Ovlašćeni sudski tumač Beograd\nOvlašćeni sudski tumač Beograd obavlja posao prevoda i overe dokumentacije u najkraćem roku, uz maksimalnu sigurnost, tačnost i preciznost. Ovlašćeni sudski tumač radi na dve lokacije u Beogradu\nPrecizni prevodi, ovlašćeni sudski tumač Beograd\nNaša firma postoji duže od 20 godina, koliko dugo se i bavimo prevodilačkim poslovima. Ovlašćeni sudski tumač Beograd pored prevoda sudske dokumentacije, ličnih dokumenata i isprava, ima dozvolu za overu i time sve prevode čini verodostojnim i pravno korisnim u različite svrhe. Mnogi bitni poslovi vezani za školovanje, zaposlenje, stipendije, baziraju se na dokumentaciji koja mora biti prevedena na neki od svetskih jezika zemlje u kojoj naš potencijalni klijent planira da živi, zaposli se, školuje se ili neko vreme jednostavno boravi. Ovlašćeni sudski tumač Beograd najpre mora biti posvećen i stručan da bi posao kojim se bavi izvršio na profesionalan način. Ovlašćeni sudski tumač Beograd ne nagađa i ne prevodi proizvoljno dokumenta koja su mu poverena.\nOdgovornost i kvalitet u radu kod ovlašćenog sudskog tumača Beograd\nDostavljenu dokumentaciju ovlašćeni sudski tumač Beograd dužan je da prevede apsolutno verodostojno izvornom obliku teksta koji je napisan u dokumentu. Ovlašćeni sudski tumač Beograd poseduje sertifikate i ovlašćenja da svu dokumentaciju sa kojom radi i overava. Samim tim sam garantuje za kvalitet svog prevoda. Potpuno i profesionalno prevođenje uslov je za opstanak bilo kog ovlašćenog sudskog tumača u Beogradu ili Srbiji.\nNajbrži prevod i poštovanje dogovorenih rokova\nNaš tim je stručan u obavljanju posla oko prevoda i overe dokumentacije. Trudimo se da uz minimalan utrošak vremena obavimo sve ono što klijenti i naši poslovni saradnici od nas zahtevaju. U susret im izlazimo i savetom oko raznih sitnica u vezi sa dokumentacijom, prevodom, overom i daljim putem prevedenih dokumenata. Ukoliko je posao oko prevoda i overe dokumenata kod sudskog tumača preobiman da bi se završio za dan ili dva, dogovorimo vreme kada će prevod biti gotov i uvek ispoštujemo dogovor. Svesni smo da su brzina i neprobijanje dogovorenih rokova za posao ovlašćenog sudskog tumača Beograd od presudnog značaja za naše poslovne saradnike. Brzina i efikasnost u obavljanju poslova ovlašćenog sudskog tumača od suštinskog su značaja za postojanje firme i našu borbu za opstanak među brojnom konkurencijom na tržištu.\nCene naših prevoda usklađene su sa prilikama na domaćem tržištu i prilagođene platežnoj moći ljudi u Beogradu i Srbiji. Posebno nam je zadovoljstvo da naglasimo da postoje klijenti koji nam se uvek vraćaju. Zahvalni zbog poverenja koje nam poklanjaju, spremili smo povoljnosti pri plaćanju usluga i specijalne popuste za usluge ovlašćenog sudskog tumača Beograd za naše stalne partnere. Zahvalnost poslovnih saradnika najbolji su marketing za našu firmu.


Vlada odlučila da se Veterinarski instituti uključe u laboratorijsko testiranje - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Vlada odlučila da se Veterinarski instituti uključe u laboratorijsko testiranje\n1Piše: Danas Online 06. avgusta 2020. 16.47 Izmenjeno: 16.48\n„Zbog potrebe da se obezbedi zdravstveni sistem uoči jesenjeg perioda, kako bi se stanovništvo dodatno zaštitilo od zarazne bolesti Kovid-19, vlada je odlučila da se poveća broj laboratorija u kojima će biti omogućeno testiranje. Radi se o laboratorijama zdravstvenih ustanova i o svim mikrobiološkim laboratorijama u javnoj svojini, koje obavljaju poslove u oblasti zdravlja životinja, bezbednosti hrane, kontrole kvaliteta i bezbednosti mleka i ispitivanja zabranjenih, nedozvoljenih, štetnih i nepoželjnih supstanci u hrani i hrani za životinje, zdravlja bilja, semena i sadnog materijala i banke biljnih gena“, dodaje se u saopštenju Vlade Srbije.\nPored toga, članovi vlade usvojili su i Uredbu o ponudi važenja kupljenih ulaznica za kulturno-umetničke manifestacije koje su otkazane usled pandemije zarazne bolesti Kovid-19, kojom se uređuju načini i uslovi pod kojima se može ponuditi odgovarajuća zamena, odnosno nadoknada za kupljenu neiskorišćenu ulaznicu.\n„Organizator kulturno-umetničke manifestacije može kupcu ulaznice koja nije iskorišćena da ponudi da je iskoristi tokom narednog održavanja manifestacije, za neku drugu manifestaciju u njegovoj organizaciji (najkasnije do 31. decembra 2021. godine) ili da mu ponudi povraćaj novca. Ova odluka rezultat je predloga koji su izneli predstavnici manifestacionog turizma na nedavno održanom sastanku sa predsednicom Vlade Republike Srbije Anom Brnabić“, zaključuje se u saopštenju Vlade Srbije.\nKorona virus, Testitanje, Veterinarski instituti, Vlada Srbije\n07. avgusta 2020. u 00.32\nSrpski narod postao stoka pa sad da ga lece veterinari… srpsko zdravstvo u progresu zlatnog doba…


Vatikan ljut zbog izjave sveštenika da su zemljotresi 'Božja kazna za homoseksualnost'\nJedan italijanski sveštenik nazvao je nedavne zemljotrese u Italiji "Božjom kaznom zbog stupanja u homoseksualne zajednice", što je izazvalo burnu reakciju u Vatikanu, koji je tu izjavu ocenio uvredljivom i za vernike i za ateiste.\nOn je za katolički "Radio Marija" (Radio Maria) rekao da su zemljotresi "božja kazna za uvredu porodice i dostojanstva braka stupanjem u homoseksualne i vanbračne zajednice". Nekoliko dana kasnije t radio-stanica se ogradila od te njegove izjave.\nKavalkolijeve reči izazvale su oštru reakciju Vatikana, koji je sinoć u saopštenju ocenio da je nazivanje Boga "osvetnikom" deo "paganske tradicije iz prehrišćanskog doba".\nDržavni podsekretar Vatikana, italijanski nadbiskup Anđelo Beču, ocenio je da je ta izjava "uvreda za vernike i skandalozna za ateiste".\nOn je zatražio "oproštaj" od žrtava zemljotresa i poručio da imaju solidarnost i podršku pape Franje.


Линта: Бошњачка елита не одустаје од ратне политике | Јадовно 1941.\nPredsednik Saveza Srba iz regiona Miodrag Linta smatra da najnovije pretnje ratnog komandanta Armije BiH Sefera Halilovića da će Republika Srpska nestati predstavlja još jedan dokaz da značajan deo bošnjačke političke, vojne i intelektualne elite živi u prošlosti i ne odustaje od ratne politike stvaranja islamske države u Bosni i Hercegovini.\n“U bošnjačkom narodu nema stvarne spremnosti da se suoči sa zločinačkom politikom Alije Izebegovića kao preduslova za istinsko pomirenje i razumevanje između Srba i Bošnjaka”, ocenio je Miodrag Linta u pisanoj izjavi.\nPredsednik Saveza Srba iz regiona smatra i da je bez kažnjavanja ratnih zločinaca iz reda bošnjačkog naroda i poštovanja srpskih žrtava svaka priča o međusobnom poštovanju i uvažavanju licemerna i neiskrena.\nLinta ističe u izjavi i da srpski narod u Republici Srpskoj ima pravo da izrazi svoju volju na referendumu, jer je Ustavni sud BiH doneo politički motivisanu odluku da Dan Republike Srpske proglasi neustavnim.\n“Navedenom odlukom Ustavni sud BiH se otvoreno stavio na stranu bošnjačkog naroda i na taj način odlučujuće doprineo zaoštravanju političke situacije i povećanju tenzija. Jedan od ključnih preduslova uspostave trajnog mira i stabilnosti u regionu jeste dosledno poštovanje Dejtonskog mirovnog sporazuma i donošenje odluka putem dogovora i kompromisa a ne preglasavanjem”, kazao je Linta.\nOn posebno ističe činjenicu da državno rukovodstvo Srbije vodi mudru i odgovornu politiku i da predstavlja garant opstanka Republike Srpske.\n“Samo jaka i međunarodno ugledna Srbija će biti u stanju da maksimalno zaštiti srpski narod zapadno od Drine i Dunava”, zaključio je Linta.


San se kod roditelja stabilizuje tek posle šest godina od rođenja bebe - Moja učionica\nMajke novorođenčadi preuzimaju većinu roditeljskog posla, u odnosu na očeve, i provode budne mnogo više noći s bebom, kaže statistika.\nAli majke koji brinu o svom prvom detetu imaju veće šanse da bolje spavaju od majki koje imaju dvoje ili troje dece.\nDo poremećaja sna kod roditelja, često dolazi zbog toga što bebe spavaju češće a kraće.\nStudija je istraživala ukupno 111 roditelja, i njihov ritam spavanja dok su brinuli o deci, od momenta njihovog rođenja.\nOvom, uvek aktuelnom temom, bavili su se istraživači kanadskog univerziteta Makgil, a studija je objavljena u časopisu Journal of Sleep Research.\nInteresantno je da je utvrđeno da majke sa jednom bebom imaju manje prekinutog sna koji je i kvalitetniji, u odnosu na majke sa više od jednog deteta.\nIstraživači smatraju da je to tako verovatno zbog toga što ne moraju da brinu o starijoj deci.\nOčevi su uglavnom mogli da spavaju više.\nMeđu onima koji su učestvovali u istraživanju, njih 96 posto je radilo, pa je većina obaveza oko dece pripala majkama.


