Borelj: EU da imenuje posebnog posrednika u dijalogu Beograda i Prištine - 31.01.2020, Sputnik Srbija\nBorelj: EU da imenuje posebnog posrednika u dijalogu Beograda i Prištine\nŠef diplomatije EU rekao je posle razgovora s predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem u Beogradu da se nada da će uskoro biti obnovljen dijalog Beograda i... 31.01.2020, Sputnik Srbija\n14:02 31.01.2020 (Osveženo: 12:35 04.02.2020)\n© Tanjug / RADE PRELICĐozep Borelj i Aleksandar Vučić u Beogradu\nŠef diplomatije EU rekao je posle razgovora s predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem u Beogradu da se nada da će uskoro biti obnovljen dijalog Beograda i Prištine.\n„Predložio sam da EU imenuje posebnog posrednika u dijalogu Beograda i Prištine, jer verujem da će on biti veoma angažovan, a nisam siguran da ću ja imati dovoljno vremena da se uvek uključujem u taj proces“, rekao je Borelj i poručio da je neophodna sveobuhvatna normalizacija odnosa Beograda i Prištine.\n„Nadam se da će se to uskoro desiti. Kada se to desi, EU će biti spremna da nastavi sa posredovanjem u dijalogu“, rekao je Borelj i najavio veći angažman EU.\nOn je istakao da nije na EU da odluči šta će biti rezultat dijaloga, već da je to na Srbiji i Kosovu, ali da EU mora da se angažuje snažnije u posredovanju nego poslednjih meseci.\nZa njega je, kaže, Zapadni Balkan deo Evrope i više od toga, treba da bude deo EU, geografski, kulturološki, kroz ekonomske veze, i najvažnije, zbog aspiracija građana.\nBorelj je izrazio uverenje da buduća perspektiva Srbije i Kosova u odnosu na EU zavisi, pre svega, od dogovora Beograda i Prištine.\n„Ovo je moja prva poseta Zapadnom Balkanu i ja sam hteo to da uradim, jer je za mene Zapadni Balkan deo Evrope i više od toga, treba da bude deo EU, geografski, kulturološki, kroz ekonomske veze i najvažnije, zbog aspiracija građana“, rekao je Borelj.\nVisoki predstavnik EU rekao je i da je u razgovoru preneo Vučiću da vidi Srbiju kao ključnog partnera EU i da tokom ove posete želi da prenese koliko je Unija posvećena procesu pristupanja Srbije, preneo je Tanjug.\nPrema njegovim rečima, taj proces bi trebalo da bude brži i da u njemu veće napore ulože i Srbija i EU.\nBorelj je naveo i da je Vučiću preneo da je potrebno da se spoljna politika Srbije programski usaglasi sa spoljnom politikom EU, da Srbija i EU govore „jednim glasom“.\nVučić je rekao da smo pre nekoliko godina imali šansu za kompromis sa Prištinom, da je svaka ideja kompromisa ubijena i da ne vidi kako bi došli do toga u budućnosti, ali da je Srbija spremna da razgovara sa Prištinom o svim suštinskim temama po ukidanju taksi.\nPodsetio je da od sutra EU neće imati 28, već 27 država-članica, te izrazio nadu da bi Srbija mogla da bude 28 članica EU.\nZa to je, kaže, potrebno mnogo stvari da uradimo, mnogo okolnosti da nam ide na ruku i da postignemo mnogo teških dogovora.\nOn je preneo da je Borelj potvrdio da evropska budućnost Srbije neće biti izvesna bez rešenja u dijalogu sa Prištinom, što, ističe, građani Srbije treba da znaju.\nVučić je rekao da je zahvalio Borelju na želji da postavi svog izaslanika i da se i sâm lično angažuje u dijalogu Beograda i Prištine.\nDodao je da je molio Borelja da EU uradi nešto što je van uobičajenih pravila, a to je da u budućnosti razmotre neka rešenja, kakva su donosili posle skupa u Solunu, te da ako ne možemo odmah u EU, da se vidi da li može bar da nemamo granice sa EU i između sebe, jer bi to građanima i privredi mnogo značilo.


Erdogan obara „holandskog Trampa“ - 15.03.2017, Sputnik Srbija\nErdogan obara „holandskog Trampa“\nU Holandiji se danas održavaju parlamentarni izbori. Iako ankete pokazuju da Gert Vilders, najveći zagovornik antiislamske politike, ima priliku da odnese... 15.03.2017, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, turska, redžep tajip erdogan, mark rute, saša adamović, holandija (država)\n07:08 15.03.2017 (Osveženo: 15:07 21.09.2021)\n© AFP 2022 / GEORGES GOBET Holandski političar Gert Vilders drži zastavu Evropske unije.\nU Holandiji se danas održavaju parlamentarni izbori. Iako ankete pokazuju da Gert Vilders, najveći zagovornik antiislamske politike, ima priliku da odnese najveći broj glasova, nedavni sukob na relaciji Ankara-Amsterdam može preokrenuti situaciju i doneti korist aktuelnom premijeru Marku Ruteu, a istovremeno i turskom predsedniku.\nSve je počelo nakon što je Holandija, baš kao Nemačka i Austrija, zauzela stav da na svojoj teritoriji ne dozvoli turskim političarima da održavaju skupove podrške za predstojeći referendum o izmeni ustava u aprilu, kojima bi se turskom predsedniku omogućilo da proširi svoja ovlašćenja.\nTo je izazvalo bes turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana koji je odmah zapretio uvođenjem diplomatskih, pa čak i ekonomskih sankcija, a potom i zabranio ulazak holandskog ambasadora u Tursku sve dok Amsterdam ne promeni svoj stav. Mimo toga, Erdogan je otkazao sve bilateralne zvanične susrete visokog nivoa i pripretio da će se povodom toga obratiti Evropskom sudu za ljudska prava.\nIstoričar Saša Adamović, međutim, tvrdi da Vilders i dalje iz svega toga može da izvuče najveću korist, uprkos nastojanjima Rutea da preuzme ulogu koju ima lider tamošnje Partije za slobodu i svojom antiislamskom retorikom pridobije deo Vildersovih glasača.\n„Rute ili Erdogan po sistemu spojenih sudova jedan drugome dižu rejting, odnosno homogenizuju sopstveno biračko telo razmenjujući oštre reči u diplomatskom sukobu Turske i Holandije. Međutim, može se desiti i da profitira sam Vilders s obzirom da je on u svojoj antiislamskoj politici mnogo autentičniji nego Rute. Holandija je za budućnost EU jako važna država i oni koji žele opstanak EU, a pre svega je to Nemačka, jednostavno ne žele da neko poput Gerta Vildersa formira vlast u Holandiji“, kaže on.\n13 Mart 2017, 21:41\nGovoreći o samim izborima, Adamović tvrdi da Vilders ne bi trebalo da bude u mogućnosti samostalno da formira vlast, s obzirom da izborni sistem u Holandiji ne omogućava takav ishod. Štaviše, dodaje on, iako je Vildersova stranka i ranije dobijala dobre rezultate, do sada nije vladala Holandijom, a maksimalno što je postigla jeste to da je manjinski podržavala vladajuću koaliciju.\nSa druge strane, vladajuća stranka, odnosno Narodna partija, čiji je Vilders nekada bio član, i te kako uzima u obzir Vildersovu političku snagu i pojedine delove njegovih programa preuzimao je i aktuelni premijer Rute, objašnjava Adamović za Sputnjik.\nMeđutim, kako god da se završe izbori, pa čak i da Vildersova stranka bude najjača, sasvim je moguće da opet bude izostavljena iz formiranja Vlade Holandije. Istovremeno, dodaje sagovornik Sputnjika, novi premijer će uprkos tome morati kao svoj program da usvoji mnogo toga iz Vildersovog političkog programa.\nAdamović dodaje i da eventualni dolazak Vildersa na vlast ne mora nužno da znači i potencijalni izlazak Holandije iz EU, samim tim i početak demontiranja Unije, budući da ni on, kao ni Marin le Pen u Francuskoj, nisu protivnici Evrope, već su protiv ovakve EU koja se nalazi na prekretnici i ne zna kojim putem da ide dalje.\nMediji, inače, Gerta Vildersa zbog neobičnog izgleda i širenja svojih ideja putem Tvitera zovu i „holandski Tramp“.


Predsednica Opštine Kovin u obilasku radova u Kleku i Koloniji - ePancevo\nPredsednica Opštine Kovin u obilasku radova u Kleku i Koloniji\nPredsednica Opštine Sanja Petrović, u društvu rukovodioca Odeljenja za urbanizam i stambeno-komunalne poslove Ljubomira Đorđevića, obišla je juče dve trase u Kovinu na kojima se uveliko izvode radovi značajni za stanovnike tih delova grada.\nU delu Ulice Petra Drapšina, u naselju Klek, asfaltira se put u dužini od 1,1 kilometara, širine 3 metra – krak od mostića, do Prihvatilišta za napuštene životinje (azila). Kako je u razgovoru sa izvođačima rečeno, posao bi trebalo da bude završen do početka naredne nedelje. Za ove radove iz budžeta opštine odvojeno je nešto više od 7,6 miliona dinara (računajući i PDV). Za sugrađane koji tamo žive, to je mnogo više od pomenute cifre – znači bolje uslove za život porodica i činjenicu da su i sugrađani koji stanuju na rubovima naselja zaslužili da imaju bezbedniji put do svojih kuća.\nPredsednica je obišla i lokaciju u Ulici Braće Stefanović – u delu ispred ulaza na igralište OFK „Kolonija“, gde se izvode radovi na formiranju pešačke zone u Drugoj mesnoj zajednici. I ovi radovi će završeni tokom proleća, a kada sve bude završeno, biće to lep prostor sa rekvizitima za decu, klupama za odmor, zelenilom…Pešačka zona obuhvatiće pomenuti prostor od Bolničke, do spajanja sa Ulicom Ratka Pavlovića. Za uređenje ove lokacije, koje će biti izvedeno u dve faze, iz lokalnog budžeta izdvojeno je ukupno više od 5,3 miliona dinara, a za stanovnike ovog dela Kovina biće to idealan dodatni prostor za druženje i rekreaciju, bez saobraćaja.


Tanjug 26. oktobra 2019. 15:13\nBIHAĆ – Pred Biru, privremeni prihvatni centar za migrante u Bihaću, i danas je stigla nekolicina promrzlih, gladnih i žednih migranata koji traže pomoć, ali nije im dozvoljen ulazak unutra.\nPolicijski službenici MUP-a Unsko-sanskog kantona su prethodnih dana migrante iz privatnih smeštaja, kao i one koje zateknu na ulicama Bihaća, prebacivali u kamp Vučjak.\nUslovi boravka u ovom kampu veoma su teški zbog čega oni koji poznaju situaciju pokušavaju da pobegnu i sreću pronađu u drugim prihvatnim centrima. Nekoliko njih uspelo je da dođe do privremenog prihvatnog centra Bira, ali ulaz im nije dozvoljen, prenosi portal Klix.ba.\nPromrzli od zime, bez adekvatne odeće i obuće, migranti spavaju na zemlji ispred prihvatnog kampa, bez hrane i vode su i bilo kakvih uslova za život dostojan čoveka.\nMigranti su kazali da im je zabranjen ulazak u Biru, jer kako im je rečeno nedostaje prostora.\n„Molim vas, pomozite nam“, govorili su redom migranti koje je reporter portala Klix.ba zatekao ispred centra.\nIako je pre nekoliko dana objavljen dokument o raskidu ugovora između Međunarodne organizacije za migracije (IOM) i Bire, privremenog prihvatnog centra za migrante u Bihaću, kako prenosi Klix.ba, u Biru se dovoze novi kontejneri i toaleti iz Zagreba a ostatak hala se priprema na isti način kao prošle godine. Zaposleni u kampu uvereni su da kamp neće biti zatvoren, već samo proširen.


Vesti online / Srpski informativni portal / Zavod: Na Trgu otkopani ostaci Stambol-kapije\nIz Zavoda navode da su radovi na rekonstrukciji Trga Republike privremeno obustavljeni zbog neophodnih pravnih procedurea za obavljanje sondažnih arheoloških iskopavanja.\n- Radovi su privremeno obustavljeni isključivo zbog poštovanja ovih pravnih procedura - navode i dodaju da će po završetku arheoloških iskopavanja biti formiran stručni tim koji će doneti odluku o konzervaciji i prezentaciji otkrivenih ostataka Stambol kapije, glavne kapije Beogradske tvrđave, koju je uklonio knez Mihailo Obrenović 1866. godine.\nTim će, kako se navodi, činiti eminentni stručnjaci Ministarstva kulture, Arheološkog instituta, Republičkog zavoda za zaštitu spomenika kulture, Sekretarijata za kulturu, Zavoda za zaštitu spomenika kulture grada Beograda i autorskog tima koji je pobedio na konkursu za rekonstrukciju Trga Republike.\n"Tokom građevinskih radova naišlo se i na ostatke dva devastirana rimska groba, što je i očekivano imajući u vidu da se prostor Trga Republike u celini nalazi u zaštićenoj zoni Antičkog Singidunuma koji je utvrđen za arheološko nalazište - kulturno dobro 1964. godine", dodaje se u saopštenju.\nGradonačelnika Beograda Zoran Radojičić danas ranije izjavio je Tanjugu da su radovi obustavljeni dok se ne utvrdi šta je tačno pronađeno i da će od nalaza stručnjaka zavisiti da li će rok za rekonstrukciju trga biti probijen.\n- Tokom radova na pešačkom delu Trga, u delu gradilišta prema Vasinoj ulici, izvodač je naišao na ostatke zida. Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda i izvođač obustavili su dalje radove i obezbedili mesto nalaza u skladu sa Zakonom o kulturnim dobrima - rekao je Radojičić za Tanjug.\n- Po informacijama koje za sada imamo, do probijanja roka nece doći, ali moramo sačekati nalaze stručnjaka, od kojih će zavisiti da li će rok biti probijen. Čim dobijemo mišljenje stručnjaka, sazvaćemo hitan sastanak svih nadležnih, nakon čega ćemo građane obavestiti o svemu - dodao je Radojičić.


