja Luci →\nIpak tri kružne trke\n30/04/2015 30/04/2015 trke.rs\nSupermoto u Srbiji, AlpeAdria u Kuli\n01/12/2014 02/12/2014 Andrija Milenković\nMiodrag Stanojević šampionski od starta\n04/03/2016 Andrija Milenković


EU sprema paket pomoći za automobilsku industriju, poseban akcenat na električnim automobilima - Auto Republika\nEvropska komisija razmatra paket pomoći u vidu finansijskog stimulusa u vrednosti od čak 100 milijardi evra za čitavu automobilsku industriju, od čega bi se oko 20 milijardi evra odnosilo na vozila sa alternativnim pogonima.\nNemački Sueddeutsche Zeitung prenosi da su razgovori uveliko u toku, ali da još uvek nema detaljnih informacija. Posebno se vode pregovori u vezi sa definisanjem pojma “čistog” odnosno “zelenog” automobila. Navodno, nemačka vlada želi da se u paket mera uvede stimulacija za kupovinu vozila koja emituju do 140 grama ugljen-dioksida po pređenom kilometru.\nUkoliko je takav zahtev zaista i istina, onda je to strašno licemerstvo, jer je EU već propisala graničnu vrednost za flotnu emisiju štetnih gasova pd 95 grama po pređenom kilometru, a ove norme stupaju na snagu naredne godine.\nStef Kornelis, iz lobističke grupe Transport & Enviroment, nazvao je ovakav predlog Nemaca “potpuno neprihvatljivim”. Kritike stižu i sa drugih strana, a navodi se da bi ovakvo stimulisanje kupovine vozila sa većom emisijom odmoglo proizvođačima da dostignu zadate ciljeve.\nU međuvremenu, nemačka kancelarka Angela Merkel, rekla je da bilo koji paket mera koji se usvoji mora biti “dobar za klimu”. Sličnog mišljenja je i Ursula fon der Lajen šefica Evropske komisije. “Ako ćemo da se zadužimo i ostavimo te dugove našoj deci, onda moramo iskoristiti taj novac da investiramo u budućnost i da smanjim naš pritisak na klimu”, rekla je Ursula fon der Lajen.\nStoga se već govori da će predviđeni paket mera biti mahom opredeljen ka električnim automobilima. Tako bi trebalo da se odvoji čak 20 milijardi evra za subvencionisanje kupovine EV modela, dok će biti stvoren fond sa 40 do 60 milijardi evra koji bi trebalo da pomogne dalji razvoj ove tehnologije.\nNo, to nije sve što se tiče mera u vezi sa vozilima koja imaju nulta emisiju štetnih gasova. Tako EU planira da značajno poboljša infrastrukturu za punjenje baterijskih automobila, pa bi do 2025. godine u zemljama Unije trebalo da bude 2 miliona punjača.\nOsim toga, plan je da se uspostavi osnova za ukidanje PDV-a za kupovinu svih električnih automobila na teritoriji EU, što bi bio dodatni impuls zahuktavanju prodaje EV modela.\nViše informacija o novom Maršalovom planu biće predstavljeno 27. maja.\ntags: automobilska industrija električni automobili evropska komisija evropska unija subvencije za kupovinu električnih automobila\nprevious Istraživanje: U ceni savremenog automobila troškovi vezani za elektronske sisteme imaju učešće od 40%\nnext Renault objavio plan štednje - 15.000 otkaza, odlazak iz Kine i smanjivanje proizvodnih kapaciteta\nDa, eto ga novi udar na SUS … Pa se ti bori u toj “fer tržišnoj utakmici”, koja je očito nameštena za EV …


Samoa preskače dan u vremenu - Klix.ba\nSve za ekonomiju\n9.5.2011. u 20:39\nJužnopacifička otočna država Samoa preskočit će jedan dan u vremenu kako bi unaprijedila svoju ekonomiju. Samoa će krajem godine preći na zapadnu stranu međunarodne datumske granice, što će joj omogućiti lakše poslovanje s Australijom i Novim Zelandom.\nU ovom trenutku Samoa za australskim glavnim gradom kasni 21 sat, a za novozelandskim 23 sata. Od 29. decembra bit će sat vremena ispred Wellingtona i tri sata ispred Canberre.\nDo ove promjene doći će 119 godina nakon što je Samoa prvi put "promijenila stranu". Tada je sa zapada prešla na istok kako bi poboljšala trgovinu sa Sjedinjenim Državama i Evropom.\nOd tada je prošlo mnogo vremena i Samoi su najveći trgovinski partneri postali Australija i Novi Zeland. "U poslovanju s Australijom i Novim Zelandom sada gubimo dva radna dana sedmično“, kazao je samoanski premijer Tuilaepa Sailele Malielegaoi.\n"Kad je kod nas petak, subota je na Novom Zelandu. Kad mi u nedjelju idemo u crkvu, u Sydneyju i Brisbaneu već rade", dodao je premijer.\nSamoa se nalazi na otprilike pola puta između Novog Zelanda i Havaja. Na otočju površine 2.800 kvadratnih kilometara živi 180 hiljada stanovnika.\n09.05.2011. u 20:58