Penzioneri dobijaju jednokratnu pomoć 4. novembra\nJednokratnu pomoć od po 5.000 dinara svi penzioneri će dobiti\n4. novembra, potvrđeno je RTS-u.\nIzmene zakona kojima se uvodi "švajcarska formula" za rast penzija, stigle su u Skupštinu Srbije, a uskoro će se znati i tačan iznos povišice.\nDok oko jednokratne isplate 5.000 dinara nema dileme, penzioneri o "švajcarskoj formuli" ne znaju mnogo.\nPrema predlogu zakona penzije će se usklađivati jednom godišnje, svakog 1. januara, na to ce podjednako uticati dvanaestomesečno kretanje inflacije i prosečne zarade.\nIako je Zavod za statistiku objavio pojedinačne podatke, zapelo je oko konačne cifre povišice, u pitanju su decimale.\n"Mi čekamo odgovor od njih, jer smo njima poslali na tumačenje, s obzirom na to da se uzima period od jula 2018. do 30. juna 2019. kao parametar za ovo povećanje", kaže ministar za rad boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević.\nOd razlike u decimali, kažu, važnije je da povećanje ne narušava makroekonomsku stabilnost.\n"To povećanje od 5,3 ili 5,4 odsto je uključeno u jedan okvir dogovora, aranžmana sa MMF-om, da masa penzija ne prede nekih 11 posto bruto domaćeg proizvoda", ističe direktor Republičkog zavoda za statistiku Miladin Kovačević.\nU svakom slučaju, prosečna penzija koja je sada 26.343 dinara trebalo bi da bude veća za oko 1.500 dinara, a najviše penzije i preko 7.000 dinara.\n"Penzija je 2010. godine bila 193 evra, a od 1. januara ce biti 240 evra. U poslednje tri godine smo isplaćivali pomoć penzionerima na kraju godine i sa tom podrškom nastavljamo i ove godine", rekao je ministar Đorđević.\nOd prošle godine do novembra ove, uredbom je predviđena isplata dodatka uz penzije do 34.000 dinara, koji ne ulazi u osnovicu. Nadležni najavljuju da će se sa tim isplatama nastaviti.\nizvor: rts.rs, agencije, foto: adamr/freedigitalphotos.net\nap vojvodina ekonomija Novi Sad penzija srbija


Severna Makedonija, povratak "nestalog" poslanika - Izazov\nSeverna Makedonija, povratak „nestalog“ poslanika\nRadio-televizija Srbije\t 15. novembra 2021. 13:06\n"Bilo je i pretnji po moj život", rekao je Redžepi četiri dana pošto je propao pokušaj makedonske opozicije da izglasanje nepoverenje vladi Zorana Zaeva.\n"Miran sam i čiste savesti… Nema boljeg puta za moju zemlju od puta ka EU i NATO. Saveznik sam Albancima i Makedoncima", rekao je Redžepi.\nPoslanik stranke Besa nije se pojavio na sednici makedonskog parlamenta na kojoj je u petak trebalo da se glasa o poverenju vladi Zorana Zaeva. U Sobranje je došlo 60 poslanika, odnosno jedan manje od kvoruma.\nOpozicija je, odmah, optužila vladajući SDSM da je "otela" Redžepija, kako bi sprečio pad vlade, ali se kasnije ispostavilo da je poslanik Bese dan proveo kod prijatelja.\n"Nestali" poslanik, kako je Redžepi prozvan posle višesatnih pokušaja da mu se nekako uđe u trag, pojavio se u petak izjutra u policijskoj stanici u Skoplju i rekao da nije bio kidnapovan već da je svojevoljno dan, umesto u Sobranju, proveo kod prijatelja.\nU policiju je došao pošto je opozicija, usred spekulacija o sudbini poslanika koji je nedostajao da bi se izglasalo nepoverenje vladi Zorana Zaeva, prijavila nestanak Kastriota Redžepija, optuživši, istovremeno, vladajuću koaliciju da "nasiljem i nedemokratskim metodama" gura državu u dublju krizu.\nObjašnjavajući tok događaja, Redžepi je naveo da je posle najave Zorana Zaeva da će podneti ostavku "razmišljao da glasa" protiv vlade, ali je kasnije promenio mišljenje "vodeći računa o budućnosti države".\nRedžepi je, ne imenujući nikoga, rekao i da je dobijao preteće poruke, zbog čega je bio prisiljen da se skloni na sigurno mesto.\nRedžepi je u petak "izbačen" iz Bese, pa će, kako smatraju makedonski mediji, najverovatnije preći u redove neke od partija iz vladajuće koalicije.\nNa kraju 24 časa duge neizvesnosti oko sudbine vlade, vladajuća koalicija, koju čine SDSM Zorana Zaeva i Demokratska unija za integracije i opozicija, kako se čini, mogu da računaju na podršku po 60 poslanika u parlamentu, pa je sasvim izvesno da će jednu političku krizu u Skoplju, uskoro, zameniti nova, sa jednako neizvesnim ishodom.


Italijani traže od Vlade da povuče priznanje Kosova\nPeticiju potpisalo više hiljada Italijana\nPeticija sa potpisima više hiljada Italijana u kojoj se od Vlade u Rimu traži ponovno razmatranje priznanja takozvane države Kosovo, odnosno poništavanje diplomatskog agremana ambasadoru u Prištini, sutra će biti predata italijanskom parlamentu.\nVeka, koja je od 2000. godine na Kosmetu boravila čak 50 puta, izrazila je nadu da će 630 poslanika Donjeg doma italijanskog parlamenta pažljivo proučiti peticiju i u njoj iznijeti razloge za ukidanje priznanja.\nOna je navela da će potpisi sutra biti predati poslanicima, te da očekuje da će o dokumentu biti raspravljano do 20. februara - dana kada je Italija 2008. priznala samoproglašeno Kosovo.\n"Hoću da vjerujem da će italijanski parlamentarci prisiliti Vladu da povuče priznanje, jer je to strašna sramota na obrazu naše zemlje", rekla je Veka.\n"Za ovih 19 godina koliko dolazim na Kosovo i Metohiju razgovarala sam sa velikim brojem vaših sunarodnika i gotovo sa svim porodicama otetih. Oni su, prije svih, pozvani da govore o državnosti donesenoj na NATO-bombama", rekla je Veka, koja je objavila četiri knjige o potresnoj sudbini više od 100 Srba sa Kosmeta.\nPodatke za knjigu "Vučije srce" u kojoj govori o sudbini četvorice Srba na Kosmetu - ljekaru, inženjeru, profesoru i seljaku, koji su žrtve trgovine organima, razmjenjivala je sa Dikom Martijem i tvrdi da su autentični.\nItalija Kosovo peticija\nKosovo se nada članstvu u NATO\nDo četvrtka se neće znati da li je Kosovo tema rasprave\nMoskva oštro odreagovala na stav Londona o Kosovu


Šeranić: Modernizacija Univerzitetske bolnice u Foči teče dobrom dinamikom -\nŠeranić: Modernizacija Univerzitetske bolnice u Foči teče dobrom dinamikom\n22. Jula 2019. 23. Jula 2019.\nRekonstrukcija paviljona i nabavka savremene opreme u Univerzitetskoj bolnici u Foči, vrijedna 16, 3 miliona maraka, odvija se planiranom dinamikom i sve će biti završeno u zadatom roku od 12 mjeseci, istakao je juče Alen Šeranić, ministar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske nakon obilaska radova koji su u maju počeli u fočanskoj bolnici.\nŠeranić je naglasio da će ovim projektom modernizacije bolnice, koji finansira Vlada RS, zaposleni ljekari dobiti odlične uslove za rad, a pacijenti visok kvalitet usluga i liječenja.\n-Suština je da pokušamo da bolnice u Srpskoj usmjerimo da imaju, prije svega, jak poliklinički dio, obavezno urgentni blok i da kroz kadrove osposobimo jednodnevnu, dvodnevnu, trodnevnu laparoskopsku i endoskopsku hirurgiju. Univerzitetska bolnica u Foči ide i korak dalje u tome, jer će ovdje biti i angiosala, a poručena je i nova savremena oprema za radiološku dijagnostiku, tako da će, uz kadar koji obrazuje, omogućiti kvalitetnu zdravstvenu zaštitu-rekao je Šeranić.\nDirektor Univerzitetske bolnice Radmil Marić rekao je da je riječ o najznačajnijem ulaganju od otvaranja prije 60 godina.\n-Startovali smo sa polikliničkim dijelom u jednom od paviljona, koji će građevinski biti završen do kraja avgusta, a u septembru počinje opremanje i očekujemo da će u tom mjesecu poliklinika krenuti sa radom. Nova poliklinika imaće više od 30 ambulanti – od hirurških, preko internističkih, do svih odjeljenja, koje će biti raspoređene u tri nivoa sa svim kabinetima, tako da će sve biti na jednom mjestu. Poliklinika će dobiti kompletnu opremu i pružaće usluge, ne samo našim osiguranicima, već i pacijentima iz Federacije BiH koji dosta koriste naše usluge-naveo je Marić.\nU okviru projekta modernizacije i opremanja Univerzitetska bolnica u Foči obnoviće sve paviljone, dobiti nove četiri operacione sale, koronarnu jedinicu, kompletnu radiološku opremu s angio-salom, ultrazvuk, savremenu opremu za dječje i sva ostala odjeljenja, prijemno-urgentni blok i prvi put će od osnivanja postati kompletna zdravstvena ustanova koja pokriva sve nove tehnologije i usluge.\nNa liječenju pacijenti iz svih krajeva Srpske\nVisok kvalitet zdravstvenih usluga, ljubaznost osoblja, dobra oprema, samo su neki od razloga povjerenja više od 13 000 pacijenata iz svih krajeva RS koji se na godišnjem nivou liječe u Univerzitetskoj bolnici u Foči.\nNa liječenju na hirurškom odjeljenju zatičemo pacijente iz Lopara i Istočnog Sarajeva:\n-Odlično je sve, zadovoljan sam, kakav sam došao, daleko sam bolje, nemam riječi kojima bih opisao ove uslove-kaže Rade Ilić iz Lopara.\n-Meni je prvi put u životu da dođem uopšte u bolnicu, nikoga nisam poznavao, šta god sam zatražio sve mi je udovoljeno, i od sestara i od doktora, sve pohvale zaista-zadovoljan je Risto Kovač iz Istočnog Sarajeva.\nVlada Srpske nastavlja ulaganja u zdravstvo\nResorni ministar podsjetio je da paralelno sa radovima i ulaganjima u fočansku bolnicu, Vlada Srpske finansira i prati modernizaciju i ostalih zdravstvenih ustanova širom Srpske.\n-Vlada je skoro donijela odluku i o modernizaciji bolnice u Zvorniku, počela je modernizacija bolnice u Gradišci, a nastavljaju se radovi na kardiohirurgiji u Univerzitetskom centru u Banjaluci. Tako da projekti i ulaganja u zdravstvo i dalje teku, a paralelno sa tim gledaćemo da strateški i legislativni okvir donesemo i omogućimo zdravstvenim radnicima u Srpskoj da adekvatno i efikasno rade-rekao je Šeranić.