Gradiska.com - SMOTRA FOLKLORA: Gradiška kulturno-umjetnička društva predstavila se domaćoj publici\nutorak, 16 jul 2019 11:31\nSMOTRA FOLKLORA: Gradiška kulturno-umjetnička društva predstavila se domaćoj publici\nU okviru „Gradiškog ljeta 2019“, po drugi put u Gradišci, organizovana je Smotra folklora kulturno-umjetničkih društava sa prostora grada Gradiška. Manifestacija predstavlja priliku da gradiški KUD-ovi predstave svoj rad domaćoj publici.\n„Drago nam je što smo svi zajedno tu da pokažemo šta i kako radimo. Svako od nas je dobio priliku da pokaže svoje najbolje ansamble i koreografije. Takođe, ovo je prilika da se sastanemo svi zajedno i družimo“, rekao je Mirko Borjanović, predsjednik KUD-a „Kolovit“ Gradiška.\n„Ovo je prilika da se svih devet KUD-ova pokažu u Gradišci, da pokažu bogatstvo nošnji i narodnih igara. Najljepše je da svoj rad pokažemo u našem gradu“, istakao je Esad Šulić, predsjednik i koreograf KUD-a „Ale Obić“ Gradiška.\n„Značaj manifestacije je prije svega u druženju, kao i u njegovanju naših običaja“, izjavio je Ranko Golubović, predsjednik KUD-a „Rogolji“ Rogolji.\nPočetak Smotre folklora ozvaničio je načelnik Odjeljenja društvenih djelatnosti, Davor Glišić, koji je istakao osnovni cilj ove kulturne manifestacije.\n„Prije svega cilj je da promovišemo ovu mladost, te kulturu i tradiciju Lijevče polja, Potkozarja, Gradiške i Republike Srpske“, rekao je Glišić.\nNa Smotri folklora predstavila su se i kulturno-umjetnička društva „Dukati“ iz Laminaca, „Mirkovo kolo“ iz Vrbaške, „Kozara“ iz Gornjih Podgradaca, „Lepa Radić“ iz Gradiške, „Petar Kočić“ iz Nove Topole, te „Behar“ iz Dubrava.\nViše iz kategorije: « Gradišci izloženi predmeti iz raznih grana kolekcionarstva\tPočela sanacija stambenih objekata poplavljenih 2014. godine »


Budućnost EU i Zapadnog Balkana » CDT\n28/02/2017 Milica Bogdanović\nTenzije i izazovi u zemljama Zapadnog Balkana postoje, ali bi EU trebalo da nastavi da podržava proces razvoja ovih zemalja, zaključeno je na skupu “Evropska unija i Zapadni Balkan” koji je u Budimpešti organizovala fondacija Konrad Adenauer u saradnji sa mađarskim Institutom za spoljne poslove i trgovinu.\nNakon poludnevnog ekspertskog skupa, u toku javne diskusije kojoj je prisustvovalo oko 100 predstavnika političkog života i civilnog sektora, poručeno je da zemlje Zapadnog Balkana još nijesu spremne za ulazak u EU, ali da se saradnja mora proširiti kako bi se stabilizovao ovaj region.\nDirektor Instituta za spoljne poslove i spoljnu trgovinu Márton Schöberl smatra da Zapadni Balkan predstavlja organski dio Zapadne Evrope, kao i da aktuelne tendencije u Evropi ostaju podsticaj i izazov za ovaj continent.\nGovornici iz Njemačke, Mađarske, Srbije i Crne Gore diskutovali su sa učesnicima o budućnosti Jugoistočne Evrope.\nU izvodnom izlaganju István Mikola, državni sekretar za bezbjednosnu politiku i međunarodnu saradnju u Ministarstvu spoljnih poslova i spoljne trgovine, da Mađarska posljednjih godina kroz razvoj i održavanje odnosa sa zemljama regiona, a posebno sa Srbijom, pokazala da može da izgradi dobrosusjedske odnose.\nDoris Pak, predsjednica Instituta Robert Schuman, smatra da je proširenje EU pozitivno za sve uključene strane, kao i da je odgovornost EU za pristup Zapadnog Balkana Zapadnoj Evropi.\nZapadna Evropa predstavlja model ovim zemljama, posebno u pogledu vrijednosti, smatra Aleksandra Joksimović, predsjednica Centra za spoljnu politiku u Srbiji.\nOna je pomenula i da Rusija ima visok ugled među srpskim stanovništvu, te da su ruske subvencije mnogo niže u odnosu na evropske.\nGyörgy Schöpflin, član Evropskog parlamenta, istakao je da trenutno preovladava vakuum moći na Zapadnom Balkanu.\nMilica Kovačević, predsjednica Centra za demokratsku tranziciju iz CG, kazala da je EU za zemlje Zapadnog Balkana jedina dobra alternative i garancija očuvanja stabilnosti i nastavka demokratizacije regiona.\nKovačević smatra i da zastoj integracija može da ugrozi započete procese.\nVlada hitno da smijeni Jovana Markuša\nNeka 2022. bude sretna i borbena!\nNema političke snage za reformu javne uprave\nČetvrtina institucija krši Zakon\nGlasaj slobodno: Glas nema cijenu!


Poslata e-poruka u usluzi Outlook.com vraća se uz poruku „isporuka nije uspela“\nKada pošaljete e-poruku i primite poruku o neuspehu isporuke, za to može postojati nekoliko razloga. U nastavku smo naveli najuobičajenije poruke o greškama zajedno sa predloženim rešenjima.\nIzaberite grešku u nastavku da biste videli više informacija.\nNije moguće povezivanje sa udaljenim serverom/porukom je isteklo\nIsprobajte ovo rešenje: Ovaj tip greške bi vremenom trebalo sam da se popravi. Ako u poruci o grešci piše da dobavljač usluga e-pošte primaoca nastavlja da pokušava da isporuči vašu poruku, ne morate da preuzimate dodatne radnje. U suprotnom, sačekajte malo i onda ponovo pošaljite poruku.\nVeza je istekla\nNije moguće isporučiti e-poštu članovima grupe\nIsprobajte ovo rešenje:\nPregledajte e-adrese prikazane u izveštaju o grešci. Da li su ispravni?\nUklonite sve stare/nevažeće e-adrese iz grupe.\nGreške obuhvataju reči „blokirano“ ili „navedeno u“ i upućivanja na sajtove kao što su „spamcop“, „dynablock“, „blackhole ili „spamhaus“\nTi termini se koriste kada poruku namerno blokira filter bezvredne pošte ili crne liste na serveru e-pošte primaoca. Server primaoca veruje da je server ili nalog pošte koji koristite izvor bezverne pošte.\nIsprobajte ovo rešenje: Možete da se obratite timu za podršku dobavljača usluga e-pošte primaoca i zatražite da se deblokira vaš nalog ili domen.\n„Nepoznat host“ ili „Traženje domena nije uspelo“\nAko primite neku od tih poruka, domen za adresu e-pošte primaoca ne postoji. Ako je njegova adresa e-pošte neko@primer.com, domen je primer.com.\nIsprobajte ovo rešenje: Proverite da li u adresi primaoca ima grešaka u kucanju. Proverite da li imate aktuelnu adresu i da njegov dobavljač usluga e-pošte nije menjao njegovo ime domena.\n„Poštansko sanduče je puno“ ili „Kvota je premašena“\nOva poruka znači da primalac ima previše poruka u prijemnom sandučetu. Mnogi sistemi e-pošte sprečavaju korisnike da prime novu poštu dok ne smanje veličinu poštanskog sandučeta.\nIsprobajte ovo rešenje: Ako imate drugi način za kontaktiranje primaoca, obavestite ga da mu je poštansko sanduče puno.\n„Poštansko sanduče nije pronađeno“, „Nevažeće poštansko sanduče“ ili „Nepoznat korisnik“\nAko primite neku od tih poruka, adresa koju ste koristili ne postoji. To može da bude zbog toga što se adresa primaoca promenila ili se nalog e-pošte primaoca premestio.\nIsprobajte ovo rešenje: Proverite da li u adresi primaoca ima grešaka u kucanju. Ako imate drugi način da stupite u kontakt sa primaocem, proverite da li ima novu adresu e-pošte.\n„Poštansko sanduče nije dostupno“\nOva poruka o grešci često ima isti uzrok kao poruka „Poštansko sanduče nije pronađeno“. Međutim, povremeno postoji problem sa adresom e-pošte primaoca koji se vremenom reši sam od sebe.\nIsprobajte ovo rešenje: Sačekajte malo i ponovo pokušajte da pošaljete poruku. Ako to ne uspe, proverite da li u adresi primaoca ima grešaka u kucanju. Ako imate drugi način da stupite u kontakt sa primaocem, proverite da li ima novu adresu e-pošte.\n„Poruka je prevelika“\nVećina dobavljača usluga e-pošte nameće ograničenje veličine poruka koje korisnici mogu da šalju ili primaju. Poruka je prevelika za server e-pošte primaoca.\nIsprobajte ovo rešenje: Umesto da šaljete velike priloge putem e-pošte, otpremite ih u OneDrive i pošaljite vezu primaocu.\nNema adekvatnih servera\nNema dovoljno memorije\nResursi su privremeno nedostupni\nAko dobijete grešku da je poruka neisporučena, to može biti zbog toga što je server koji šalje poruku pokušao da isporuči poruku, ali se radnja nije dovršila pre nego što je poruka istekla. Ova greška obično ukazuje na problem na serveru za prijem.\nIsprobajte ove ispravke: Proverite da li je adresa primaoca važeća. Smanjite broj primalaca u poruci. Ako ste ovu grešku dobili prilikom slanja poruke pomoću Outlook ili druge aplikacije za e-poštu, pokušajte da koristite Outlook.com da biste poslali poruku.\nPoruka nije mogla da se isporuči


Indeks korupcije: Srbija drugu godinu zaredom na svom najslabijem rezultatu | CEMAFORUM.rs\nIndeks korupcije: Srbija drugu godinu zaredom na svom najslabijem rezultatu\nSrbija je po indeksu percepcije korupcije na 96. mestu od 180 zemalja i teritorija, sa indeksom 38, zabeleženim drugu godinu zaredom, što su ujedno i njene najniže dosadašnje ocene, pokazao je Globalni indeks percepcije korupcije 2021 koji je objavila organizacija Transparensi internešenal (Transparency International, TI).\nSrbija 96. mesto deli sa još pet zemalja Argentinom, Brazilom, Indonezijom, Lesotom, i Turskom. Srbija i druge zemlje sa Zapadnog Balkana svrstani su u region istočne Evrope i centralne Azije.\nPokret na nivou zemlje primorao je predsednika i njegovu vladajuću Srpsku naprednu stranku da izmeni zakon o referendumuma i povuče zakone koji bi olakšali državi da ekspropriše zemlju.\nNavodi se da su širom regiona istočne Evrope i centralne Azije autoritarne vlade špijunirale, zastraživale i napadale aktiviste, novinare, opozicione vodje i obične građane.


Oblast: Ruralni i urbani razvoj | 27.09.2012 | Izvor:Novosti, Dnevnik, Beta, Tanjug\nBagatela je nedovoljno jak izraz za cene zemljišta u Srbiji, osim ako se ono ne nalazi u blizini većeg grada, turističkog centra ili važnije saobraćajnice. Zemlja i seoska domaćinstva nikad nisu bili jeftiniji, ali nema ko da ih kupi. U planinskim oblastima imanja neće da uzmu čak ni naslednici, za džabe. Najteža je situacija na poslovično siromašnom jugu, odakle stanovništvo beži glavom bez obzira, bilo da je reč o brdima Toplice ili o Staroj planini.\nIronijom sudbine, najčešće se živopisne fotografije tih krajeva koriste u propagandnim materijalima koji reklamiraju srpske prirodne lepote. Međutim, zainteresovanih za život u lepim ali zabačenim pejzažima veoma je malo. Zato se dobrom trgovinom u stroplaninskom kraju smatra nedavna prodaja nove dvospratne kuće sa kupatilom, strujom i vodom u selu Oreovica za celih 2.500 evra!\nU prigradskim selima oko Pirota kuće stare samo tridesetak godina, mogu se pazariti za sumu od tri do sedam hiljada evra. Cene njiva su još mizernije, pa se u pirotskoj kotlini ar zemlje prodaje za od jednog do dva evra. Srećnicima se smatraju vlasnici poseda na trasi Koridora 10 koji su dobijali, prema procenama Poreske uprave, čak od tri do 4,8 evra.\nU agenciji "Pešić i sin" navode da u Aleksincu njive drže cenu od pet do 30 evra po aru, ali da se u okolnim selima kompletno domaćinstvo s nekoliko hektara obradive zemlje zajedno sa šumom prodaje za od 4.000 do 8.000 evra.\nCene su neuporedivo više u Braničevskom okrugu, gde je najjeftinije poljoprivredno zemljište na području opštine Kučevo, gde ar košta 20 evra. Prosečna seoska kuća sa okućnicom tu se prodaje po ceni od 10.000 do 20.000 evra, u zavisnosti od stanja u kojem se nalaze.\nMeđutim, u skoro napuštenim selima u opštini Žagubica i Kučevo, može se kupiti celo imanje za samo 5.000 evra. Cene obradivog zemljišta u okolini Niša odavno tapkaju u mestu, pa se ar njive, u zavisnosti od lokacije, može kupiti za od pet do 37 evra. U pojedinim niškim selima kompletno domaćinstvo košta oko desetak hiljada evra. Hektar zemlje u opštini Negotin prodaje se po ceni od 500 do 6.000. Najjeftinije su oranice u brdsko-planinskom delu opštine koje se mogu pazariti i za sumu manju od 500 evra.\nNa krajnjem severu zemlje situacija je na prvi pogled drastično drugačija, jer za hektar solidnog poljoprivrednog zemljišta u Vojvodini treba izdvojiti oko 5.000 evra. Ta suma može biti i dvostruko veća ukoliko je zemljište kvalitetno i blizu saobraćajnice.\n"Kuća starije gradnje u nekom od sela u Banatu i Bačkoj može da se kupi i za manje od 10.000 evra", kaže Sofija Stražmešterov, iz bečejske agencije za promet nekretina.\nVojvođanski agenti za nekretnine kažu da u poslednje vreme raste interesovanje za kupovinu malih seoskih domaćinstava, ali ne da bi se koristila kao vikendice.\nSve češće se iz grada na selo, iz koga su pre nekoliko decenija pobegli, vraćaju penzioneri jer je im život tu mnogo jeftiniji. Međutim, novopečeni seljani, čak i kad su mlađi veoma retko kupuju obradivu zemlju da bi se ozbiljnije bavili poljoprivredom.\n"Stanje na tržištu je daleko lošije nego pre godinu ili dve. Ljudi više nemaju mogućnosti da se dodatno zadužuju kod banaka. Moguće je kupiti manju, seosku vikendicu za 15.000 evra", kaže Dragan Zrnjević.\n"Hektar pravog poljoprivrednog zemljišta, na solidnoj poziciji u ataru, solidnog kvaliteta, košta oko 5.000 evra", kaže Goran Puača, poljoprivrednik iz Futoga.\nPoljoprivredno zemljište u Čeneju, po rečima Stevana Letića, zemljoradnika iz ovog mesta, gotovo je duplo skuplje od onog u Futogu. Jutro (0,57 hektara) se prodaje po ceni od 6.000 do 7.000 evra. "U Sremu, na obroncima Fruške gore okrenutim Dunavu, hektar poljoprivrednog zemljišta, pogodnog za podizanje vinograda ili voćnjaka, kupuje se za oko 3.500 evra po jutru", kaže Milan Šijački, vinogradar i vinar iz Banoštora.\nNekoliko stotina kuća u selima oko Vršca čiji su se vlasnici trajno iselili, prodaje se po ceni od 5.000 do 15.000 evra. "Novoizgrađena prizemna kuća, sa od sedam do deset ari okućnice, košta od 20.000 do 35.000 evra", kaže Božidar Vasilevski, vlasnik vršačke agencije za promet nekretnina "Bole".\nSeosko domaćinstvo sa pet hektara zemlje, starijom porodičnom zgradom i okućnicom u bližoj okolini Valjeva može da se kupi, u proseku, za 10.000 evra, kažu u agenciji za promet nekretnina "Bona fides". Agenti kažu da su veoma tražena seoska domaćinstva u blizini grada, sa strujom, vodom, asfaltnim putem, telefonom, a kupci su uglavnom Beograđani. Hektar obradive zemlje u valjevskom kraju prodaje se za 2.000 evra.\nU Raškoj oblasti potražnja za zemljištem je mala, jedino je još na ceni građevinsko zemljište u strogom centru Novog Pazara, koga nema dovoljno i koje se za ar plaća, u zavisnosti od lokacije i do 10.000 evra. Kompletno imanje na Pešteru, Goliji i Rogozni, površine i do 10 hektara, sa dobrom šumom, može se kupiti za 10.000 evra, a često i jeftinije. Prodavci su obično naslednici koji nemaju nameru da se vraćaju u ovaj kraj.\nCena poljoprivrednog zemljišta u okolini Požarevca kreće se od 200 do 15.000 evra po hektaru, u zavisnosti od lokacije. Njive se prodaju 30 do 50 evra za jedan ar, dok se one pored magistralnih saobraćajnica prodaju i za 2.000 evra po aru. Među najskupljim je poljoprivredno zemljište u blizini Srebrnog jezera kod Velikog Gradišta, gde se ar prodaje za od 100 do 400 evra.\n(Ovaj tekst su objavile Večernje novosti 11. aprila pod naslovom "U selima niko neće kuće ni za džabe")\nU vreme ogromne nezaposlenosti i nerešenih stambenih potreba, jednim udarcem mogu se rešiti oba problema. Seoske kuće nikada nisu bile jeftinije u Srbiji. Najviše se nude u Banatu i centralnoj Srbiji i mogu da se kupe od 400 evra do 2.000 evra, koliko košta skuplja garnitura za dnevnu sobu.\nMeđutim, uprkos nezaposlenosti i brojnim nerešenim stambenim pitanjima, kupaca ni za tako jeftine kuće nema.\nPrema dostupnim podacima u Srbiji ima 50.000 napuštenih seoskih kuća, a oko 150.000 je u fazi napuštanja.\nZa adaptiranu kuću u Aradcu kod Zrenjanina s velikim placem i dva dvorišta traži se 13.000 evra. Ima jeftinih kuća i u blizini Novog Sada. Kuća u Čurugu s velikim dvorištem i baštom i 18 ari placa nudi se za 12.000 evra.\nNova kuća s potkrovljem u Mošorinu, 1 kroz 1, svi papiri uredni, prodaje se za 18.000 evra.\nJeftino je i u drugim mestima Srbije. Ar plodne moravske zemlje može se kupiti za 15 evra, dve kuće sa četiri hektara, šumom, pratećim objektima za 18.000, a pola od toga vredi samo šuma.\nZa samo 400 evra može da se kupi kuća s okućnicom u selu Golešnica podno Jastrepca. Prema raspoloživim informacijama već je nekoliko prodato, a kupci planiraju da se bave voćarstvom.\n(Ovaj tekst je objavio novosadski Dnevnik 22. avgusta pod naslovom “Kuće se prazne, placevi džabe”)\nU Srbiji pred gašenjem 1.200 sela\nĐura Stevanović iz republičkog Zavoda za proučavanje sela izjavio je da je 1.200 sela u Srbiji pred gašenjem jer u njima živi po nekoliko starijih stanovnika. Stevanović je na 18. naučnom skupu "Vlasinski susreti" u Vlasotincu izjavio da se između dva popisa broj sela pred gašenjem uvećao za 500. "Najteža je situacija na jugoistoku Srbije, gde u pojedinim selima žive po dva do četiri stanovnika", ocenio je Stevanović, a prenela Beta.\nOn je dodao da je primetan broj porasta stanovništva u selima koja se nalaze pored većih gradskih centara i da je reč o 12,5 odsto od ukupnog broja sela u Srbiji.\nNa dvodnevnom skupu u Vlasotincu naučnici će, između ostalog, raspravljati o promeni društvene strukture u seoskim naseljima i o porodičnim poljoprivrednim gazdinstvima.\nPored Zavoda za proučavanje sela, organizatori skupa su i Srpsko udruženje za sociologiju sela i poljoprivrede, Balkanska asocijacija za sociologuju sela i poljoprivrede i Kulturni centar u Vlasotincu.\n(Ovaj tekst je emitovala Beta 7. septembra)\nSela ‘privremeno nenastanjena’\nOd 4.600 sela u Srbiji, u 86 odsto njih beleži se pad broj stanovnika, tako da u 702 naselja Srbiji ima manje od 100 stanovnika. U selima ima 50.000 napuštenih kuća, a na 145.000 njih piše "privremeno nenastanjeno". O tom problemu će biti reči na radnom sastanku koji će 28. septembra u Beogradu organizovati Odbor za selo Srpske akademije nauka i umetnosti (SANU) i Privredna komora Srbije (PKS), javlja Tanjug.\nOrganizatori upozoravaju da će "za 15 godina 700 sela ostati bez stanovnika, a za još jednu deceniju njih 500 - ukratko za 15 do 20 godina nestaće 1.200 sela", navedeno je u pripremljenom materijalu.\nTakav trend, kako je istaknuto, može biti sprečen nizom mera, među kojima su hitno donošenje strateških dokumenata lokalnog i seoskog razvoja u svakoj sredini sa jasno definisanim ciljevima i merama za njihovo ostvarivanje.\nTreba izabrati i proizvodne programe prilagođene pirodnim uslovima i tradiciji proizvođača, iznaći potreba finansijska sredstva pre svega iz opštinskih prihoda, kao i pristupiti izradi pilot projekata u zemljoradničkom zadrugarstvu koji se odnosi na novi model zadruge, ističu u Odboru za selo SANU.\nUvodno obraćanje imaće predsednik PKS Miloš Bugarin, predsednik SANU Nikola Hajdin i predsednik Odbora za selo SANU Dragan Škorić.\n(Ovaj tekst je Tanjug emitovao 26. septembra)\nU Srbiji će nestati 1.200 sela\nSrbiji u narednih 15 do 20 godina preti nestanak 1.200 sela koja će ostati bez stanovništva, što je gotovo četvrtina od sadašnjih 4.600 seoskih naselja. Na skupu, koji su organizovali Odbor Srpske akademije nauka i umetnosti (SANU) za selo i Privredna komora Srbije (PKS), istaknuto je da se u 86 odsto sela u Srbiji beleži pad broja stanovnika, u 706 naselja ima manje od 100 ljudi, dok u oko 200 sela više nema stanovnika, prenosi Beta.\nUpozoreno je i da je oko 50.000 seoskih kuća napušteno, kao i da je 38 odsto seoskih domaćinstava siromašno.\nPredsednik SANU akademik Nikola Hajdin je kazao da će prioriteti rada te institucije u narednom periodu biti problemi sela koje je danas, kako je cenio, u velikoj krizi.\n"Selo je važno resursno i tržišno područje koje obuhvata oko 80 odsto teritorije Srbije u kome živi oko 45 procenata stanovništva zemlje", kazao je Hajdin i dodao da će zbog toga SANU pokušati da uz pomoć drugih institucija, države i privrede nadje rešenje za izlazak iz krize koja je zahvatila sela Srbije.\nPredsednik Odbora SANU za selo Dragan Škorić najavio je da će SANU do kraja godine organizovati nekoliko skupova koji će biti posvećeni problemima sela.\nŠkorić je precizirao da će krajem oktobra u Kragijevcu biti organizovan skup o zadrugarstvu, jer je, kako je naveo, samoudruživanje poljoprivrednika u Srbiji danas na niskom nivou, dok će krajem novembra u Beogradu biti organizovan skup o problemima razvoja sela i poljoprivrede.\nDodao je da će se razmatrati i kako da se poveća natalitet na selu, kao i kako da se poveća kapacitet prerade poljoprivrednih proizvoda,\nodnosno na koji način da se zaustavi odlazak mladih iz sela.\nPotpredsednik PKS Miroslav Miletić je istakoa da će komora podržati sve napore SANU da se omogući povećanje proizvodnje i konkurentnosti\nna selu, primena novih tehnologija, uz očuvanje prirodnih resursa.\nNa skupu je ocenjeno da je potrebno da Skupština Srbije donese deklaraciju o razvoju sela i poljoprivrede koja bi bila osnov za donošenje nacionalne strategije za razvoj sela.\nTime bi se, kako je istaknuto, obezbedio put za agrarne i socijalne reforme i omogućilo racionalno korišćenje prirodnih resursa.\nDa bi se to ostvarilo kao prioritet navedena su tri skupa praktičnih mera koje podrazumevaju tehničko uređenje obradivog zemljišta kroz\nkomasacije i melioracije, dobrovoljno ukrupnjavanje poseda, ali i uređenje vodotokova i udruživanje poljoprivrednika.\nU SANU i PKS smatraju da je pored ostalog potrebno dati veći značaj razvoju stočarstva, podsticati proizvodnju finalnih agrarnih proizvoda, uvoditi nove tehnologije u proizvodnju, formirati ruralne budžete na nivou lokalnih samouprava, ali i omogućiti formiranje razvojne banke dijaspore čija bi sredstva bila namenjena razvoju sela.\n(Ovu vest je emitovala Beta 28. septembra)\nFoto: flickr.com by fxp


Kristijan Stošić proteklog vikenda postigao odlične rezultate - VOM\nNaslovnaRelax kutakKristijan Stošić proteklog vikenda postigao odlične rezultate\nKristijan Stošić proteklog vikenda postigao odlične rezultate\nponedeljak, 16. jula 2018 : 16:07\nKristijan Stošić, član Atletskog kluba “Vranjski maratonci“ je proteklog vikenda učestvovao na dve trke, gde je i ovoga puta postigao odlične rezultate.\nNa 29. po redu Petrovdanskom mini maratonu koji je održan na stazi od Bačke Palanke do Gajdobre na stazi dužine 13 kilometara” Stošić je stigao je drugi na cilj. Prvi je bio Nemanja Cerovac dok je treće mesto osvojio Marko Ranković. Na otvorenom prvenstvu Niša pod nazivom Ostrovica treking Krisijan je osvojio prvo mesto i tako nastavio dobru seriju uspeha\nOva takmičarska godina je za sve nas počela fantastično i slobodno možemo reći da je grad Vranje upisan na atletskoj mapi Srbije velikim slovima. Drago mi je što je grad prepoznao značaj bavljenja ovim sportom i što pruža svu pomoć neophodnu da se održimo u vrhu ovog sporta – kaže Stošić.\nVranjski maratonci iza sebe imaju izuzetno uspešnu sportsku sezonu, a po broju osvojenih nagrada prednjači upravo Kristijan Stošić.\nPrethodni tekstJedanaest osoba povređeno u deset saobraćajnih nezgoda\nSledeći tekstPočinje isplata posebne novčane naknade


Premijer Srpske je rekao da su stvorene mogućnosti za razmatranje prijedloga rast plata u realnom sektoru. Istakao je da je Vlada danas usvojila zakonska rješenja kojima će najniže plate biti povećane za 20 odsto, plate u srednjoj grupi za 10, a one najviše pet odsto.\n"Krenuli smo sa obrazovanjem, zatim sa policijom, a sada imamo zakone koji se odnose na javnu upravu, obrazovanje i pravosuđe i svi će imati povećanje plata od Nove godine", rekao je Višković.\nMišićeva je nakon sastanka rekla da je razgovarano o potrebi povećanja plata u Srpskoj, posebno najniže plate, te o izmjenama Zakona o radu, kako bi se mogla ostvariti određena prava, kao i o jačanju socijalnog dijaloga.\n"Zatražili smo da plate budu povećane najmanje 10 odsto. Sve ispod toga je premalo. Naš zahtjev je da najniža plata bude 550 KM, a do drugog kvartala 2020. godine da bude 600 KM", rekla je ona.\nMišićeva je istakla da Sindikat traži nastavak pregovora, jer želi da se dođe do dokumenta koji će omogućiti i zakonski garantovati rast plata svake godine.\n"Cijenimo da Vlada treba da obezbijedi realan rast plata. Potrebne su izmjene Zakona o radu do kraja godine kako bi radnici u realnom sektoru ostvarili prava koja drugi radnici već imaju", navela je ona.\nSastanku su prisustvovali predsjednica Saveza sindikata Srpske Ranka Mišić i ministri Srpske - finansija Zora Vidović, pravde Anton Kasipović, rada i boračko-invalidske zaštite Duško Milunović, uprave i lokalne samouprave Lejla Rešić, prosvjete i kulture Natalija Trivić, ministar za naučnotehnološki razvoj i visoko obrazovanje i informaciono društvo Srđan Rajčević.\nRadovan Višković sastanak plate\nVišković: Kontratužba FBiH nema zakonsko uporište\nSlovenija: Još 39 oboljelih, dvoje preminulih\nTema dana: Koliko je Mali Šengen koristan za region?\nBanjaluka: Uhapšen osumnjičeni za proizvodnju i promet droge\n2014 glasova 59%