Beograd: Glavni kolektor u Urovcima i Krtinskoj za pola godine - Gradjevinarstvo.rs\n13.10.2014. | Tanjug\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali izjavio je danas (13. oktobar 2014.) u Obrenovcu da bi u narednih šest meseci u potpunosti trebalo da budu završeni radovi na izgradnji glavnog kolektora i dve fekalne crpne stanice – Urovci i Krtinska, čija vrednost iznosi 63 miliona dinara.\nOn je, obilazeći radove sa predsednikom opštine Obrenovac Miroslavom Čučkovićem, podsetio da su radovi započeli u septembru, da teku po planu i u narednih šest očekuje se da kolektor i crpne stanice budu u potpunosti završene.\n- Nakon toga, stvaraju se uslovi za ova dva naselja da dobiju sekundarnu kanalizaciju i da ona ide do svake kuće i doma u tim naseljima, kako bi u potpunosti rešili problem u ovom delu Obrenovca – rekao je Mali.\nOn je podsetio da su poslednjih nekoliko meseci grad, opština i Vlada Sbije zajedno radili na obnovi infrastrukture koja je bila oštećena prilikom poplava, dodajući da se ne radi samo na obnovi nego i na izgradnji infrastrukture koja je Obrenovcu nedostajala.\n- To je značajno za sve a posebno za stanovnike Obrenovca, da vide da nije reč samo o obnovi nego i da se razmišlja o njihovoj budućnosti – istakao je Mali.\nOn je podsetio da je problem kanalizacije jedan od većih, ne samo opštine Obrenovac, već i grada Beograda, podsećajući da gotovo trećina grada nema kanalizaciju.\n- Mi u ovom trenutku pravimo planove, zajedno sa „Direkcijom za građevinsko zemljište“ i „Beogradskim vodovodom i kanalizacijom“ i strategiju obnove vodovodne i kanalizacione mreže u Beogradu a takođe i izgradnju onog što nedostaje. To su velike investicije vredne stotine miliona evra. Vrlo aktivno radimo na tome da se obezbede izvori finansiranja koji bi nam omogućili realizaciju svih investicija – rekao je Mali.\nRazvod vode Izgradnja zgrada, drugih objekata ili njihovih delova


Fejzić osudio šovinističke uvrede upućene Abazoviću – CG Vijesti\nPovezane teme:Crna GoraRifat Fejzić\nŠaljaj: Slijedi nam intelektualni preobražaj romske i egipćanske zajednice u Crnoj Gori\nPredsjednik Romskog Savjeta Mensur Šaljaj obratio se saopštenjem za javnost.\nZbog smrti porodilje A.Š.H. za danas je u podne održan protest ispred Opšte bolnice Bar. Jedna od organizatorki okupljanja, Darija Jelić, poručila je da traže da se ispitaju svi sporni slučajevi, ali i zatražila da ljekari pokažu humanost – da znaju da se ophode prema pacijentima.\n“Smrt mlade, zdrave majke nas je sve ostavila nijeme, ali upravo zbog takve tragedije ne smijemo više da ćutimo”, navodi se u najavi, prenosi barski portal.\nMenadžment barske bolnice: Ljekare ne proglašavati krivima unaprijed\nMenadžment i ljekari Opšte bolnice Bar obratili su se crnogorskoj javnosti, povodom slučaja smrti porodilje iz tog grada.\nKada dođe do komplikacija pojave disfunkcije, otkazivanja vitalnih organa čak i najveće medicinsko znanje i ljekarsko zalaganje postaje nedovoljno da bi se spasio život. Nažalost, nedobronamjerni i nestručni ljudi od ovog događaja žele da naprave aferu i bez ikakvih dokaza optuže ljekare Barske bolnice, koji su učinili sve što je bilo u njihovoj moći da do ovog neželjenog ishoda ne dođe. Zato još jednom ponavljamo zahtjev da se postupanje ljekara Barske bolnice u ovom slučaju, provjeri ekspertizom nezavisne stručne komisije.


Na šta se sve troše pare iz budžeta gradova i opština: Od pesme do zuba i frizura - Grad Prijepolje\nGrad Prijepolje > Vesti > Vesti dana > Na šta se sve troše pare iz budžeta gradova i opština: Od pesme do zuba i frizura\nNa šta se sve troše pare iz budžeta gradova i opština: Od pesme do zuba i frizura\nSredstva iz budžeta gradova i opština troše se nenamenski i neracionalno. Pojedini gradski čelnici su budžetskim parama popravljali zube, sređivali frizure ili ogromne sume izdvajali za gostovanja estradnih umetnika.\nIz budžeta grada Zaječara mnogo novca troši se za nepotrebne stvari, a sva nenamenska trošenja izašla su na videlo tokom predizbornog i postizbornog rata dve. Lokalna televizija “Best” čiji je vlasnik naprednjak i predsednik skupštine Zaječara Saša Mirković prenela je da je poslednje dve godine za popravku zuba, proteze i druge stomatološke usluge radnika Gradske uprave izdvojeno više od 1,3 miliona dinara.\nZaječarci su preko budžeta finansirali stomatološke usluge šefovima ili načelnicima pojedinih gradskih službi, pa čak i pomoćniku gradonačelnika. U 2011. za zube zaposlenih u Gradskoj upravi dato je 413.000 dinara, 2012. za te namene je izdvojeno 625.000 dinara.\nIstovremeno, opozicija u ovom gradu izašla je sa još jednim frapantnim podatkom – da je iz budžeta ovog grada čak 18 miliona dinara izdvojeno za televiziju “Best”, čiji je vlasnik Mirković.\nI tokom predizborne kampanje pojedine stranke su prigovarale što je iz budžeta Bora izdvajaju sredstva za izdavačku kuću “Beoton” i udruženje građana “Čarolija”, koje predstavlja Saša Mirković. Govorilo se da su ove dve pozicije odnele iz budžeta duplo više para nego sportska društva u Boru.\nU Gornjem Milanovcu izdvojili su preko milion dinara za koncert Ane Bekute povodom obeležavanja Dana opštine. Pošto je informacija o visini honorara ustalasala javnost, pevačica je saopštila da će celokupan iznos uplatiti na račun dvogodišnje devojčice kojoj je potrebna hitna transplantacija srca.\nGradonačelnik Čačka Vojislav Ilić i član Gradskog veća Ostoja Mijailović, obojica iz Nove Srbije, danas se vraćaju iz Sjedinjenih Američkih Država, gde su otputovali na poziv predsednik Generalne skupštine UN Vuka Jeremića, kako bi “kroz razgovore sa američkim privrednicima i predstavnicima dijaspore” pokušali da pomognu čačanskoj privredi. Iako je prvobitno bila doneta odluka da se odlazak preko okeana finansira iz tekuće budžetske rezerve, iz koje se, po pravilu, isplaćuje pomoć najugroženijim građanima, pod pritiskom javnosti mlađi brat Velimira Ilića saopštio je da će njegov saradnik i on putovati o vlastitom trošku.\nIz novosadskog budžeta novac je prethodnih godina odlazio na ulepšavanje dama. Na šatiranja, feniranja, minivalove žena zaposlenih u Gradskoj kući kod i najskupljeg frizera u gradu, 2012. godine izdvojeno je 570.000 dinara, što je za skoro 2.000 evra više nego u 2011. godini.\nU kabinetu tadašnjeg gradonačelnika Igora Pavličića objasnili su da je novac za „vizuelne pripreme za javni nastup“ odvojen samo za zaposlene u odeljenjima za protokol i odnose s javnošću.