Kako saznaje "Blic Biznis", država je jutros od fondova iz Nemačke i Švedske na berzi kupila ukupno 1.159.000 akcija po ceni od 4.447 dinara za svaku deonicu. Oba fonda zajedno su posedovala 6,8 odsto akcija Komercijalne banke, od čega je nemačkom fondu DEG Deutsche pripadalo 4,5 odsto. Ceo paket država je platila 5,1 milijardu dinara odnosno 43,7 miliona evra.\n"Ovaj korak pokazuje da je država počela da ispunjava svoje obaveze iz javnog poziva za prikupljanje izjava o zainteresovanosti za prodaju Komercijalne banke, a u kome se navodi da će država kupiti akcije četiri velika akcionara Komercijalne banke. Pored fondova DEG i SVED u pitanju su i udeli akcionara EBRD od 24,4 odsto i IFC koji ima 10,1 odsto akcija Komercijalne banke", kaže naš izvor.\nNaš sagovornik podseća da je sve počelo 2006. godine kada je EBRD ušao u vlasničku strukturu Кomercijalne banke. Po tom ugovoru, strani suvlasnici imali su pravo da aktiviraju takozvanu put-opciju. To znači da čak i u slučaju da država odustane od prodaje svog dela u Komercijalnoj banci, svojim stranim partnerima – suvlasnicima mora da isplati 252 miliona evra.\nNaš sagovornik kaže i da je današnja kupovina akcija Komercijalne banke dokaz da je država vrlo ozbiljna u nameri da ove godine proda ovu banku u kojoj je vlasnik 42 odsto kapitala.\nPrva faza privatizacije Komercijalne banke i prikupljanje pisama o zainteresovanosti je završeno. Ministar Siniša Mali nedavno je otkrio da je sedam investitora zainteresovano za njenu kupovinu. "Ti investitori sada će ući u knjige Komercijalne banke, pogledaće, sagledaće i nakon toga daće ponudu. Ja očekujem uspešan završetak tog procesa do kraja godine, kao što smo i planirali", rekao je Mali pre nekoliko dana.\nKako je "Blic Biznis" juče pisao jedan od najozbiljnijih potencijalnih kupaca je američki investicioni fond "Riplud advajzers" koji bi u kupovinu "Komercijalne banke" ušao zajedno sa domaćim investitorima.


Prebacivanje odgovornosti na dete - Roditelj Portal\nHome Deca Prebacivanje odgovornosti na dete\nPosted By: Zorana Rodić Đukanovićon: novembar 02, 2017 In: Deca, VestiNo Comments\nVelika opasnost je prerano uvodjenje demokratije. Naš zadatak je da u njihovo ime preuzmemo odgovornost i odlučimo sta treba da se radi, sta da se obuče, jede, kad da se ide na spavanje. Mi znamo više od njih, znamo koje su posledice i normalno je da mi treba da odlučujemo. U suprotnom, ako na decu prevalimo donošenje odluka o stvarima koje ne znaju, sa posledicama koje takođe ne mogu da predvide, izazivamo kod njih trajnu nesigurnost.\nKao kad mene moj automehaničar pita: „Da li da menjamo ovu osovinu ili da ostavimo?“ A ja o kolima pojma nemam, kažem da ostavimo i osovina pukne posle par kilometara. I mi kao odrasli prenosimo svoje odlučivanje na one koje izaberemo kao stručnije u toj oblasti.\nOni ne znaju koje posledice to povlači, znate ono: „E pa tražio si, sad mora da se pojede“, i vremenom dovodi do stalnog straha od odlučivanja, do hronične nesigurnosti. Osnovno dečije pravo je da o njima brinemo ! Nemojte izbegavati odgovornost! – Nemojte im se pravdati i objasnjavati kad radite nešto što im je neprijatno, a vi znate da je neophodno, „ Sad moraš na nošu, jer ako se ukakiš bićeš prljav i smrdećeš, a ja ne mogu sad da te perem…“ . To je nepotrebno, i deci nerazumljivo. Deca osećaju vaš čvrst stav i to im je dovoljno da sa neokrnjenim poverenjem u vas istrpe to što se mora.\nNe zaboravite koja je vaša uloga- vi ste roditelj, niste „drugari“, dete ima (trebalo bi) braću, sestre ili drugove za igru, vaše je da o njemu brinete i donosite odluke.“\nTags: miša petrovićodgovornostsa decom od jutra do sutrauloga roditelja


Zajedno za mlade - Media & reform centar Niš\nPosted on 24 новембра, 2021 January 27, 2022 by Dana M\nProjekat Zajedno za mlade teži da doprinese boljem položaju mladih, njihovom informisanju i učešću u procesu donošenja odluka i sprovođenju neophodnih demokratskih promena u Gradu Nišu.\nČini se da je saradnja organizacija za mlade sa institucijama u lokalnoj zajednici koje se bave mladima sporadična, zbog čega su mladi isključeni iz procesa donošenja odluka. Kako bi pitanja mladih i lokalne omladinske politike bila ponovo postavljena na dnevni red svih lokalnih aktera koji rade sa mladima i za mlade, potreban je konkretan zajednički rad. Zbog toga su, u želji da daju doprinos boljem položaju mladih i njihovom informisanju, Proaktiv i Media Reform Centar Niš pokrenuli projekat Zajedno za mlade.\nJavne debate i fokus grupe o lokalnoj omladinskoj politici, kao i istraživanje o percepciji mladih o trenutnom stanju njihovih problema i potreba, samo su neke od aktivnosti koje planiraju u okviru ovog projekta. Cilj je prepoznati na koji način se mladi mogu uključiti u donošenje odluka i demokratske promene, a konačan rezultat projekta će biti definisanje smernica i preporuka za dalji razvoj lokalne omladinske politike.\nProaktiv će kroz svoje aktivnosti uticati na to da akteri omladinske politike, ali i sami mladi, zajedno rešavaju probleme mladih u lokalnoj zajednici, dok će Media Reform Centar kroz svoje aktivnosti podizati nivo informisanosti i zainteresovanosti mladih za lokalnu omladinsku politiku.\nProjekat se realizuje u periodu od 1. oktobra 2021. godine do 31. maja 2022. godine.\nRad OCD Proaktiv i Media reform centra podržava Švedska u okviru programa Beogradske otvorene škole „Mladi i mediji za demokratski razvoj“.\n10 godina posle


Brazil: Dilma Rousseff poručila da nikada neće podneti ostavku | Gde Investirati\n“Moja savest je čista, i svima je jasno da nisam počinila nikakvo krivično delo koje bi moglo biti osnova za opoziv”, rekla je ona nakon sastanka sa svojim pravnim timom.\nBrazilska predsednica je pozvala Vrhovni sud da ostane nepristrasan u političkom sporu i rekla je da je dozvola objavljivanja snimka njenog telefonskog razgovora sa bivšim predsednikom Luizom Ináciom Lula da Silva predstavljala povredu Ustava i nacionalne bezbednosti.\nOna je kritikovala sudiju koji je dozvolio objavljivanje njenog razgovora sa Lulom, rekavši da je prekoračio svoju nadležnost.\nOpozicione partije pokrenule su postupak za opoziv brazilske predsednice pod optužbom da je manipulisala vladinim računima kako bi omogućila vladi da troši više pred izbore na kojima je reizabrana 2014. godine.\nUkoliko njene pristalice ne blokiraju postupak u donjem domu Kongresa ona bi mogla da bude opozvana već u maju.\nBrazilski federalni sud izdao je ranije nalog kojim se suspenduje njena odluka o postavljenju bivšeg predsednika Lule za njenog šefa kabineta i ministra uz obrazloženje da bi to ugrozilo sudsku istragu koja je u toku.\nTužilaštvo tereti Lulu za pranje novca i proneveru u okviru istrage o teškoj korupciji u državnoj naftnoj kompaniji Petrobas.\nImenovanje Lule za ministra, odnosno šefa kabineta predsednice, obezbedilo bi mu imunitet od krivičnog gonjenja svih osim Vrhovnog suda, zbog čega su prošle nedelje izbili protesti u nekoliko brazilskih gradova.\nEkonomija Brazila je u najgoroj recesiji u poslednjih nekoliko decenija i gnev građana protiv Russeffove raste u trenutku kada istraga o primanju i davanju mita u državnoj kompaniji Petróleo Brasileiro baca senku na njen najuži krug.\nPrevious Dinar stabilan prema evru, NBS intervenisala prodajom 15 miliona evra\nNext Samostalni sindikat trgovine protiv rada nedeljom i praznicima\nTags BrazilDilma Rousseffopoziv


Turska nije toliko nepoštena da bi mogla da kupuje naftu od terorista, rekao je Erdogan u obraæanju novinarima.\nUkoliko budu pronaðeni dokazi o neèemu takvom, neka ih oni koji doðu do njih predstave, rekao je predsednik Turske.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin optužio je ranije Ankaru da je oborila ruski avion da bi zaštitila isporuke nafte koju Islamska država šalje u Tursku.\n"Imamo svaki razlog da verujemo da je odluka da se obori naš avion doneta sa željom da se zaštiti trasa isporuke nafte ka turskoj teritoriji", rekao je Putin na konferenciji za novinare u Parizu, preneo je AFP.\n"Nedavno smo imali dodatne izveštaje koji potvrðuju da se nafta sa teritorija koje kontroliše ISIL (Islamska država Iraka i Levanta, što je bivši naziv Islamske države) isporuèuje Turskoj u velikim kolièinama", naveo je Putin, preneo je TAS.\n"Ima osnova da sumnjamo da je odluka da se sruši naš avion bila motivisana željom da se zaštiti trasa isporuke nafte do luka gde se ukrcava na tankere, a da je odbrana Turkmena bila samo izgovor", kazao je ruski predsednik.\nTurska je 24. novembra iznad tursko-sirijske granice oborila ruski vojni avion, navodeæi da je povredio turski vazdušni prostor, što je zvanièna Moskva negirala.


Izvor: RTS, 26.Nov.2020, 18:27\nVlada Republike Srbije usvojila je na današnjoj sednici nove mere za suzbijanje epidemije izazvane virusom kovid 19, koje se odnose na učenike osnovnih i srednjih škola. U periodu od 30. novembra do početka zimskog raspusta, 21. decembra, nastava će se za učenike od petog do osmog razreda osnovnih škola i za učenike srednjih škola, izvoditi na daljinu.\nZimski raspust počinje 21. decembra 2020. godine, a završava se 15. januara 2021. godine i važiće >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << za sve učenike osnovnih i srednjih škola na teritoriji Republike Srbije, navedeno je u saopštenju Vlade.\nVlada Srbije donela je odluku da se produži mera skraćenja radnog vremena do 18 časova restoranima, kafićima, barovima, klubovima, kladionicama i tržnim centrima, a prodavnicama i drugim maloprodajnim trgovinskim objektima do 21 čas – do 15. decembra 2020. godine. Sve prethodno usvojene mere ostaju na snazi.\nNovi model fiskalizacijeZakonska rešenja predviđaju da se u momentu prometa na malo svaki račun fiskalizuje i da se u Poreskoj upravi obavlja prenos podataka o izdatim fiskalnim računima putem stalne internet veze u realnom vremenu.\nNovi model fiskalizacije predviđa sveobuhvatni obim fiskalizacije, s tim da je izuzetno moguće pojedine delatnosti izuzeti od obaveze evidentiranja prometa na malo preko elektronskog fiskalnog uređaja samo u posebno opravdanim slučajevima, ističe se u saopštenju.\nDodaje se da će, pored navedenog, predloženo zakonsko rešenje otkloniti uočene nedostatke sadašnjeg sistema fiskalizacije (postupak fiskalizacije/defiskalizacije fiskalnih kasa, redovno servisiranje, čuvanje kontrolnih traka i ostalo) čime se smanjuju troškovi poslovanja, ukida nepotrebno administriranje i stvara bolji poslovni ambijent.\nČlanovi Vlade usvojili su program finansijske podrške sportskim organizacijama u otežanim ekonomskim uslovima usled pandemije koronavirusa. Radi očuvanja stabilnosti sistema sporta u olimpijskim i paraolimpijskim granama sporta, obezbeđena su sredstva u iznosu od 1.100.000.000 dinara.\nKurir: USVOJENE NOVE MERE PROTIV KORONA VIRUSA: Skraćeno radno vreme do 15. decembra, a evo ko prelazi na ONLAJN NASTAVU i do kada!\nRadio 021: Usvojeno: Nastava na daljinu i skraćeno radno vreme do 15. decembra\nVostok.rs: Vlada usvojila nove mere u borbi sa epidemijom COVID–19\nIzvor: B92, 26.Nov.2020\nVlada Srbije donela je danas novu meru u borbi protiv koronavirusa, a vezana je za rad osnovnih i srednjih škola...Na današnjoj sednici potvrđen je predlog Kriznog štaba za borbu protiv kovida 19 da učenici svih srednjih škola, kao i stariji osnovci, od petog do osmog razreda, od ponedeljka 30....\nNove mere u Srbiji: Nastava na daljinu za učenike srednjih i starijih razreda osnovnih škola\nIzvor: Radio Slobodna Evropa, 26.Nov.2020\nVlada Srbije usvojila je na sednici 26. novembra nove mere za suzbijanje epidemije korona virusa, koje se odnose na učenike osnovnih i srednjih škola. U periodu od 30. novembra do početka zimskog raspusta, 21. decembra, nastava će se za učenike od petog do osmog razreda osnovnih škola i za učenike...