Senka špijunskog skandala ponovo nad odnosima SAD i EU Balkan Times\nNavodi da su SAD špijunirale evropske lidere uz pomoć danske obaveštajne agencije, pred prvi dolazak američkog predsednika Džoa Bajdena (Joe Biden) u Evropu, izazvali su zabrinutost u Evropskoj uniji i ponovo bacili senku na odnose Vašingtona i Brisela, iako stručnjaci kažu da je špijuniranje uobičajeno i među bliskim saveznicima i partnerima, pišu svetski mediji.\nSenka špijunskog skandala ponovo nad odnosima SAD i EU- Izveštaji da je danska vojna obaveštajna agencija pomagala SAD u špijuniraju vodećih evropskih političara, uključujući nemačku kancelarku Angelu Merkel, u EU su izazvali zabrinutost i zahteve za objašnjenjem, ukazuje Gardijan (The Guardian).\nDanski javni emiter Danmarks radio objavio je da je američka Nacionalna bezbednosna agencija (NSA), čije je navodno prisluškivanje telefona Angele Merkel obelodanio Edvard Snouden (Edward Snowden) 2013, takođe koristila dansku Odbrambenu obaveštajnu službu (FE) za špijuniranje zvaničnika u Švedskoj, Norveškoj i Francuskoj.\nNavodi su sadržani u internom poverljivom izveštaju o ulozi FE u sporazumu o partnerstvu u nadziranju s NSA od 2012. do 2014. godine, naveo je danski radio pozivajući se na devet neidentifikovanih izvora upoznatih s istragom.\nIzveštaj kaže da je NSA koristila danske informacione kablove za špijuniranje visokih zvaničnika, uključujući bivšeg nemačkog ministra spoljnih poslova Frank-Valtera Štajnmajera (Frank-Walter Steinmeier) i tadašnjeg lidera opozicije Pira Štajnbrika (Peer Steinbrück), ukazuje Gardijan, dodajući da nije jasno da li je danska vlada odobrila prisluškivanje.\nAko je izveštaj tačan, špijuniranje se događalo tokom i posle afere Snouden 2013. godine, kada je bivši radnik NSA-a objavio hiljade tajnih dokumenata koji su razotkrili ogromnu američku operaciju nadziranja pokrenutu posle napada terorističke organizacije Al Kaida na SAD 11. septembra 2001.\nFrancuski predsednik Emanuel Makron (Emmanuel Macron) i nemačka kancelarka tražili su objašnjenje od SAD, navodeći da prisluškivanje “nije prihvatljivo između saveznika”, mada, kako ukazuje Vašington post (The Washington Post), zvaničnici i stručnjaci kažu da ta praksa ne bi trebalo da iznenađuje, jer saveznici rutinski špijuniraju jedni druge.\nMakron je na francusko-nemačkom video samitu rekao da “nema mesta za sumnje” između SAD i evropskih saveznika.\n“Tražili smo od naših danskih i američkih partnera da obezbede sve informacije o tim otkrićima i o tim ranijim činjenicama. Čekamo na te odgovore”, rekao je Makron, dok je Merkel dodala da “ne može više da se složi”.\nSnoudenova otkrića 2013. su potresla političke odnose između SAD i Evrope, ali je, ukazuje Vašington post, razmena obaveštajnih podataka među saveznicima i partnerima nastavljena.\nDžejms Klaper (James R. Clapper Jr.), koji je tada bio direktor NSA, prisetio se diplomatskih tenzija pošto je Snouden obelodanio da je NSA prikupila milione digitalnih komunikacija u Francuskoj i telefonske pozive brazilskog i meksičkog predsednika. “Imali smo mnogo neprijatnih i nezgodnih sastanaka”, rekao je on, ali je dodao da je nastavljena saradnja. “Priznali smo da nacionalne države rade stvari u svom interesu.”\nObaveštajni stručnjaci kažu da špijuniranje može biti i stabilizujući faktor, pošto smanjuje šanse za iznenađenje, ukazuje Vašington post.\n“Čak i bliski saveznici koji imaju ogromno poverenje u vlade drugih država zadržavaju pravo da špijuniraju građane tih zemalja radi sopstvene nacionalne bezbednosti”, rekao je Robert Deic (Deitz), bivši savetnik NSA i bivši savetnik nekadašnjeg direktora CIA Majkla Hejdena (Michael Hayden). “Čak se zna i da nas s vremena na vreme špijuniraju naši evropski prijatelji”, dodao je on.\nNekoliko evropskih država želi da Danska objasni zašto je njena obaveštajna služba navodno pomagala SAD da špijuniraju evropske lidere, prenosi Asošiejtid pres(Associated Press).\n“Želimo karte na stolu”, rekao je švedski ministar odbrane Peter Hulkvist (Hulqvist), dodajući da je “neprihvatljivo prisluškivati saveznike”.\nNorveška premijerka Erna Solberg rekla je da je “neprihvatljivo ako zemlje koje imaju blisku savezničku saradnju osete potrebu da špijuniraju jedna drugu ili dobijaju informacije o njima”.\nOna je dodala da špijuniranje više stvara nepoverenja nego što razvija saradnju. “Dakle, to nije pametna investicija za SAD”, rekla je norveška premijerka.\nS druge strane, danska ministarka odbrane Trine Bramsen u pisanom komentaru za danski javni radio je navela da vlada ne može da raspravlja o obaveštajnim pitanjima, ali je dodala da sadašnja vlada ima “isto gledište” kao i prethodna socijaldemokratska vlada koja je bila na vlasti u vreme prisluškivanja: “sistematsko prisluškivanje bliskih saveznika je neprihvatljivo”.\nŠpijunski skandal bacio je senku nad odnosima EU i SAD dve nedelje uoči prve Bajdenove posete Evropi u svojstvu predsednika, ocenjuje Politiko (Politico), dodajući da je izveštaj Evropljane vratio u mračne dane 2013, kada je Snouden otkrio američke programe nadziranja i kada je tadašnji predsednik SAD Barak Obama (Barack) morao da vodi neugodne razgovore s liderima EU o špijuniranju saveznika.\nSada će to pasti na njegovog bivšeg potpredsednika kada dođe na skup G7 u Velikoj Britaniji gde će visoko na dnevnom redu biti pitanja transatlantskog poverenja, saradnje i digitalne trgovine, ističe Politiko uz ocenu da tajming objavljivanja izveštaja danskog radija teško da može biti nezgodniji za Bajdena.\nVašington i Brisel su usred pregovora o novom transatlantskom sporazumu o prenosu podataka, dok će izveštaj iz Danske povećati fokus EU na špijunske moći SAD, zakonska ograničenja i garancije za podatke Evropljana.\nObjavljivanje izveštaja se takođe poklopilo s nastojanjem EU da poboljša pravila za bolju zaštitu svoje infrastrukture i javnih službi od sajber napada i upada. Iako je, kako navodi Politiko, to uglavnom namenjeno suprotstavljanju hakerskim grupama iz Rusije i Kine, medijski izveštaji su ponovo pokazali i da SAD zabadaju nos u srž politike EU.\nSnoudenova otkrića su u Vašingtonu možda zaboravljena, ali ne i u Evropi, ističe Politiko, navodeći da su otkrića iz 2013. dovela do velikih rasprava o bezbednosti i privatnosti Evropljana i da nastavljaju da truju transatlantske odnose. Mnoge ključne figure iz 2013. sada su ponovo u igri, uključujući Bajdena i Margret Vestager (Margrethe), koja je tada bila deo danske vlade, a sada potpredsednica Evropske komisije zadužena za digitalna pitanja.\n“Bajden je vrlo dobro pripremljen da odgovori na ovo kada uskoro dođe u Evropu pošto je, naravno, bio duboko uključen u skandal prvi put”, naveo je Snouden na Tviteru (Twitter).\nPrema nalazima interne istrage danske obaveštajne službe, koja pokriva period od 2012. do 2014, NSA je pomoću danskih informacionih kablova špijunirala visoke zvaničnike u Švedskoj, Norveškoj, Francuskoj i Nemačkoj, prenosi Rojters (Reuters) navode danskog javnog radija.\nU Danskoj, bliskom savezniku SAD, nalazi se nekoliko ključnih kopnenih stanica za podmorske internet kablove iz Švedske, Norveške, Nemačke, Holandije i Velike Britanije.\nPreko ciljane pretrage i softvera za analizu Xkeyscore koji je razvila NSA, ta agencija je presretala pozive, tekstualne poruke i četove s telefona zvaničnika iz susednih zemlja, rekli su izvori za danski radio.\nPrema izveštaju radija, interna istraga u danskoj Odbrambenoj obaveštajnoj službi pokrenuta je 2014. zbog zabrinutosti o Snoudenovim otkrićima prethodne godine o tome kako radi NSA.\nU avgustu prošle godine suspendovani su šef Odbrambene obaveštajne službe i još tri zvaničnika zbog kritika i optužbi o nepravilnostima koje je izneo nezavisan nadzorni panel te agencije, navodi danski radio, dodajući da je odluka o suspenziji povezana s istragom iz 2015.\nKoreni u devedesetim\nIstraga danskog radija je poslednji naknadni šok najozbiljnijeg špijunskog skandala na Zapadu od kraja Hladnog rata, ističe Tajms (The Times).\nPre osam godina Snouden je otkrio da je NSA pratila elektronske komunikacije stotina miliona ljudi širom sveta, uključujući Merkel i nekoliko drugih bliskih saveznika tadašnjeg američkog predsednika Obame.\nNeki od tih špijunskih programa, kako piše londonski list, sprovedeni su uz pomoć “partnerskih” agencija u Evropi, poput britanske GCHQ i nemačke spoljne obaveštajne službe.\nProšle godine danski javni radio je izvestio da je NSA špijunirala danske ministre i tri evropska proizvođača odbrambene opreme kroz sličan dogovor s danskom vojnom obaveštajnom agencijom FE.\nKoreni programa sežu još u devedesete godina prošlog veka, kada je FE navodno sklopila tajni sporazum s kompanijom koja rukovodi podmorskim telekomunikacionim kablovima koji prenose informacije iz Danske i drugih delova severne Evrope. Prema tvrdnjama iz 2008, NSA je pomogla danskoj obaveštajnoj agenciji da postavi stanicu za prisluškivanje na ostrvu gde se nalazi kopenhagenški aerodrom.\nPrema danskim medijima, ta zemlja je takođe neformalno u partnerstvu Pet očiju, saveza bezbednosnih agencija SAD, Velike Britanije, Kanade, Australije i Novog Zelanda.\namerikabalkantimeseusadSAD i EU\nIzbori u Iranu; Iranci biraju 13. predsjednika Islamske Republike


udruženja poljoprivrednika – AGRO VESTI by agronews.rs\nPosts tagged "udruženja poljoprivrednika"\nHome Tag udruženja poljoprivrednika\nSubvencije agraru manje nego ove godine\nResorno ministarstvo donelo “štedljiv” predlog izmene Zakona o podsticajima u poljoprivredi. Umesto 12.000 dinara, ratari mogu da očekuju upola niži iznos. Manje para dobiće i proizvođači mleka\nNiču udruženja mladih poljoprivrednika\nMladi širom rudničko-takovskog kraja počeli su da se organizuju i obezbeđuju posao u poljoprivredi za šta postoje izvanredni uslovi koji nisu iskorišćeni, rečeno je u Opštini Gornji Milanovac.\nNezadovoljni poljoprivrednici sutra blokiraju saobraćajnice\nUdruženja koja okupljaju nezadovoljne poljoprivrednike iz Mačve, Srema, Pocerine, Banata i Bačke odlučila su da u petak od 11 sati traktorima i drugom mehanizacijom blokiraju više od 100 saobraćajnica i mostova na teritoriji Srbije.\nMinistar poljoprivrede Dragan Glamočić uputio je poziv mladim poljoprivrednicima i udruženjima poljoprivrednika da predlože poslovne ideje i programe za preporod i opstanak sela. “Očekujemo predloge koji će uticati na donošenje novih mera i zakona: izmenu bankarske i zemljišne politike, eliminisanje uticaja monopolskih kompanija, veću tržišnu sigurnost, brže osavremenjavanje proizvodnje i rast profita”, navodi se u […]\nPredstavnici 4 udruženja poljoprivrednika počinju sa sakupljanjem potpisa za smenu načelnika niške Uprave za poljoprivredu Saše Stojiljkovića. Narednih dana obilaziće niška sela. Udruženja poljoprivrednika “Čegar”, “Niški povrtar”, “Niška šansa” i “Cvet juga” pokrenuće peticiju za smenu načelnika, jer je, kako su i ranije govorili, nestručan i doprineo je degradaciji niške poljoprivrede. – Poljoprivrednici znaju šta […]


Rajane, čuvaj se - Ovo su 10 najtrofejnijih fudbalera u istoriji! - Sportske.net\nRajane, čuvaj se - Ovo su 10 najtrofejnijih fudbalera u istoriji!\nNovim trofejom u Kupu kralja, fudbaleri Barselone Dani Alves, Andres Inijesta i Lionel Mesi napravili su još jedan korak na listi najtrofejnijih fudbalera u istoriji. Prvi na listi su Rajan Gigs i Vitor Baija, ali oni su odavno u penziji i neće moći da poprave svoj učinak za razliku od Barsinih čarobnjaka.\nBerbatov napravio svoj "drim tim"Oni trče najviše - Top 10 'radilica' u Premijer ligi!Ogledalo statistike - Idealnih 11 u Evropi ove sezone!Vreme da se svode računi - Pet najgorih pojačanja u PL!Najbolji mladi igrač Premijer lige - šta se desilo prethodnicima?\nBarsina dominacija u poslednjoj deceniji doprinela je velikim promenama na ovoj listi. Katalonci su od početka ''Pepove'' ere, koja se nastavila i sa Titom Vilanovom i Luisom Enrikeom, osvojili preko 20 pehara.\nNajtrofejniji igrač Barselone je desni bek Dani Alves, koji je u klub stigao 2008. godine iz Sevilje i u bordo-plavom dresu je osvojio neverovatnih 25 trofeja! Kada se na to dodaju četiri trofeja sa Seviljom i tri sa selekcijom Brazila, Alves ima sjajan učinak od 32 pehara, tri manje od Baije i četiri od Gigsa.\nKorak iza njega, jesu penzionisani Geri Nevil i njegov saigrač Andres Inijesta sa 31 osvojenim trofejom, dok Lionel Mesi i Ćavi Ernandes imaju 30.\nKada se uzme u obzir da Barselona u proseku svake godine osvoji dva ili tri takmičenja, nove promene se mogu očekivati već u narednoj sezoni.\nBarselona će već u avgustu imati priliku da se bori za trofej u Superkupu Španije, a naredne sezone će ponovo napadati na sva tri fronta - Primeru, Ligu šampiona i Kup kralja. Pored toga, i Dani Alves i Mesi i Inijesta će ovog leta sa reprezentacijima moći da se bore za naslov prvaka Evrope i Južne Amerike.\nKada pogledamo godine, možemo slobodno da kažemo da je Lionel Mesi u najboljoj poziciji da prestigne velikog Rajana Gigsa. Mesi će u junu napuniti 29 godina, Inijesta ima 32, a Dani Alves 33, pa je jasno da će Argentinac imati najviše šansi da napada trofeje u narednim sezonama.\nOvo su najtrofejniji fudbaleri u istoriji fudbala:\nIgrač: Klubovi/Reprezentacija Broj trofeja\nSevilja, Barselona, Brazil\n4. Andres Inijesta\n5. Geri Nevil\n6. Lionel Mesi\n7. Ćavi Ernandes\n9. Keni Dagliš\n10. Zlatan Ibarhimović\nAjaks, Inter, Barsa, Milan, PSŽ


2MLS, Kolubara LA 2003 – Zdravlje Leskovac, 80:78 – Lige Košarkaškog saveza Srbije\n2MLS, Kolubara LA 2003 – Zdravlje Leskovac, 80:78\nPravi derbi 2 košarkaške lige odigrao se u subotu u Lazarevcu. Tvrda utakmica između Kolubare i Zdravlja. Utakmicu su bolje otvorili gosti, i stvorili prednost, što je nagovestilo neizvesnu utakmicu. Kolubara do kraja prve četvrtine uspeva da preokrene rezultat, pre svega boljom igrom u odbrani. U drugoj četvrtini bolji protivnik su opet gosti, koji na poluvreme odlaze sa 2 poena prednosti. U drugom poluvremenu viđena je prava borba, gde nijedna ekipa nije uspevala da se odvoji na veću prednost. Kolubara predvođena Šparovićem, Simićem i Vuletićem uspeva da se odvoji na 9 poena razlike, ali Zdravlje uspeva serijom da se vrati u meč. U egal završnici na par poena, S. Sinđelić pogađa veoma bitnu trojku za domaćina nešto više od minuta do kraja. Kolubara u zadnji minut ulazi sa 3 poena prednosti, Zdravlje je imalo dva slobodna bacanja. Prvo bacanje Zdravlje je realizovalo, dok je drugo promašeno, nakon koga Zdravlje uspeva da uhvati loptu u napadu, i dolazi u priliku da šutira za produžetak ili pobedu. Ipak, nakon skoka, igrači Zdravlja se nisu snašli, pa je Kolubara odnela bitnu pobedu posle velike borbe.\nŽarko Simić, Čestitao bih pre svega svojim igračima na pobedi. Ovo je bila izuzetno teška utakmica u svakom smislu, i znali smo da neće biti lako, jer smo u prvom delu takmičenja poraženi upravo od Zdravlja u Leskovcu. Imajući to u vidu, a i važnost utakmice u ovom trenutku, znali smo da nas čeka veoma teška utakmica. Ipak, uspeli smo da ostvarimo zacrtano, da ostvarimo veoma bitnu pobedu u borbi za sam vrh. Opet zauzimamo prvo mesto na tabeli, i nastavljamo da spremamo utakmicu po utakmicu,a cilj nam je svakako najviši plasman.\nPetar Šparović , Čestitao bih svojim saigračima na bitnoj pobedi. Nimalo laka utakmica za nas, teška, sa dosta grešaka na obe strane. Do samog kraja rezultat je bio otvoren, imali smo rezultat većim delom utakmice, čak u jednom trenutku smo stekli ozbiljniju prednost, ali protivnik se brzo vratio na egal. Na kraju, uspeli smo da ostvarimo zacrtano, upisana pobeda protiv Zdravlja. Imamo veliku šansu, cela ekipa je posvećena jednom cilju, i nadam se da ćemo na kraju uspeti da ostvarimo svoj cilj, a to je najviši plasman.\nMarko Dimitrijević, Došli smo u Lazarevac da odigramo jednu dobru takmičarsku utakmicu, protiv najbolje ekipe u Ligi. Svakako da nam je želja bila da odigramo što bolje, da probamo da odnesemo pobedu iz Lazarevca. Imali smo svoje šanse, utakmica je bila otvorena. Ipak, sve čestitke Kolubari na zasluženoj pobedi, a mi se okrećemo utakmicama koje su pred nama.\nLuka Gašić, Sve čestitke Kolubari na zasluženoj pobedi.\n2ŽLS, Radnički 2016 – Srbobran, 78:73\n2MLS, Pirot – Sloga, 74:70


Naslov: Američki pukovnik: Vanzemaljci postoje! Ned 30 Sep - 17:45\nRobert Frend je pet godina proveo na čelu Projekta Plava Knjiga i ne slaže se sa zaključcima koji ne shvataju ozibljno izveštaje o letećim tanjirima.\nPriče o NLO-ima, letećim tanjirima i malim zelenima neretko se vezuju uz likove sumnjivog kredibiliteta, međutim, kada o toj materiji progovori nekadašnji visokorangirani američki vojnik, koji je pet godina bio direktor vladinog projekta istraživanja NLO-a, njegove reči vredi saslušati.\nPukovnik u penziji američkog vojnog vazduhoplovstva Robert Frend (92) bio je na čelu Projekta Plava knjiga od 1958. do 1963. godine, a na upravo završenom simpozijumu u Las Vegasu izneo je neke tvrdnje koje odstupaju od službenih zaključaka o NLO-ima.\nNa temelju razgovora s brojnim vojnim pilotima koji su prijavljivali da su videli nepoznate leteće objekte, Frend je zahtevao od drugih institucija, uključujući i tada tek osnovane NASA-e, da detaljnije istraže o čemu je zapravo reč. Svi su ga redom odbili, a konačni službeni zaključak objavljen u Plavoj knjizi bio je da "NLO-i ne predstavljaju nikakvu opasnost za nacionalnu bezbednost" i da nema dokaza da je reč o bilo čemu što bi upućivalo na nekakvu naprednu tehnologiju.\nTaj je zaključak osvanuo 1969. godine, šest godina nakon Frendovog odlaska sa mesta direktora projekta, a on sada tvrdi da se s napisanim baš i ne slaže.\nNjegov bliski saradnik i nekadašnji portparol pukovnik Vilijam Kolman tokom pilotske karijere lično je imao bliski susret sa, kako on kaže, "klasičnim letećim tanjirom".\nNa istom skupu u Vegasu opisao je letelicu prečnika 20-ak metara koja se silovitom brzinom spustila do tla, da bi zatim, uz veliki oblak prašine, još brže odletela u svemir.\nNe verujem da su nas posetili, ali istraživanje mora ići dalje\nNovinar Huffington Posta pitao je Frenda da li je možda američka vojska u to doba imala kakvih sličnih, javnosti nepoznatih letelica, a odgovor je bio kratko i jasno "ne".\nIamko prihvata mogućnost da u svemiru nismo sami, Frend ipak ne želi da brza sa spektakularnim zaključcima o naprednim civilizacijama koje su nas možda posetile.\n"Da li verujem das u nas posetili? Ne. Teško mi je da zamislim na koji bi način preživeli 22 godine putovanja svemirom. Koliko bi im hrane trebalo? Koliko goriva, kiseonika ili drugih stvari potrebnih za život?"\nDoduše, ako bi zaista bila reč o naprednim civilizacijama, onda i nije sasvim nemoguće zamisliti da su pronašli nalin kako da reše sve ove, ljudskoj rasi još uvek teško premostive prepreke. U svakom slučaju, 92-godišnji pukovnik priželjkuje i smatra nužnim nastavak istrage o NLO-ima.\nNaslov: "Vojska SAD sarađuje sa vanzemaljcima" Ned 24 Mar - 23:29\n"Vojska SAD sarađuje sa vanzemaljcima"\nPrema pisaju Sidney Morning Herald-a, prvi vanzemaljci koje je Hal video bili su "visoki do dva i po metra, bledi i antropomorfni". Bilo ih je petoro - tri muškarca i dve žene