Vučić sa Putinom o Kosovu na margini skupa u Pekingu (VIDEO) – NovostiDana.rs\nVučić sa Putinom o Kosovu na margini skupa u Pekingu (VIDEO)\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić sastao se danas na margini skupa u Pekingu sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom sa kojim je razgovarao o Kosovu, predstojećem skupu u Berlinu i o ekonomskim temama.\nKako je rečeno Beti u kabinetu predsednika Srbije, Vučić je Putinu rekao da ne razume neverovatne poteze Prištine, a ruski predsednik je rekao da Rusija pažljivo prati situaciju oko Kosova i da će Srbiji pružiti podršku.\nDvojica predsednika razgovarali su o energetskoj saradnji i izgradnji gasovoda, a Vučić je Putinu pokazao prve fotografije o početku gradnje gasovoda kroz Srbiju.\nVučić je na svom Tviter nalogu napisao da se zahvaljuje Putinu na podršci posebno kada je reč o očuvanju teritorijalnog integriteta i celovistosti Srbije.\nPredsednik Srbije je ranije danas razgovarao u Pekingu sa predsednikom Belorusije Aleksandrom Lukašenkom. Kako je navedeno na Instagram profilu „Budućnost Srbije“ Vučić i Lukašenko su razgovarali o unapredjenju ekonomske i sveukupne saradnje i zajedničkom nastupu dve zemlje na trećem tržištu.


Kovač računa na 19 igrača pred EP - Sportska centrala\nMuška odbojkaška reprezentacija Srbije okupiće se u utorak, 20. avgusta u beogradskom hotelu „Kraun Plaza“ i početi pripreme za XXXI EP 2019, koje će se odigrati 12. do 29. septembra u Sloveniji, Belgiji, Holandiji i Francuskoj.\nNovi selektor Slobodan Kovač a pripreme je pozvao 19 igrača.\nReprezentacija Srbije odigraće prvi meč u B grupi u Briselu protiv Nemačke, u petak, 13. septembra od 15.00 časova, dok će sve preostale utakmice odigrati u Antverpenu. Srbija će drugi meč u B grupi odgirati u nedelju, 15. septembra protiv Slovačke (18.30), a treći u pondeljak, 16. septembra protiv Španije (20.30). Četvrti meč na EP Srbija će odigrati u sredu, 18. septembra protiv Belgije (20.30), a poslednji, peti, u četvrtak, 19. septembra protiv Austrije (20.30).\nNuška odbojkaška reprezentacija Srbije


Dijalog muslilmana i katolika u Vatikanu\nMuslimanski naučnici i lideri sastaće se ove nedelje sa papom Benediktom XVI i zvaničnicima iz rimokatoličke crkve da razgovaraju o unapređenju međuverske saradnje.\nGrupa Zajednička reč (Common Word group), široka koalicija muslimanskih vođa i naučnika koji se zalažu za dijalog između dve najveće svetske religije, na razgovorima od 4. do 6. novembra u Vatikanu, predložiće nekoliko ideja za unapređenje saradnje, uključujući i formiranje zajedničkog tela za rešavanje kriza koje bi bilo spremno da deluje kada izbiju tenzije izmedju hrišćanske i islamske vere.\nTelo za rešavanje kriza bi reagovalo u slučajevima kao onaj sa danskim stripom proroka Muhameda koji je izazvao žestoke proteste širom islamskog sveta.\nManifest grupe Zajednička reč, u kome se pozivaju hrišćanske crkve na novi međureligijski dijalog baziran na zajedničkim principima, izdat je oktobra 2007. godine, delimično u odgovoru na govor pape\nBenedikta u Regensburgu godinu dana ranije.\nBenedikt je kazao da on smatra islam za nasilnu i neracionalnu veru što je izazvalo krvave proteste u muslimanskim zemljama. Grupa Zajednička reč smatra da su ti protesti otkrili uzajamno nepoznavanje između dve vere i smatraju da je zato potrebno pojačati saradnju.\nMuslimansku delegaciju predvodiće reis islamske zajednice u Bosni i Hercegovini muftija Mustafa Cerić, a katoličku kardinal Žan Lui Toran (Jean-Louis Tuaran), vođa Saveta pontifikata za međureligijski dijalog.\nU svetu ima oko dve milijarde hrišćana, od kojih su više od pola katolici, dok muslimana ima oko 1,3 milijarde.


B92\t25.03.2019 09:57\nSrpski teniser imao je priliku da odmah na startu meča oduzme servis Australijancu, međutim propustio je tri brejk lopte i temperamentni Kirjos uspeo je to da iskoristi.\nNik igrao je svoj prepoznatljiv tenis sa dosta atraktivnih udaraca i kako mu je sve polazilo za rukom, Lajović nije imao nikakve šanse. Meč je između ostalog obeležio sukob Kirjosa sa jednim navijačem, koji je morao da napusti stadion zbog svađe s njim.\nAustralijanac u narednom kolu sastaće se sa hrvatskim teniserom Bornom Ćorićem, koji je posle velike borbe pobedio Žeremija Šardija.\nU ponedeljak oko 18.30 na teren izlazi Filip Krajinović, koji se sastaje sa Švajcarcem Rodžerom Federerom.


Ekonomski fakultet uspostavio saradnju sa kompanijom Zepter International iz Beograda - iKragujevac\nEkonomski fakultet uspostavio saradnju sa kompanijom Zepter International iz Beograda\nponedeljak, 25 mart 2019 10:45\nEkonomski fakultet Univerziteta u Kragujevcu uspostavio je saradnju sa kompanijom Zepter International iz Beograda. Na taj način, studentima ove visokoškolske ustanove biće omogućena stručna praksa u kompaniji Zepter International, a nakon studija i eventualno zaposlenje. Protokol o saradnji potpisali su dekan Ekonomskog fakulteta prof. dr Petar Veselinović i direktor prodaje kompanije Zepter International Dragan Milošević.\n“Mi kao kompanija, koja 30 godina svojim proizvodima i uz 100.000 konsultanata, koliko je trenutno zaposleno na globalnom nivou, na neki način, unpređujemo kvalitet života porodica širom sveta, danas činimo korak više. Omogućićemo u narednom periodu studentima kragujevačkog Ekonomskog fakulteta da karijeru počnu da grade u kompaniji Zepter International. Prvenstveno u toku studiranja kroz praksu i obuku, a nakon završetka studija kroz zasnivanje radnog odnosa”, izjavio je direktor prodaje kompanije Zepter International, Dragan Milošević.\nEkonomski fakultet očekuju da će saradnja sa Zepterom Internationalom biti uspešna i da će predstavljati najbolji primer spajanja teorije i prakse. “Potpisivanjem ovog Sporazuma otvara se prostor za našu dvosmernu saradnju. To će otvoriti prostor boljeg pozicioniranja Fakulteta, ali i položaja studenata u svemu onome što oni treba naknadno, uz teorijska znanja, praktično da nauče u ovakvim i sličnim kompanijama. Sa druge strane, kompanija Zepter International će, u saradnji sa Ekonomskim fakultetom, organizovati određene seminare i prezentacije, ali i zajedničke projekte, kroz poslovanje i edukaciju na prostoru Centralne Srbije”, kaže dekan Ekonomskog fakulteta prof. dr Petar Veselinović.\nU kompaniji Zepter International očekuju da će ova saradnja dati izvanredne rezultate u narednim godinama. Naglašavaju da im je zadovoljstvo što će na ovaj način doprineti uspehu studenata Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Kragujevcu u njihovoj budućoj profesionalnoj karijeri.\n“Smatramo da je veoma važno i da je velika privilegija da studenti završnih godina ovog Fakulteta dobiju mogućnost obavljanja prakse, pa i eventualnog zapošljavanja u jednoj kompaniji, kakva je Zepter International. Naša kampanja zaštite života ljudi širom sveta je jedinstvena na globalnom nivou i bazira se na konstantnoj edukaciji i zapošljavanju novih generacija specijalizovanih menadžera. Zbog toga smatramo da upravo Ekonomski fakultet stvara te nove generacije menadžera i da će neko od njih postati deo kompanije Zepter International i nastaviti da širi misiju Živi zdravo, živi duže“, rekla je PR kompanije Katarina Janićijević.\nPored kompanije Zepter International, Ekonomski fakultet Univerziteta u Kragujevcu, uspostavio je saradnju sa brojnim ustanovama i kompanijama, sve u cilju unapređenja praktične edukacije studenata kako bi, nakon okončanja studija, oni lakše došli do posla.


VIDEO: Ovi ljudi rizikuju skupe popravke i voze kroz duboku vodu\n25 Okt 2021 - 15:00 Video Link\nSamo retka terenska vozila smeju da voze kroz vodene prepreke dublje od pola metra, dok se ostalima ne preporučuje više od deset centimetara.\nOvim kanalom u Velikoj Britaniji, izgleda, voze svi, od vozača putničkih vozila, preko onih u skupim SUV-ovima, pa sve do dostavljača u kombijima. Verovali ili ne, studije pokazuju da je 74% vozača spremno da rizikuje i vozi, piše Index.hr. Video u nastavku pokazuje kako svi voze kroz ove prepreke koje će samo hrabri nazvati "lokvama".\nRadi se o prolazu kroz park u Rufford Millu u Nottinghamshireu, gde je nakon nevremena na putu ostala ogromna lokva. Benrengers YouTube kanal je objavio video u kojem brojna vozila pokušavaju da pređu repreku. Neki imaju sreće, a neki staju usred ili nakon lokve suočavajući se sa izuzetno skupim popravkama\nRadi se o jednom od prolaza koji je po pravilu dubok tek koji centimetar, ali nakon kiše nakupi se značajno više vode te tada počinju problemi, piše BBC. Ponekad je dubina vode i preko 1.2 m, a to znači da će verovatno svaki auto u pokušaju prelaza ostati zarobljen u vodi. Uprkos znaku upozorenja, mnogi požele da okušaju sreću.\nDa stvar bude gora, neki vozači misle da će, ako ubrzaju, lakše preći prepreku. Vozač belog BMW-a na svojoj je koži osetio da je to loša ideja. Automobil je šlepovan uz zakočene zadnje točkove.


Životna energija – PRikazistvarnosti\n8. October 2011. PRikazistvarnosti2 Comments\nKada smo jako mladi imamo obilje energije i osećaj da možemo da uradimo SVE što poželimo! Vremenom taj osećaj polako prestaje, kako se ulazi u “ozbiljniji život” kada se preuzimaju određene obaveze (plaćanje računa, kupovina hrane i garderobe,…u stvari: plaćanje računa). U jednom trenutku, iako ste oduvek voleli da gledate recimo SF filmove, Vi shvatite da više nemate želju za tim, jer je došlo vreme da se spremate za sutrašnji radni dan i to Vam je preče. E, ako Vam naiđe takav trenutak, vreme je da sebi kažete: STOP!\nŽivotna energija nam je data sa razlogom. Žar koji nosimo u sebi ne sme da se ugasi zbog koračanja utabanim stazama “sigurnosti”! Svaki čovek mora sam sebi da pronađe put i da shvati šta ga čini srećnim, jer ako Vi niste srećni, nisu ni ljudi oko Vas, koji Vas vole. Ne dozvolite da nemate energije za sebe, a zatim ni za druge. Osobe koje su žive, koje imaju varnicu u očima, privlače druge ljude. 🙂\nŽivi ste u pravom smislu reči ako:\nako se radujete svakom svom danu, jer Vam nosi nešto novo\nako dragim osobama svakog dana kažete koliko ih volite\nako pevajući radite svoj posao\nako imate hobi\nako znate kojih 10 filmova biste želeli da pogledate\nako čitate neku knjigu upravo ovih dana\nako ste kupili karte za koncert koji će biti za dva meseca\nako ne dozvoljavate da Vam bilo ko poremeti niti jednu sekundu u životu\nŽivotna energija je dar. Nemojte je ugasiti, ma koliko imali godina! 🙂\nJasmina Krstić PR, Jasmina Latinović, komunikacije, prikazistvarnosti, žar, životna energija\nObjava – cilj ili sredstvo\n2 thoughts on “Životna energija”\n8. October 2011. at 18:42\novo je odlično zato što:\n– je potpuno tačno\n– ljudi bolje i brže pamte i prihvataju misli koje su smeštene po tezama\n– znam kako je nemati spisak od 10 filmova, a sada sam se podsetila KOLIKO je dobro imati ga!\ni, dodala bih: bez ISKRE…ništa drugo nije vredno ni pišljiva boba 😉\n8. October 2011. at 18:47\n-s tim da ovo nije isključivo, već više kao moj primer\n-a ljudi mogu da imaju svoje primere, sve dok su istinski srećni 🙂


Vaterpolisti Srbije pobedili Rusiju - PRess Serbia | PR PRess team\nVaterpolo reprezentacija Srbije pobedila je Rusiju sa 11:9 (3:2, 3:3, 3:1, 2:3) u drugom kolu Grupe D Evropskog prvenstva u Barseloni.\nSelekcija Rusije pružila je solidan otpor prvacima Evrope, posebno u prvom poluvremenu, posle kog je imala samo gol zaostatka.\nEkipa Dejana Savića ipak je uspela da slomi otpor Rusije u trećoj deonici, stekne osetniju prednost i praktično reši utakmicu.\nNajefikasniji u pobedničkoj ekipi bili su Andrija Prlainović, Filip Filipović i Dušan Mandić sa po dva gola, dok su se jednom u listu strelaca upisali Miloš Ćuk, Duško Pijetlović, Nemanja Vico, Nikola Jakšić i Stefan Mitrović.\nReprezentaciju Rusije predvodili su Stepan Andrjukov, Konstantin Harkov i Ivan Nagaev sa po dva gola.\nSrbija je prva u Grupi D s dve pobede iz dve utakmice i u narednom kolu igraće protiv Slovačke, dok će se Rusija sastati sa Rumunijom.