Izvor: B92, 30.Nov.2020, 14:09\nIz MVP-a su saopštili da nije bilo ni razloga za proterivanje >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << crnogorskog ambasadora Miloševića.\nVlada Crne Gore, koja odlazi s vlasti 2. decembra, kada u parlamentu bude izglasana nova mandatara Zdravka Krivokapića, piše u saopštenju da se za razliku od Tarzana MIloševića, srpski ambasador "u kontinuitetu mešao u unutrašnja pitanja zemlje u kojoj službuje, svojim interpretacijama istorije".\nMVP zamera komesaru Oliveru Verheiju, koji je ranije pozdravio odluku Srbije da ne protera Miloševića, da je propustio da sa partnerima i prijateljima u Crnoj Gori "barem razmeni osnovne informacije i mišljenja o meritumu stvari".\n"Verujemo da bi Verheji, posebno kao neko ko dolazi iz Mađarske, zemlje koja ima pojačan senzibilitet za pitanja ovakvog karaktera, kao političar i zvaničnik bolje razumeo naš odnos prema ambasadoru koji se u kontinuitetu meša u unutrašnje stvari i povređuje nacionalne interese zemlje prijema", navode u saopštenju.\nTvrde i da je Crna Gora "u potpunosti i istinski" posvećena regionalnoj saradnji i dobrosusedskim odnosima.\nRadio 021: Crna Gora neće povući odluku o proterivanju ambasadora Srbije


Dodik: Obezbijeđeno dvije milijarde evra investicija\n11.10.2012. / 15:56\nBANJALUKA, Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da Srpska ima obezbijeđeno dvije milijarde evra investicija.\nDačić: Srbija nema preči interes od saradnje sa RS\n02.10.2012. / 15:35\nBANJALUKA, Premijer Srbije Ivica Dačić izjavio je danas u Banjaluci da Srbija poštuje Dejtonski sporazum, ali da nema preči interes od saradnje s Republikom Srpskom.\nOsam milijardi kubika gasa za Srbiju, Srpsku, F BiH i Hrvatsku\n16.09.2012. / 11:56\nBEOGRAD, Projektovane isporuke gasa kroz gasovod “Južni tok” iznose oko 40,5 milijardi kubika godišnje, od čega će Srbija za svoje i potrebe Republike Srpske, Federacije BiH i Hrvatske izdvajati od sedam do osam milijardi kubika, a ostalo je gas u\nObučiti stipendiste da daju doprinos Srpskoj\n31.08.2012. / 19:12\nBANJALUKA, Cilj Ministarstva porodice, omladine i sporta Republike Srpske jeste obučiti stipendiste Fonda “Dr Milan Jelić”, kao najobrazovanije i najtalentovanije mlade ljude u Srpskoj, da kreativne ideje predstave projektima i tako daju doprinos Srpskoj, rekla je pomoćnik ministra za omladinu\nSrpska značajna destinacija avanturističkog turizma\n09.08.2012. / 13:12\nBANJALUKA, Svake godine vlada sve veće interesovanje za turističke destinacije Republike Srpske, o čemu najbolje govore podaci Republičkog zavoda za statistiku da je u prvih šest mjeseci ove godine u odnosu na prethodnu godinu ostvaren veći broj dolazaka za 3,6\nU Briselu promocija turističkih destinacija Srpske\n24.04.2012. / 18:17\nBRISEL, Direktor Turističke organizacije Republike Srpske Tihomir Ljubojević rekao je da se u Briselu od danas promovišu turističke destinacije Republike Srpske, koja postaje hit u ovom dijelu regiona jugoistočne Evrope.\nKovačević: Srpska lider po mogućnosti ulaganja u hidroenergetski sektor\n20.04.2012. / 12:23\nBANJALUKA, Ministar industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske Željko Kovačević rekao je da je Republika Srpska lider u regionu po mogućnosti ulaganja u hidroenergetski sektor, jer ima 70 odsto neiskorištenog hidropotencijala za izgradnju projekata vrijednosti 11 milijardi evra.\nPogodnosti za privlačenje stranih investicija u turizam Srpske\n03.04.2012. / 14:44\nBANJALUKA, Ministar trgovine i turizma Republike Srpske Gorana Zlatković izjavila je da je učešće na “Braun forumu” u Hrvatskoj značajno zbog mogućnosti razmjene iskustava po pitanju privlačenja stranih investicija u jednu zemlju, za šta Srpska ima naročite pogodnosti u oblasti\nSrpska i Srbija zajednički na evropsko tržište\n05.03.2012. / 14:53\nBANJALUKA, Ukoliko Savjet ministara BiH bude ignorisao potrebe Republike Srpske za mogućnošću plasmana domaće robe na evropsko tržište, Srpska i Srbija moraju da planiraju zajedničku strategiju za izlazak iz tog problema, rekao je potpredsjednik SDS-a Ognjen Tadić.\nSrpska uradila sve za izgradnju mosta na rijeci Savi\n17.02.2012. / 13:33\nBANJALUKA, Republika Srpska je uradila sve sa svoje strane što se tiče zajedničke izgradnje mosta na rijeci Savi sa Republikom Hrvatskom i nema nijednog razloga da se više čeka za raspisivanje javnog poziva za izvođenje radova, rekao je ministar saobraćaja\nTegeltija: Srpska odgovoran obveznik\n19.01.2012. / 15:02\nBANJALUKA, Ministar finansija Republike Srpske Zoran Tegeltija izjavio je danas da Republika Srpske neće dozvoliti da dobije status nesolidnog, odnosno neodgovornog obveznika svog kredita i sve će uraditi da redovno servisira svoj dug.\nDžombić: Srpsku doživljavamo kao državu!\n04.01.2012. / 10:18\nBANJALUKA, Predsjednik Vlade Republike Srpske Aleksandar Džombić poziva sve koji vole Srpsku da se okupe oko zajedničkog cilja – a to je politički stabilna i ekonomski jaka Republika Srpska.\nĐokić: Očuvati socijalnu i političku stabilnost\n03.01.2012. / 13:10\nBANJALUKA, Ministar rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske Petar Đokić izjavio je da je uvjeren da će u Srpskoj i u 2012. godini biti očuvana socijalna i politička stabilnost.\nDodik: Srpska najmanje zadužena u regionu\n30.12.2011. / 9:11\nBIJELJINA, Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik rekao je da je Srpska najmanje zadužena, u odnosu na prostor bivše Jugoslavije, a njena najveća zaduženost po kreditima koji su dospjeli odnosi se na period od 1991. godine.


source.ba | Zmajevi se okupili pred mečeve baraža i Lige nacija\nDanas su se na Ilidži okupili reprezentativci BiH, a među njima se po prvi put na spisku „A“ tima našlo se ime Advana Kadušića, igrača slovenačkog Celja. Zmajevi igraju polufinalnu utakmicu baraža protiv Sjeverne Irske na stadionu Grbavica 8. oktobra. Već 11. oktobra igra se utakmica Lige nacija protiv Holandije u Zenici, a 14. oktobra izabranici Dušana Bajevića gostuju Poljskoj.\nKadušić je nastupao za sve omladinske selekcije naše zemlje, a o novom koraku u karijeri kaže:\n„Presretan sam zbog poziva u „A“ reprezentaciju. U neku ruku me je iznenadio, ali sam se nadao da nakon odlične sezone u klubu dobijem poziv u „A“ tim. Zahvaljujem se selektoru i stručnom štabu na ukazanoj prilici i spreman sam da radim maksimalno i da opravdam povjerenje.“\nMladi bočni igrač razmišlja o narednim utakmicama:\n„Prvi susret koji slijedi nam je ujedno i najvažniji. Daćemo sve od sebe da obradujemo naciju i plasiramo se u finale play-offa. Nakon tog meča razmišljaćemo o utakmicama u Ligi nacija.“\nAdvan Kadušić je o protivniku u baražu rekao:\n„Sjeverna Irska je čvrsta ekipa. Jaki su u duelima, brzi i prema naprijed veoma opasni. Moramo do te utakmice dobro da ih analiziramo i da se što bolje pripremimo. Biće teško, ali vjerujem u prolaz u finale.“


Times: "Novi hladni rat" nakon rusko-ukrajinskog spora - Klix.ba\nTimes: "Novi hladni rat" nakon rusko-ukrajinskog spora\n3.1.2006. u 21:18\nLondonski Times u komentaru objavljenom u utorak pod naslovom "Novi hladni rat" ocjenjuje da je odgovornost za energetsku krizu koja prijeti evropskom kontinentu podjednako na vlastima i Rusije i Ukrajine i dodaje kako Evropa više nikada ne smije sebi dozvoliti da zavisi samo od ruskog gasa.\nPosljedice po Rusiju na duži rok mogle bi biti nalik onima koje je arapski svijet iskusio zbog naftnog bojkota početkom sedamdesetih godina, piše Times, ali je, uprkos tome, opasnost od novog "hladnog rata" - ekonomskog - realna. Oružje, međutim, ovog puta neće biti bojeve glave, već cijevi za gas, zaključuje Times.\nDaily Telegraph u uredničkom komentaru piše da se Zapad mora oduprijeti "ruskom maltretiranju".\nPutinove "gangsterske i ucjenjivačke metode", piše Daily Telegraph, previše podsjećaju na sovjetsku eru, i potpuno su u suprotnosti s utiskom koji Rusija o sebi želi da ostavi u Evropi.\nRuski predsjednik Putin dobro zna da će mnogo više izgubiti ukoliko dođe u sukob sa Zapadom nego što će dobiti ponizivši Ukrajinu, piše ovaj list. Zapadne zemlje morale bi da na rusku ucjenu odgovore oštro, piše Daily Telergaph - ukoliko na nju pristanu jednom neće proći puno vremena da se ona ponovi.


Otvoreni Parlament | Zakon o izmenama i dopunama Zakona o ozakonjenju objekata\nPredlaže se donošenje ovog zakona po hitnom postupku u skladu sa članom 167. Poslovnika Narodne skupštine („Službeni glasnik RS”, broj 20/12-prečišćen tekst), s obzirom na to da je neophodna što hitnija primena ovog zakona, i postupaka koji su predviđeni ovim zakonom, Takođe, izmene zakona će bitno doprineti olakšavanju postojeći procedura, što doprinosi boljem položaju stranaka i pozitivnom efektima na privredu.\n1. Predmet ozakonjenja može da bude isključivo objekat koji je vidljiv na satelitskom snimku Srbije za 2015. godinu.\nZa nelegalne objekte moći će da bude podnešen zahtev za legalizaciju ukoliko su vidljivi na satelitskom snimku iz 2015. godine. Za sve kasnije nelegalno izgrađene objekte doneće se rešenje o rušenju.\n2. Dokaz o podnetoj poreskoj prijavi za porez na imovinu kao dodatni uslov za izdavanje rešenja o ozakonjenju\nKada nadležni organ utvrdi da su ispunjeni uslovi za legalizaciju, vlasnik nezakonito izgrađenog objekta najpre će morati da podnese poresku prijavu za utvrđivanje poreza na imovinu u kojoj moraju biti podaci koji odgovaraju sadržini dokumenata koji su dostavljeni u postupku legalizacije (tehnički dokument; elaborat geodetskih radova). Dokaz o podnetoj poreskoj prijavi dostavlja se nadležnom organu koji zatim obaveštava vlasnika o visini takse koju je potrebno da plati za legalizaciju. Po dostavljanju dokaza o uplati takse izdaje se rešenje o ozakonjenju.\n3. Ozakonjenje objekta u zaštitnoj zoni objekta javne namene\nUkoliko je predmet legalizacije objekat sagrađen u zaštitnoj zoni objekta javne namene, Predlogom zakona predviđen je dodatni uslov za donošenje rešenja o ozakonjenju. Naime, vlasnik nezakonito izgrađenog objekta biće u obavezi da dostavi overenu izjavu da se odriče prava na pokretanje sudskog spora po bilo kom osnovu u vezi sa uticajem tog javnog objekta na korišćenje legalizovanog objekta. Tek nakon toga, moći će da se donese rešenje o ozakonjenju koje sadrži konstataciju da je vlasnik dostavio ovu izjavu. Dodatno, izjava o odricanju upisuje se u katastru nepokretnosti kao zabeležba koja važi sve dok postoji legalizovani objekat i koja ostaje upisana i kada objekat promeni vlasnika.\n4. Rušenje po konačnosti rešenja, ne čeka se ishod upravnog spora\nIzmenama Zakona omogućiće se rušenje nelegalno izgrađenih objekata kojima u postupku legalizacije nije odobreno ozakonjenje nakon što rešenje o odbijanju/odbacivanju bude konačno, tj. Istekom roka za žalbu ili kada drugostepeni upravni organ reši po žalbi. dok se do sada rušenje nije sprovodilo sve dok rešenje ne postane pravosnažno, odnosno, sve dok Upravni sud ne reši po tužbi u upravnom sporu.\n5. Evidencije koje vodi nadležni organ\nNadležni organ će, u skladu sa predloženim dopunama zakona, biti u obavezi da, osim evidencije o izdatim rešenjima o ozakonjenju, vodi i evidenciju o pokrenutim postupcima ozakonjenja. Precizirano je da će javnosti ova evidencija biti dostupna na digitalnoj platformi nacionalne infrastrukture geoprostornih podataka.\n6. Zabrana privremenog uključivanja na mreže i infrastrukturu za objekte koji su u postupku legalizacije\nObjekti koji su u postupku ozakonjenja, koji nisu ranije priključeni na elektroenergetsku, gasnu mrežu, mrežu elektronskih komunikacija ili daljinskog grejanja, vodovod i kanalizaciju, neće moći da budu da budu privremeno priključeni na ove mreže. Preduzeće koje priključi objekat koji je u postupku ozakonjenja na ove mreže kazniće se novčanom kaznom u iznosu od 1.500.000 do 3.000.000 dinara.\nUkoliko objekat koji je u postupku ozakonjenja, a koji već jesu priključen na nabrojane mreže, ne bude ozakonjen građevinski inspektor dužan je da konačno rešenje kojim se odbija/odbacuje ozakonjenje, bez odlaganja dostavi preduzeću na čiju je mrežu objekat priključen.\n7. Zabrana otuđenja za objekte u postupku legalizacije\nOrgan nadležan za sprovođenje postupka legalizacije obavezan je da za svaki objekat koji je u postupku ozakonjenja u roku od 6 meseci od dana stupanja na snagu izmena i dopuna Zakona dostavi Katastru potvrdu o tome da je objekat u postupku ozakonjenja, o čemu Katastar sačinjava zabeležbu zabrane otuđenja za te objekte.\nUkoliko se postupak legalizacije ne okonča u roku od 5 godina od dana stupanja na snagu izmena i dopuna Zakona, smatraće se da je zahtev za legalizaciju odbijen .\nSvi postupci ozakonjenja koji su pokrenuti a nisu okončani do stupanja na snagu izmena i dopuna Zakona, nastavljaju se prema novim odredbama.\nPoslednji put ažurirano: 25.05.2022, 20:20


Standardi kvaliteta sve važniji adut na svetskom tržištu – BALKAN TV NOVI SAD\nHomeEkonomijaStandardi kvaliteta sve važniji adut na svetskom tržištu\nStandardi kvaliteta sve važniji adut na svetskom tržištu\nPrivredna komora Srbije spremna je da se uključi u projekte podizanja konkurentnosti i pomogne svima koji žele da uhvate korak sa razvijenim svetom u oblasti menadžmenta kvaliteta, poručio je savetnik predsednika PKS Miroslav Miletić.\nNa skupu u Privrednoj komori Srbije, pod nazivom – Predstavljanje komunikacije i realizacije programa rada (evropskih organizacija za kvalitet) EOQ i EFQM i njihova primena u Srbiji – Miletić je rekao da treba učiti od najboljih, tražiti pomoć i podršku evropskih asocijacija za kvalitet i poslovnu izvrsnost u transferu znanja, njihove primene i podizanju svesti o značaju sistema menadžmenta kvaliteta (SMK), navodi se na zvaničnom sajtu PKS.\nSistem menadžmenta kvaliteta predstavlja način na koji neka organizacija utvrđuje svoj pravac i upravlja poslovne aktivnosti koje su u vezi sa kvalitetom.\nOn je kazao da, na primer, Albanija ima 315 sertifikata ISO 9001, BiH 1.037, Hrvatska 2.659, Crna Gora 92, Srbija 3.017, Slovenija 1.848, Češka 10.568, Nemačka 66.233 i Italija 150.143 sertififkata.\nUdruženje za menadžment kvalitetom i poslovnu izvrsnost Srbije organizovalo je ovaj skup poslovnih ljudi i specijalista iz oblasti standarda kvaliteta, a predsednik udruženja Jovo Lojanica rekao je da se ta asocijacija bori za dostizanje savremenih poslovnih standarda u našoj zemlji.\nLojanica je rekao da se treba fokusirati na tri vrste rasta – rast zasnovan na znanju, održivi rast i inkluzivni rast.\nSkup u Privrednoj komori Srbije održan je u okviru obeležavanja evropskog meseca kvaliteta


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Građanima Srbije Nemačka najpoželjniji investitor\nNemačke kompanije rado posluju u Srbiji\n- Ekonomska razmena između naše dve zemlje je centralni stub naših bilateralnih odnosa. Nemačka je na prvom mestu bilataralnih partnera Srbiji i angažman nemačkih investitora značajno doprinose ekonomskoj održivosti Srbije - rekao je Ditman i dodao da Nemačka vlada nastavlja da pomaže Srbij u procesu evropskih integracija.\n* Srpske firme u Indiji dogovorile poslove vredne 2 miliona evra\n- Nadam se da ćemo uspeti da dovučemo još preduzeća iz Nemačke. Uslovi da bi došli još investitora u Srbiju je da politika da pozitivan znak za to - rekao je Ditman.\n- Nemačke kompanije rado posluju u Srbiji i dugoročno se angažuju kao pouzdan partner i kao odgovorni poslodavci. Zajedno radimo na tome da privučemo druga preduzeća da investiraju u Srbiji te da proširimo našu ekonomsku saradanju. Mi smo ne samo najveći investitori, mi smo dugoročno ovde prisutni, decenijama, i pouzdani smo i lojalni partneru u regionu - izjavio je ambasador Ditman.\n- Perspektivna Srbija je najbolji podsticaj za investitore koji žele da dođu ovde - zaključio je predsednik Nemačko - srpske privredne komore.\nEKONOMIJA Dobro Nemci, dokle više?\nEKONOMIJA PKS predstavila rezultate projekta "Jačanje kapaciteta"