Šumadija – Страна 2 – PoljoMagazin\nPrehrambeni proizvodi Šumadije na jednom mestu (SRB)\nU Šumadiji, u samom centru Kragujevca otvoren je prodajni objekat namenjen svim domaćim proizvođačima koji imaju registrovanu proizvodnju i čiji su prehrambeni proizvodi prošli kontrolu kvaliteta. Na jednom mestu nalaze se isključivo proizvodi sa područja šumadijskog okruga čime se i štiti i podstiče lokalna proizvodnja. Prodajni objekat “Zlatne ruke Šumadije”, otvoren u samom centru Kragujevca, ima za cilj promociju domaćih […]\nKategorija: Prehrana Tagovi: prehrambeni proizvodi, prodavnica prehrambenih proizvoda, proizvodjaci, Šumadija, vesti, Zlatne ruke Šumadije\nŠumadija idealna za gajenje lešnika (SRB)\nSrbija godišnje potroši oko devet miliona dolara na uvoz lešnika, uglavnom iz Turske. Međutim, poznavaoci tvrde da Srbija, naročito Šumadija, ima povoljne uslove za gajenje ove kulture odgovarajuću klimu, teren i zemljište za gajenje lešnika, ali još uvek nedovoljno površina pod ovom kulturom. Za hektar pod leskom potrebno je u proseku od 5.000 do 8.000 evra ulaganja. U tu sumu […]\nKategorija: Voćarstvo i povrtarstvo Tagovi: leska, lešnik, Šumadija, Turska, uvoz, vesti


LABORATORIJ ZA ANDROLOGIJU I GENETSKO SAVJETOVANJE - Ginekološka poliklinika Korak do života\nMuška neplodnost je postala jedan od globalnih ali još nedovoljno istraženih problema sa kojim se suočava moderno doba. Uzroci muške neplodnosti mogu biti različiti uključujući poremećaje u funkciji hipotalamusa i hipofize, funkciji gonadnih žlijezda ili poremećaj u produkciji i transportu sjemenih stanica. Dodatni faktori koji se negativno mogu odraziti na mušku plodnost su starosna dob, pretilost, eksterni faktori okoline, lijekovi i druge bolesti (upale, varikokela, kriptorhizm, operacije, tumori, i sl.). Takođe veoma bitan je genetski faktor koji se manifestuje u vidu određenih hromozomskih aberacija (numeričkih ili strukturnih) i koji ne smije biti zanemaren, naročito u slučaju pozitivne porodične anamneze. Mikrodelecije na Y hromozomu kao i DNK fragmentacija u spermatozoidima su jedan od vodećih i veoma čestih uzroka muške neplodnosti, koje nažalost nisu sastavni dio rutinske androloške obrade. Ginekološka Poliklinika „Korak do života“ u sklopu svog laboratorija za andrologiju i genetičko savjetovanje, nudi svojim pacijentima detaljnu mušku obradu kao i senzitivne testove koji mogu dati odgovore uzroku muške neplodnosti čak i kod slučaja normalnog rezultata spermiograma:\nViše informacija o usluzi


Trudnoća i materinstvo mogu promeniti vaše telo, ali ne i vašu želju da se osećate i izgledate prirodno i lepo. Pročitajte šta vam može pomoći u borbi protiv celulita.\nDojilja ne treba da „jede za dvoje“ doslovno, ali mora da ima ishranu kojom će zadovoljiti povećane nutritivne potrebe svog organizma i obezbediti kvalitetno mleko za bebu\nEnteralna ishrana - Napitak za snagu\nPacijenti koji ne mogu da jedu, ili ne mogu da uzmu dovoljno hrane, u bolnici ili kod kuće, zahtevaju posebnu, kliničku ishranu. Ishrana koja se daje infuzijom, kroz venu, naziva se parenteralnom, dok je enteralna ishrana tečna hrana namenjena bolesnicima koji usled bolesti ili terapijskih potreba nisu u mogućnosti da uzimaju čvrstu hranu.\nNa odeljenju neonatologije Valjevskog zdravstvenog centra omogućeno je majkama sa prevremeno rođenom, ili decom sa malom težinom na rođenju da ostanu sa svojim bebama do njihovog izlaska.


Srbija se i dalje smatra zemljom u kojoj je nivo korupcije visok, sa 39 od poželjnih 100 poena, a ove godine je za deset mesta pala na listi Indeksa percepcije korupcije (CPI), i zauzima 87. mesto. Nakon blagog porasta, skor Srbije je sada isti kao što je bio i u CPI 2012, a bitnijih promena nije bilo već duže od decenije.\nNa osnovu do sada objavljenih podataka, još uvek nije jasno da li su dugo najavljivani početak rada četiri posebna tužilačka odeljenja za borbu protiv korupcije, tokom 2018. donekle pozitivne promene u gonjenju korupcije u pogledu broja optuženja i oduzimanja imovine. Očigledno je međutim, na osnovu istraživanja iskustava građana i obelodanjenih sumnji u korupciju, da veliki broj slučajeva i dalje nije prijavljen i istražen. Kada je reč o ovoj vrsti kriminala, izvesnost otkrivanja počinilaca je daleko važnija od visine izrečenih kazni.\nIzvor: Vebsajt Transparentnosti, 29.01.2019.


Priština bi mogla prevarom da zaobiđe Vašingtonski sporazum i pokuša da uđe u Unesko - 04.01.2021, Sputnik Srbija\nPriština bi mogla prevarom da zaobiđe Vašingtonski sporazum i pokuša da uđe u Unesko\nS obzirom na već viđeno, ne bi bilo nikakvo iznenađenje da Priština zaobiđe Vašingtonski sporazum i aplicira za članstvo u Unesku i da u skladu sa prevarantskom... 04.01.2021, Sputnik Srbija\n21:15 04.01.2021 (Osveženo: 17:45 05.01.2021)\n© AP Photo / Jacques BrinonUnesko, logo\nS obzirom na već viđeno, ne bi bilo nikakvo iznenađenje da Priština zaobiđe Vašingtonski sporazum i aplicira za članstvo u Unesku i da u skladu sa prevarantskom logikom „previdi“ činjenicu da su zahtev za prijem podneli za vreme trajanja embarga na takve aktivnosti, smatra nekadašnji ambasador Srbije u Unesku Darko Tanasković.\nIz Prištine je upravo stigla najava da će uskoro pripremiti sve dosijee potrebne za prijavu za Unesko.\nMinistarka kulture, omladine i sporta u prištinskoj vladi Vljora Dumoši izjavila je da je to političko pitanje i izrazila nadu da će uz pomoć međunarodne zajednice uspeti u nameri.\nDo „previda“ Vašingtonskog sporazuma i prevarantski\nNa pitanje da li Vašingtonski sporazum, kojim se Priština obavezala da će se uzdržati od apliciranja za međunarodne organizacije, može da utiče na sudbinu nove prištinske inicijative, Tanasković za Sputnjik odgovara kontrapitanjem — čega se od dogovorenog i potpisanog Priština uopšte do sada pridržavala, sem eventualno nekih manje značajnih obaveza i to isključivo ako je na to bila naterana pritiskom sa strane.\n„Obaveza uzdržavanja od zahteva za učlanjenje u međunarodne organizacije u Vašingtonskom sporazumu je oročena na godinu dana, a zasedanje Generalne konferencije Uneska održava se posle isteka tog perioda, pa bi, u skladu sa svojom prevarantskom logikom, u Prištini mogli ’prevideti‘ činjenicu da su zahtev za prijem podneli i u kampanju krenuli za vreme trajanja embarga na takve aktivnosti“, kaže naš sagovornik.\nOn, uz to, napominje da je neizvesno kako će se prema „Vašingtonskom sporazumu“ i obavezama koje iz njega proističu odnositi administracija novoizabranog američkog predsednika Džoa Bajdena.\n© Tanjug / AP Photo/Evan VucciPriština bi, u skladu sa prevarantskom logikom, mogla da "previdi" da je prihvatila da će se na godinu dana uzdržati od zahteva za učlanjenje u međunarodne organizacije.\nPriština bi, u skladu sa prevarantskom logikom, mogla da "previdi" da je prihvatila da će se na godinu dana uzdržati od zahteva za učlanjenje u međunarodne organizacije.\nTanasković zato upozorava da se Srbija, kao i do sada, mora odlučno suprotstaviti svim raspoloživim sredstvima i uverljivom argumentacijom, podsećajući da se u Unesku kulturna dobra administrativno vode prema državama na čijoj se teritoriji nalaze, a ne prema kulturno-istorijskoj pripadnosti.\nNova najava prijave Prištine za Unesko posle neuspelih pokušaja\nTanasković u izjavi Sputnjiku podseća da je pre šest godina pokušaj Prištine propao, a da je od narednog, praktično, odustala posle upozorenja političkih saveznika da je i on osuđen na neuspeh.\nOn napominje da se ove godine u novembru održava zasedanje Generalne konferencije Uneska, koje se organizuje svake druge godine i da bi mogao da bude obnovljen zahtev da samoproglašena država Kosovo bude primljena u tu specijalizovanu agenciju UN za obrazovanje, nauku i kulturu.\nS obzirom na to da je prethodni zahtev te vrste 2015. godine odbijen na Generalnoj konferenciji, eventualna nova inicijativa za prijem morala bi prvo da bude razmatrana i usvojena na sednici Izvršnog saveta Uneska i preporučena Generalnoj konferenciji.\nHoće li opet Albanija podneti zahtev\nTo bi trebalo da se dogodi najkasnije na oktobarskoj sednici Izvršnog saveta, objašnjava proceduru nekadašnji ambasador Srbije u Unesku, za vreme čijeg mandata Priština nije uspela u svojim namerama.\n© AFP 2021 / Loic VenancePošto 2015. Kosovo nije dobilo dvotrećinsku većinu za prijem u Unesko, 2017. je u poslednji čas odustalo od slanja zahteva za prijem pošto su saveznici uverili Prištinu da će opet ostati kratkih rukava.\nPošto 2015. Kosovo nije dobilo dvotrećinsku većinu za prijem u Unesko, 2017. je u poslednji čas odustalo od slanja zahteva za prijem pošto su saveznici uverili Prištinu da će opet ostati kratkih rukava.\n„Ako u Prištini odluče da ove godine ponovo pokušaju sa kandidovanjem ’Kosova‘ za Unesko, oni bi već trebalo da su počeli sa pripremama zahteva, dok bi kampanja lobiranja verovatno počela sredinom godine. ’Kosovo‘ koje nije član UN, a za mnoge u svetu nije ni međunarodno priznata država, samo ne može podneti zahtev za prijem, već to u njegovo ime može uraditi neka država-članica. Prošli put je to bila Albanija, što bi se i ovoga puta moglo očekivati, podržana od strane određenog broja drugih država. Da bi postalo član Uneska, ’Kosovu‘ bi bila potrebna dvotrećinska većina pozitivnih glasova na zasedanju Generalne konferencije“, ističe Tanasković, napominjući da se pri tom glasovi uzdržanih ne uračunavaju u konačni skor.\nOn ukazuje i na to da bi sve rokove ipak trebalo uslovno uzeti u obzir, jer pandemija kovida 19 može da donese neka pomeranja u odnosu na ustaljeni kalendar zasedanja organa i tela Uneska.\nHoće li biti istorijskog falsifikata\nNa pitanje da li konstatacija ministarke Dumoši, da su započeli sa pravljenjem spiska duhovnog nasleđa, znači da će se na njemu naći srpska kulturna baština na Kosovu i Metohiji u skladu sa dosadašnjim pokušajima svojatanja, Tanasković smatra da u ovom slučaju neće pribeći istorijskim falsifikatima.\nOn napominje da se u dokumentima Uneska i njegovog Centra, odnosno Komiteta za svetsko nasleđe, naša kulturna i duhovna dobra na KiM vode kao „Srednjovekovni spomenici na Kosovu (Srbija)“. Te sakralne objekte od univerzalnog civilizacijskog značaja na Listu svetskog nasleđa u opasnosti upisala je Srbija i naš Zavod za zaštitu spomenika dostavlja godišnje izveštaje o stanju njihove zaštite Centru za svetsko nasleđe Uneska, precizira sagovornik Sputnjika.\nBilo bi, kaže, naravno, mnogo bolje da ispred reči „spomenici“ u formulaciji naziva naših kulturnih i duhovnih dobara na Listi stoji i atribut „srpski“, ali to je iz više razloga bilo neizvodljivo postići.\nSrbija mora biti spremna\n© Sputnik / Radoje PantovićSrbija, kao i do sada, svim raspoloživim sredstvima i uverljivom argumentacijom, mora da se suprotstavi prijemu Ќosova u Unesko, kaže naš nekadašnji ambasador u Unesku, Darko Tanasković, za čijeg mandata je samoproglašeno Kosovo bezuspešno pokušavalo da se domogne tog članstva.\nSrbija, kao i do sada, svim raspoloživim sredstvima i uverljivom argumentacijom, mora da se suprotstavi prijemu Ќosova u Unesko, kaže naš nekadašnji ambasador u Unesku, Darko Tanasković, za čijeg mandata je samoproglašeno Kosovo bezuspešno pokušavalo da se domogne tog članstva.\nMeđutim, s obzirom na sadržaj ukupne dokumentacije u vezi sa ovim našim dobrima, ne može biti ni najmanje sumnje u to da ona u kulturno-istorijskom smislu pripadaju kompleksu srpske pravoslavne baštine. To je, ističe Tanasković, jasno svima u Unesku, a i van Uneska, kako nadležnim stručnim službama i telima, tako i šire.\n„Pretpostavljam da u Prištini prilikom pripremanja zahteva za prijem u Unesko i nemaju nameru da istorijskim falsifikatima, kako to sistematski u javnosti inače čine, dokazuju da su ti spomenici po kulturno-istorijskoj pripadnosti albanski, a ne srpski, već samo žele da ih popišu kao deo kulturnog blaga ’na teritoriji države Kosovo‘, što se može osporiti jedino politički, osporavanjem državnog statusa ’Kosova‘. Problem je, i na početku i na kraju, ipak prvenstveno politički i uvodi Unesko na teren neprimerene politizacije, kojoj se većina država-članica, bar deklarativno, protivi, kao uostalom i generalna direktorka Uneska Odre Azule, koja je do sada u tom pogledu bila veoma dosledna“, kaže Tanasković.\nZato sagovornik Sputnjika ističe da Srbija, kao što je i do sada činila, mora odlučno da se suprotstavi prijemu „Kosova“ u Unesko.


Neobične usluge na avionskim letovima | CityMagazine\nAvionske kompanije se u cilju takozvanog takmičenja bave i neobičnim osmišljavanjem i zadovoljavanjem potreba korisnika, tako da u današnje vreme ništa ne bi trebalo da vas iznenadi. Evo samo nekih od baš takvih neobičnih usluga koje avio kompanije nude u cilju ispunjavanja najluđih snova svojim potencijalnim klijentima:\n1. VietJet Air ima stjuardese u bikiniju\nOva kompanija je jedina u privatnom vlasništvu u Vijetnamu, ali kvari mnogobrojne finansijske planove mnogo poznatijim imenima, a kako i ne bi kada ima zgodne stjuardese koje šetaju u bikiniju i poslužuju putnike. Zaposlene imaju i plesne tačke u kojima pevaju i plešu tokom leta, a ovaj marketinški trik obezbedio je dobar profit kompaniji, iako je podigao i veliku medijsku prašinu.\n2. Nemačka kompanija koja nudistima omogućava „gole“ letove\nGodine 2008, nemačka avio kompanija odlučila je da ponudi posebnu uslugu svojim putnicima koji su želeli da se na 30.000 stopa oslobode garderobe. Iako prilikom iskrcavanja i ukrcavanja moraju biti odeveni tokom nebeske „šetnje“ mogu da se oslobode svih stega.\nLjubav ka nudizmu "podignuta" među oblake\n3. Avionska kompanija koja pruža usluge masaže u ekonomskoj klasi\nNi putnici prve klase obično ne mogu očekivati da ih tokom leta stjuardese masiraju, a još manje oni koji putuju ekonomskom klasom. Međutim, putnici koji se odluče za Air Malta dobiće opuštajuću masažu ruku ili glave potpuno besplatno. Putnici na dva leta tokom 2015. godine dobili su kupone u vrednosti od 20-ak evra koje su mogli da potroše na kozmetiku brenda Myoka Spas, koji je promovisao svoje proizvode ovom prilikom.\nPutnici kompanije Air Malta zaslužuju najbolje\n4. Prva avionska kompanija sa ponudom paketa virtuelne realnosti\n2015. australijski avioprevoznik Qantas udružio se sa Samsung-om kako bi ponudili putnicima prve klase specijalne Gear VR slušalice, koje se i inače preporučuju ljudima na dugim letovima. Ova kompanija je zato ponudila usluge korišćenja paketa virtuelne realnosti kroz zabavu, a naočare se mogu nabaviti na nekoliko mesta i na nekoliko letova, na primer, A380 letovima između Australije i Los Anđelesa.\nQantas i Samsung udruženi na istom zadatku\n5. Kompanija koja ima stolice za masiranje, tablete i jelovnik sa Michelinovom zvezdicom za sve putnike\nOva se usluga takođe može koristiti samo na određenim letovima, onima koji podrazumevaju mnogo vremena provedenog u avionu. La Compagnie je jedina kompanija koja pruža ovu vrstu usluge na liniji od Pariza do Njujorka, a zanimljivo je da svi putnici umesto klasičnih stolica imaju one za masažu koje više liče na krevete, tu su i zabavni Samsung tableti i odlična hrana. Jasno je da ovakva usluga nije jeftina, pa ipak košta manje nego u konkurentskim kompanijama (oko 1200 evra).\nLa Compagnie - svakome obezbeđuje pristojnu udobnost\nDa li biste jeli sladoled sa zlatom avion · destinacije · letovi · putovanja · stjuardese


Beta 13. juna 2021. 17:35\nAmerički predsednik Džozef Bajden izjavio je danas da su se SAD vratile na svetsku scenu i da preuzimaju vodeću ulogu, uz države koje dele njihove vrednosti.\n„Amerika se vratila da predvodi svet, uz države koje dele naše najdublje vrednosti. Mislim da smo postigli napredak u obnavljanju američkog kredibiliteta medju našim najbližim prijateljima“, rekao je Bajden na kraju samita Grupe sedam najrazvijenijih zemalja (G7) na jugoistoku Engleske.\nBajden je na samitu ostavio trag objavom da će podeliti siromašnim zemljama 500 miliona vakcina protiv korona virusa i pozvao bogate saveznike da učine isto.\nBajden je učešće na samitu iskoristio za povezivanje sa novom generacijom lidera nekih od najmoćnijih zemalja sveta i za zbližavanje saveznika u borbi protiv pandemije korona virusa i ponašanja Kine u oblasti trgovine i rada.\nOn je pozvao na uvodjenje minimalnog poreza za korporacije od 15 odsto na globalnom nivou, što su drugi lideri prihvatili.\nBajden iz Velike Britanije odlazi u Brisel, gde će se sastati sa liderima EU i NATO-a, a potom ide u Ženevu, na samit sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, zakazan za sredu.


Kraj jedne velike ljubavi: Lukašenko poručio Putinu da mu nafta "i nije neka" - Biznis Telegraf.rs\nNagomilane tenzije i novi skandali podstakli su Belorusiju da traži alternativne dobavljače nafte. Ideja nije nova - Lukašenko je ranije dao nalog za kupovinu goriva na svetskom tržištu. Trenutno Minsk razmatra opciju isporuke iz zalivskih država. A sve zbog činjenice da Lukašenko ne može da pregovara sa Moskvom.\nKao rezultat toga, Rusija bi mogla da izgubi tržište od 20-25 miliona tona u Belorusiji.\nPrema rečima Lukašenka, zemlja je primorana da traži alternativne opcije za snabdevanjem gorivom, između ostalog i zbog poreskog manevra u naftnom sektoru, koji je uveden u Rusiji.\n- To znači da su naše dve rafinerije nafte bile u nepovoljnijem položaju u odnosu na njihove rafinerije ... Vodili smo se prema svetskoj ceni. Ako je tako, moraćemo da kupujemo naftu na tržištu. Ovo je potraga za alternativom - rekao je Lukašenko.\nŠtaviše, Lukašenko je primetio da ruska nafta iz Urala nije najkvalitetnija na svetu.\nIstovremeno, šef države prepoznaje energetsku zavisnost Belorusije od Rusije, ali ne smatra da je kritična.\n- To danas nije katastrofa. Poreski manevar nas je tome naučio - rekao je Lukašenko.\nOd početka ove godine, Belorusija je izgubila 240 miliona dolara zbog ruskog poreskog manevra, rekao je zamenik koncerna Belneftekhim Vladimir Sizov. Po nalogu predsednika Belorusije, Belneftekhim razvija alternativne izvore nafte za Rusiju, dodao je.


MILIVOJ BEŠLIN: Nacionalizam, "bregzit" i Putin | Autonomija\nReferendum o članstvu Velike Britanije u Evropskoj uniji, izvan svake sumnje, istorijski je događaj prvog reda. Izlazak Velike Britanije iz EU, sasvim je izvesno, ne znači početak kraja Unije, ali je mogući početak kraja Ujedinjenog Kraljevstva. Emancipatorski i indipendistički pokret u Škotskoj, koja se jasno opredelila za EU, u predstojećem periodu samo će jačati. Novi referendum o izlasku Škotske iz Britanije teško će moći da bude izbegnut, a njegov ishod ovoga puta bi mogao biti drugačiji od prethodnog, jer je važan argument protiv nezavisnosti Škotske bio i taj što bi morala da traži ponovni prijem u EU. Uz to i pokret za razdruživanje Severne Irske od Engleske dobija krila. Uostalom, o stanju duhova svedoči i inicijativa, koju su potpisale desetine hiljada stanovnika Londona za samo nekoliko sati, o referendumu da ovaj grad, koji je glasao za ostanak u EU, napusti Veliku Britaniju. Naravno, ni jedan od ovih ishoda nije mnogo verovatan, kao što će i izlazak Velike Britanije iz EU biti „mekši“ nego što se to prvih dana nakon referenduma činilo.\nBritanski izolacionizam istorijska je konstanta koja traje vekovima i uvek je u većoj ili manjoj meri, a najčešće ciklično, kao reka ponornica, opredeljivao politiku ove zemlje. Izolacionizam je nakon ulaska Britanije u Evropsku zajednicu (1973) dobio novo ime – evroskepticizam. Zbog toga je odluka većine britanskih građana – odraz dubljih istorijskih kontinuiteta. Na ovom mestu bi se trebalo podsetiti da Velika Britanija nije nikada bila ugaoni kamen EU. Ova asocijacija je nastala na osovini Nemačka-Francuska, kako bi se prevazišao i nadrastao vekovni antagonizam i ratna prošlost dve najveće evropske sile, ali i udružile snage pred pretnjom agresivnog sovjetskog totalitarizma. Velika Britanija je članica Unije, pre toga Zajednice, bila sa jednom nogom; s pravom ili ne percipirana kao remetilački faktor za čije specifičnosti je ostatak ujedinjene Evrope često imao suficit razumevanja. Zbog toga, izlazak Velike Britanije EU čini okrnjenom, ali sa perspektivom ubrzavanja integrativnih procesa i efikasnijeg funkcionisanja, pre svega u novom trouglu Berlin-Pariz-Rim. Ni ovaj ishod, ma koliko zvučao racionalno, nije nešto u šta bi se trebalo kladiti. Evropski nacionalizmi, ekstremizovani do fašizma, kao i antiliberalni autokratski režimi i dalje će slabiti EU svuda gde budu u prilici da formiraju vlade. Francuski predsednički izbori i rast ekstremno desničarskog Nacionalnog fronta biće važan tekst.\nRezultati referenduma o izlasku Velike Britanije iz EU nisu samo pokazali koliki je procenat Britanaca za napuštanje Unije, već je otkrio i zabrinjavajuć stepen rasizma, mržnje i ksenofobije u britanskom društvu. Čitava „bregzit“ kampanja, koja je na kraju pobedila, bila je zasnovana na mržnji i strahu od stranaca, migranata, istočnih Evropljana, Balkanaca… Zbog toga je rezultat referenduma u Britaniji izazvao oduševljenje svih desničarsko-populističkih i profašističkih stranaka i pokreta širom Evrope. Ipak, jedan od najvećih kratkoročnih dobitnika „bregzita“ je ruski predsednik Putin. Suočen sa ekonomskim slomom u svojoj zemlji zbog pada cena nafte i zapadnih sankcija (zbog agresije na suverenu Ukrajinu), a nemoćan da zaustavi novu trku u naoružanju u koju je neoprezno ušao sa projekcijom o znatno višoj ceni nafte, on je kao strategiju svoje zemlje izabrao stalne pokušaje podele i destabilizacije Evrope, kako bi pojedinačne zemlje pridobijao za svoje interese. Zbog toga se njegovi propagandni servisi – Russia Today i Sputnik stavljaju na raspolaganje evropskoj ekstremnoj desnici. Zbog toga je njegov režim davao i daje finansijske doznake ekstremističkim partijama u EU, od Marin Lepen do Jobika i Zlatne zore. U atmosferi sukoba, nestabilnosti i antagonizovanja u Evropi, kojom bi vladali autoritarni, ekstremno desničarski lideri – režim u Kremlju vidi priliku za sebe. Kako će na nesumnjivu pretnju sa istoka odgovoriti verovatni ženski triling zapadnog sveta Klinton-Merkel-Mej, sačekaće se do 20. januara iduće godine.\nS tim u vezi, mogući raspad Velike Britanije, najniži pad funte u poslednjih nekoliko decenija, gubitak 120 milijardi funti za samo nekoliko sati već je preskupa cena koju će britanski građani platiti zbog, u osnovi iracionalne, odluke na referendumu. U temelju te iracionalnosti je bio engleski nacionalizam, pomešan sa već pomenutim populističkim i ksenofobičnim elementima. I taj nacionalizam u usponu, konzervativne Engleske, čije će negativne konsekvence Britanija još dugo osećati, podseća na odavno prevaziđenu dihotomoju o „dobrim“ (građanskim ili državnim) i „lošim“ i „primitivnim“ (etničkim) nacionalizmima. Svaki nacionalizam kad mu se da prilika da se razmahne jednako je razoran ponajpre za naciju u kojoj se razvija, jer predstavlja pogonsko gorivo fašizma. A fašizam nije ništa drugo nego autoritarni nacionalizam doveden do svojih krajnjih konsekvenci.\nI najzad, referendum je bio i generacijska podela. Starija, manje obrazovana i konzervativna Britanija, opterećena predrasudama, pobedila je mladu generaciju, koja se dvotrećinskom većinom izjasnila za ostanak Velike Britanije u EU. „Tako sam ljut. Generacija koja je imala sve, besplatno obrazovanje, zlatne penzije i socijalnu mobilnost glasala je da ukradu budućnost moje generacije“, bio je jedan od karakterističnih komentara mladih ljudi na tviteru. Starija konzervativna Engleska koja je prevagnula u ovoj istorijskoj odluci bila je zavedena još jednom vrstom iracionalne (pseudo)argumentacije. Pustiti snimke iz 70-ih i 80-ih godina prošlog veka, odlomke iz govora premijerke Margaret Tačer, pozivanje na vreme kada je Britanija bila imperija čiji se glas čuo i respektovao u čitavom svetu, a gledaoci bili mladi i puni nade – očita je manipulacija.\nOstrvska država izlaskom iz EU neće ponovo postati imperija, a postoji opasnost i da se od Velike Britanije pretvoriti u malu Enlesku. Sentimentalnost dok su ih manipulisali puštanjem snimaka „slavne“ prošlosti (a kakva je svaka prošlost nego „slavna“ i „zlatna“ – svuda i uvek!) za kojom se deo glasača poveo je razumljiv, ali vreme se neće vratiti, imperijalna moć neće oživeti, jer svet se nepovratno promenio. Neke druge sile danas su globalni igrači, a Evropa više nije centar sveta, a još manje kolonijalni posednik ostatka sveta. Upravo zato što je svet globalizovan, a novi džinovi se pomaljaju u drugim delovima planete, Evropa može da im konkuriše samo ako je integrisana, stabilna i koliko-toliko harmonizovana. Uz sve postojeće probleme, ekonomsku nejednakost, disfunkcionalnu politiku štednje, EU kao mirovni projekat i jedinstvena asocijacija u istoriji u kojoj su sve zemlje članice subjekti – izraz je razumevanja vremena ali i dobrog shvatanja složenosti i uvažavanja različitosti. Možda baš zbog toga milioni nevoljnika iz čitavog sveta žele da svoje živote provedu u Evropi iz koje se Velika Britanija svojom voljom povlači. Posle svake odluke valja se nositi sa posledicama. Mnogi Britanci narednih godina biće neprijatno iznenađeni. S druge strane Lamanša, Evropsku uniju je potrebno vratiti inicijalnim vrednostima i idealima i otvoriti je za fragilne zemlje zapadnog Balkana – danas prve na udaru autoritarnog populizma iz Kremlja.


Масовна гробница Каменица – подаци Хашког трибунала о ексхумацијама (2013)\nDokumenat Međunarodnog krivičnog tribunala za bivšu Jugoslaviju koji se nalazi u prilogu, ICTY Exhumation update, 2013 (Ažurirani podaci o ekshumacijama, 2013) od izuzetnog je značaja ne samo za proučavanje stratišta Kamenica, nego i za sagledavanje ljudskog bilansa Srebrenice u širem smislu.\nU odnosu na izjavu koju je Tomislav Savkić 2007. godine dao timu odbrane Ljubiše Beare, tek sada, desetak godine kasnije, podaci koje je Savkić tada izneo dobijaju objektivnu potvrdu. Savkić je bio u timu koji je izvodio asanaciju terena na području Kamenice u drugoj polovini jula 1995. i u svojoj izjavi on pominje da je u toj zoni video “negde oko 2,500 i 3,000 Muslimanskih leševa.” U svojoj izjavi, Savkić ne tvrdi da je brojao leševe i podrazumeva se da cifra na koju se poziva, koja deluje preuveličano, predstavlja njegov vizuelni utisak a ne apsolutno tačan i pouzdan podatak.\nBitno je uzeti u obzir činjenicu da je područje Kamenice bilo jedna od tačaka gde se odigrao naročito krvav borbeni sudar između kolone 28. divizije ABiH u proboju iz Srebrenice i Vojske Republike Srpske. Ni Tužilaštvo MKTBJ, niti jedno od veća u svojoj presudi, nikada nije tvrdilo da je Kamenica bila mesto masovnog pogubljenja ratnih zarobljenika. Samim tim, za uzrok prisustva ljudskih ostataka u toj zoni moramo potražiti neko drugo objašnjenje.\nPored Savkićeve izjave očevica sa ratišta posle završenih borbenih dejstava, sada raspolažemo i sa nizom drugih objektivnih dokaza ne samo o tome da ljudski ostaci nađeni kod Kamenice najverovatnije vode poreklo od legitimnih borbenih dejstava, nego i o mogućem stvarnom broju poginulih, koji je sve bliži Savkićevoj približnoj proceni.\nJedan od preživelih iz kolone, Nurif Memišević, u svojoj izjavi istražiteljima Haškog tribunala (u prilogu) takođe broj mrtvih na području Kamenice procenjuje na “2,000 do 3,000,” slično Savkiću. To ne znači da ih je zaista toliko bilo, ali sugeriše izuzetno veliki broj leševa koji je morao snažno delovati na posmatrača. Takođe u prilogu donosimo i video iskaz jednog borca ABiH iz kolone (videti između 6. 00 i 6. 17 minuta) koji pominje Kamenicu i potvrđuje da su tamo, pored drugih mesta, tokom proboja vođene borbe sa VRS.\nAli ovome se mora dodati i jedan unikatan objektivan dokaz od izuzetnog značaja. To je ICTY Exhumation update, 2013, što predstavlja ažurirani zbir identifikovanih pojedinaca u masovnim grobnicama vezanim za Srebrenicu. U odnosu na Kamenicu, na str. 3/6 ovog sumarnog dokumenta pominju se cifre za masovne grobnice Kamenica, i to grobnica 4 (186), grobnica 6 (185), grobnica 8 (51), grobnica 9 (210) i grobnica 10 (382). Zbir tih do sada (2013. godina) identifikovanih pojedinaca u masovnim grobnicama Kamenica iznosi 1,014. Objektivan zaključak koji sledi je to da je Kamenica, koja nije bila mesto pogubljenja, po svoj prilici bila mesto masovnih gubitaka ABiH kao posledica legitimnih borbenih dejstava protiv VRS. Barem, situacija je bila takva u aprilu 2013, kada je ovaj izveštaj MKTBJ objavljen.\nNije poznato da li je MKTBJ objavljivao ažurirane podatke ovakve vrste i posle toga. Pored toga što bacaju specifično svetlo na količinu i poreklo ljudskih ostataka na području Kamenice, ovi podaci takođe u značajnoj meri modifikuju i percepciju o verovatnom broju streljanih ratnih zarobljenika posle pada Srebrenice, zvanično oko 8,000. Sada bi se za bar jednu osminu od te cifre moglo reći da je malo verovatno da su bili žrtve pogubljenja, pa samim tim ni imputiranog “genocida.” Do kakvih bi se još uvida došlo kada bi sva mesta masovnih ukopa posle pada Srebrenice bila sistematski podrgnuta iscrpnoj analizi? Ali to je već posao za novu Komisiju za Srebrenicu koju formira Vlada Republike Srpske.\nVideo prilog – Nezuk (Sapna) 16 juli 1995 dolazak kolone 28 divizije:\nNurif Memišević ENG


Zukorlić izvijestio Skupštinu - Odbor usvojio prijedlog novog zakona o obrazovanju - SPP - Stranka pravde i pomirenja\nPoslanici Skupštine Srbije počeli su danas razmatranje Vladinih prijedloga zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja i zakona o visokom obrazovanju.\nPredsjednik Odbora za obrazovanje, nauku, tehnološki razvoj i informatičko društvo Muamer Zukorlić je narodne poslanike izvijestio o radu Odbora kazavši da su prijedloge prihvatili u načelu ali i da su ukazali na stvari koje su od velike važnosti za budućnost obrazovanja.\n“Imali smo praksu da uposlenici pojedinih univerziteta odlučuju o sudbinama drugih univerziteta, odnosno odlučuju o tome koji će univerzitet dobiti akreditaciju. Također, pitanje trokuta koji je do sada u značajnoj mjeri dominantan u odlučivanju na polju visokog obrazovanja a to je relacija Konferencija univerziteta, Savjet za visoko obrazovanje i Komisija za akreditaciju. Mi ovdje imamo punu kontrolu od jedne interesne zajednice gdje imamo nekoliko ljudi koji odlučuju o svemu, od prijedloga do imenovanja i donošenja odluka.”\nZukorlić navodi da se ovom problemu raspravljalo na Odboru ali i da postoji spremnost da se u Skupštini kroz amadmane otklone ovi nedostaci kako bi imali najbolji mogući zakon.\nŠto se zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja tiče Zukorlić navodi da je Odbor tu imao manje primjedbi. Te da se uvode novine u sistemu upravljanja i rukovođenja ustanovama, pa će direktori biti birani isključivo na osnovu kompetencija a ne prema partijskoj osnovi kako je do sada bio slučaj a posljednju riječ pri izboru davaće ministar.\nKada je riječ o Preijdlogu zakona o visokom obrazovanju, predviđeno je da je uslov za rangiranje za upis u narednu studentsku godinu na teret budžeta 48 ESP bodova.\nTakođe, taj akt predviđa formiranje Savjeta poslodavaca na svakoj visokoškolskoj ustanovi, kako bi se uspostavila veza visokog obrazovanja i privede.\nPrijedlogom zakona daje se prilika nastavnicima, istraživačima i studentima da osnivaju “spin-of” i “start-up” kompanije, kao i mogućnost angažovanja u nastavi eksperta iz privrede.\nPredviđa se i uvođenje kratkih programa studija i studija uz rad koji omogućavaju sticanje praktičnih znanja i vještina u skladu sa potrebama tržišta rada.\nKroz jedinstveni informacioni sistem prosvjete uvode se registri akreditovanih studijskih programa, zaposlenih i studenata, kojima se dodjeljuje Jedinstveni obrazovni broj za praćenje napretka u visokom obrazovanju i osnova za uvođenje novog sistema finansiranja.\nPrijedlogom zakona o visokom obrazovanju značajno se unapređuje sistem akreditacije kroz osnivanje Nacionalnog tijela za akreditaciju, uvode se novi standardi, kao i postupak žalbe i procedure za izdavanje dozvole za rad i upis studenata tek nakon završene akreditacije.


REAGOVANJE REGULATORNE AGENCIJE ZA KOMUNIKACIJE NA NETAČNE INFORMACIJE U VEZI SA PROCESOM DIGITALIZACIJE – DVB Portal\nGašenje analognog TV signala u BiH direktna je posljedica zahtjeva koji je u aprilu ove godine stigao iz HAKOM-a, regulatornog tijela Hrvatske, kojim se traži otklanjanje smetnji koje dolaze sa teritorije BiH i koje ometaju uvođenje 5G mreže na konkretnim frekvencijskim resursima u Hrvatskoj.\nKada je riječ o mogućnostima preuzimanja signala komercijalnih TV stanica u kapacitetima MUX A namijenjenog zemaljskom emitovanju javnih servisa u BiH, Agencija napominje da je kapacitet MUX-a A ograničen i iznosi 19 MB/s, što je tehnološki nedovoljno za prijem više desetina novih programa. Javni RTV servisi trenutno emituju digitalni signal na osnovu rješenja kojim je izdata saglasnost za ulazak u MUX A u tri digitalne regije, i to prema kriterijumu prethodnog pokrivanja konkretne teritorije analognim signalom.\nNapominjemo da su javni RTV servisi vlasnici emisione opreme i legitimno upravljaju dodijeljenim kapacitetima. O ovoj činjenici Agencija je već upozoravala i resorno parlamentarno tijelo Parlamentarne skupštine BiH, predviđajući vjerovatni problem koji nastaje za javne i komercijalne TV stanice samo u ovoj kalendarskoj godini. I pored toga, zaključkom Parlamentarne skupštine iz jula ove godine, traži se da Agencija obezbijedi resurse za komercijalne stanice u okviru MUX A, što je trenutno neprovodivo imajući u vidu navedena tehnološka ograničenja.\nPodsjećamo da je Agencija do sada uradila sve što je u njenoj nadležnosti, u skladu sa ovlaštenjima koja proizilaze iz Zakona o komunikacijama, dok na druge nosioce procesa radi okončanja digitalizacije TV signala u BiH ne može uticati. Javnost treba imati u vidu da će i u narednom periodu, Agencija, bez izuzetka, i u novonastalim okolnostima voditi računa o zaštiti prava svih nosilaca dozvola za TV emitovanje, što je i njena izričita zakonska obaveza.\nAgencija će nastaviti da prati sve procese, preduzima neophodne aktivnosti i pruža stručnu tehničku pomoć svim javnim i komercijalnim TV stanicama. U narednom periodu izvršiće i cjelovit monitoring trenutnog kapaciteta MUX A namijenjenog javnim RTV servisima, kako bi se precizno ustanovio realan tehnički kapacitet ovog multipleksa.


Premijerka Srbije Ana Brnabić posetila je danas Novi Pazar i prema informacijama iz tog grada, zbog svega što se poslednjih dana dešava u Sandžaku deo lekara je predsednici Vlade okrenuo leđa, a ona je izviždana tokom obraćanja građanima.\nU Novom Pazaru od 26. juna je uvedeno vanredno stanje, svakodnevno se pooštravaju mere, a građani zameraju vlastima - kako lokalnim, tako i republičkim, prikrivanje tačnih informacija, tešku situaciju u zdravstvenim ustanovama i sve veći broj obolelih.\nLokalni novinar Ishak Slezović u razgovoru za Glas Amerike ističe da je situacija u Novom Pazaru u najmanju ruku konfuzna:\n"Ako pretite društvene mreže dobićete jednu vrstu podataka, ako pratite zvaničnike dobićete drugu, dijametralno različitu informaciju o tome šta se dešava u gradu. Recimo da je samo tokom ovog dana do danas popodne iz Novog Pazara transportovano desetak teških pacijenata prema većim centrima. To dovoljno govori o dramatičnosti situacije", kaže Slezović.\nPredsednik Sindikata lekara i farmaceuta Srbije Rade Panić za situaciju u Novom Pazaru, ali i u Vranju, Kragujevcu i drugim gradovima u kojima je takođe teška situacija, okrivljuje vlast i održavanje izbora nakon ukidanja vanrednog stanja:\n"Sve ovo što se dešava evidentno sada možemo tvrditi se desilo da bi se organizovali izbori. Potreba onih koji su na vlasti da organizuju izbore i da na te izbore izađe što veći broj građana je zahtevalo ne samo potpuno relaksiranje mera, nego ono mnogo opasnije - neogovorno ponašanje onih koji predstavljaju neke uzore u zemlji Srbiji", smatra Panić.\n"Ja pre svega razloge u razbuktavanju vidim u predizbornoj kampanji koja je krenula odmah posle ukidanja vanrednog stanja", dodaje Slezović.\nNa kraju, Panić u razgovoru za Glas Amerike ističe da je u poslednje vreme vlast zaoštrila retoriku prema lekarima, da preti otkazima i kaznama, kako bi, po njegovim rečima, prikrila svoje greške:"Sada država, vlast, politika pokušava isto ono što radi godinama unazad - da posvađa građane i zdravstveno osoblje, a onda i zdravstveno osoblje da podeli na lekare, sestre, bitnije, manje bitne lekare itd. Iza svega se krije nesposobnost i neodgovornost države", kaže Rade Panić.\nUprkos porukama da virus slabi tokom leta i da su oboljevanja od korone sada praćena lakšom kliničkom slikom, bez odgovora ostaje pitanje da li je u Srbiji već krenuo drugi talas koronavirusa. Iz današnje perspektive, građani strahuju kakva ih jesen čeka i hoće li se ponoviti situacija sa vanrednim stanjem, policijskim časom, zatvaranjem škola i svim drugim merama kojima su bili izloženi tokom proleća.