Teslina laboratorija u SAD korak bliže da postane Muzej – Naši u svetu\nObjavljeno 19/09/20 u 12:00\nDimnjak od crvene cigle, težak više od dve tone, za Teslu je lično projektovao arhitekta Stenford Vajt, čije je delo između ostalih i drugi njujorški Medison skver garden.\n“Rekonstrukcija dimnjaka bila je veliki izazov, dovela je i do neočekivanog otkrića vezanog za Tesline tunele a na kome stručnjaci još rade. Postavljanjem krune dimnjaka, napravljen je veoma važan korak na očuvanju laboratorije i Teslinog dela”, rekao je Alesi.\nPrema rečima Alesija, cigla, svi neoštećeni delovi ponovo su upotrebljeni za pravljenje dimnjaka, a u skidanju, sortiranju, slaganju, učestvovala je lokalna zajednica ponosna i posvecaha očuvanju Long Ajlenda, Tesline laboratorije i svetske istorije koju je Tesla upravo tu ispisao.\nNaučni centar otkupio je 2012. od kompanije AGFA 6,5 hektara zemljišta na Long Ajlendu, udaljenom stotinak kilometara od Njujorka, gđe je Nikola Tesla 1901. godine počeo da gradi čuvenu laboratoriju u kojoj je osmislio i realizovao neke od svojih ideja dragocenih za covecanstvo.\nUspeli su samo zahvaljujući akciji koju je pokrenuo strip crtač Metju Inman -donacijama iz celog sveta oktupljeno je zemljište koje je do pre prodaje bilo totalno devastirano, čak je bilo pretvoreno i u smetlište.\nInman je akciju pokrenuo da bi sprečio da zemljište ode u ruke investitora koji su nameravali da ceo kompleks sravne sa zemljom a u želji da Vordenklif dođe u prave i da konačno bude renoviran kako bi na pravi načcin svedocio o jednom od najvećih pronalazača našeg doba.


Nedozvoljen pornografski sadržaj deli se na Telegramu, javnost uznemirena | Čivijaš Radio Šabac\nNaslovnaMedijiSve vestiNedozvoljen pornografski sadržaj deli se na Telegramu, javnost uznemirena\nNedozvoljen pornografski sadržaj deli se na Telegramu, javnost uznemirena\nPornografski sadržaj dostupan je na specijalizovanim sajtovima. Juče je na društvenim mrežama odjeknulo otkriće da se eksplicitne fotografije i video snimci objavljuju na aplikaciji za razmenu poruka Telegram. Javnost je šokiralo saznanje da više desetina hiljada ljudi objavljuje slike žena koje ili nisu znale da su fotografisane ili nisu dale dozvolu da se njihove slike objavljuju.\nSamo dva klika deli vas od pornografskog, nepristojnog i pre svega nedozvoljenog sadržaja. Može mu pristupiti i maloletna i punoletna osoba, dovoljno je da ima pametni telefon i Telegram aplikaciju za razgovore, koja radi isto kao Viber ili WhatsApp. Zbog ovog saznanja uznemirila se juče čitava javnost u Srbiji, da nije bilo Staše Ivković koja je to objavila na svom Tviteru, većina tog sadržaja ne bi bila obrisana.\n„Za grupu sam saznala pre skoro godinu dana zato što mi se javio jedan momak koga ja lično ne poznajem da me upozori da se pojavio tamo moj Instagram profil, da se raspituju da li postoji neka moja slika ili neki moj snimak ili tako nešto“, kaže Ivković.\nDan nakon što je čitava Srbija saznala za ovo, ministar policije Aleksandar Vulin naložio je kriminalističkoj policiji da istraži ovaj slučaj i poručio da će oni koji su to učinili biti pronađeni i kažnjeni.\n„U srpskom društvu tako nešto neće se tolerisati. Ne može niko nečiju fotografiju, kako god i kada god da je nastala, bez saglasnosti onoga ko je na fotografiji, objaviti i da se nada da će mu to proći nekažnjeno“, kaže Vulin.\nOvo nisu jedine grupe koje postoje. Za skoro svaki veći grad u Srbiji postoji grupa u kojoj se deli ne samo vrlo eksplicitan sadržaj, već nedozvoljen.\n„Ja bih da naglasim da tu nisu samo slike i snimci golih devojaka, već se tu nalaze i dečija pornografija i snimci silovanja. traže se snimci maloletnih akterki, slikaju se devojke na ulici, koje samo šetaju, obučene su sasvim normalno“, kaže Staša Ivković.\nSvaka fotografija na kojoj se vidi nečiji lik jeste podatak o ličnosti. U tom smislu za njeno objavljivanje potreban je zakonski osnov – bilo pisani pristanak ili ugovorna obaveza. Objavljivanje eksplicitnog sadržaja još je osetljivije, smatra advokat Dragan Milić.\n„Ukoliko pričamo o eksplicitnom sadržaju kakav je pornografski sadržaj, bez obzira kako je on nastao. Podobnost takvog sadržaja je mnogo veća da povredi nečiju privatnost, samim tim treba se voditi računa o njegovom korišćenju i obradi“, kaže Milić.\nDa štiti lične podatke između ostalog zadužen je Poverenik za informacije od javnog značaja. On objašnjava da po zakonu u konkretnom slučaju nema ingerencije i da na prvom mestu od Telegram aplikacije treba tražiti da ukloni sadržaj.\n„Ključna stvar je da se obrate prvo onome ko je te podatke postavio, odnosno toj društvenoj mreži. Kao kada bi se obratili YouTube ili nekome drugom, sa zahtevom da skinu. Ne da se kazne nego da skinu neželjeni podaci od strane onoga na koga se odnose“, kaže poverenik Milan Marinović.\nSvi sagovornici N1 slažu se da je Tužilaštvo za visoko-tehnološki kriminal institucija kojoj treba da se žale oni kojima su narušena prava i da podnesu krivičnu prijavu protiv NN lica. Na pitanja N1 da li je bilo prijava i šta će učiniti u ovom konkretnom slučaju Tužilaštvo danas nije odgovorilo.\nPrethodni tekstVezu spratnosti i nataliteta utvrdili predsednik i ministar, ali ne i stručnjaci\nSledeći tekstPutevi Srbije upozoravaju na oprez zbog najavljenog snega\nREPORTERKA ESPN-a JE OTPUŠTENA ZBOG TOGA\nANALIZE PODATAKA U SAD-U POTVRĐUJU: DO 95% …


Izvoz crvenog mesa – osvojiv cilj – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Ekonomija/Izvoz crvenog mesa – osvojiv cilj\nBANJALUKA – Ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović rekao je da je izvoz crvenog mesa u EU osvojiv cilj i da bi odugovlačenje samo slabilo stočarstvo u BiH.\n„Napredovali smo u osposobljavanju naših odgajivača, a EU je prihvatila naš akcioni plan koji otvara vrata završnoj inspekciji. Potrebno je još da narednih mjeseci izvršimo takozvani nulti popis stočnog fonda“, rekao je Šarović za „Večernje novosti“.\nOn je naveo da bi početkom naredne godine BiH trebalo da posjeti inspekcijski tim iz Dablina koji će, nakon što se uvjeri u ispunjeno, domaćim stočarima omogućiti da rade, znatno povećaju proizvodnju i izvoze.\nKomentarišući otvaranje kineskog tržišta za proizvođače iz BiH, Šarović je istakao da je uspjeh svaki pozitivan pomak u saradnji sa rastućom ekonomskom silom kao što je Kina, te da je važno da domaći prehrambeni brendovi dobiju mogućnost izvoza mliječnih proizvoda, meda, kvalitetnog vina.\n„Uz to postali smo dio velikog kineskog projekta `Jedan pojas, jedan put` kojim nam je na raspolaganje, kroz različite projekte, stavljeno više od 100 milijardi evra“, naglasio je Šarović.\nOn je dodao da je izvoz lijekova u Rusiju premašio 100 miliona KM, a slično je i sa voćem i povrćem, te da je izvoz mlijeka u EU u stalnom porastu, a počeo je i izvoz mliječnih proizvoda.\nŠarović kaže da je BiH sada prva zemlja u redu za prijem u Svjetsku trgovinsku organizaciju, a ako narednih dana Savjet ministara donese odluku o kvalitetu tečnih naftnih derivata, biće preskočena i posljednja prepreka na tom putu.\nLavrov dobrodošao i u Sarajevu i u Banjaluci\nDo septembra usvojiti ugovor o transportnoj zajednici


0\tFebruary 25, 2021 1:04 pm\nOd aprila u američkom pasošu i nalaziće se i rodno neutralna kategorija\nBroj prijava za pomoć nezaposlenima značajno je smanjen tokom prethodne nedelje, objavio je američki Sekretarijat za rad.\nTo bi mogao biti znak poboljšanja ekonomske situacije u trenutku kada u Sjedinjenim Državama opada broj novoobolelih od Kovida 19.\nAmerička ekonomija se, međuutim, i dalje suočava sa poteškoćama, pošto se desetine hiljada ljudi dnevno zarazi koronavirusom, iako je broj novoobelih na dnevnom nivou u poslednje tri nedelje manji od 100.000 u poređenju sa januarom.\nIstovremeno, na dnevnom nivou se u Sjedinjenim Državama protiv koronavirusa vakciniše oko million i po građana – uz očekivanja da će proces vakcinacije trajati mesecima.\nMeđutim, nadležni od poslodavaca i dalje traže da skrate radno vreme i broj mušterija u pokušaju da se uspori širenje virusa.\nInače, skoro 10 miliona američkih radnika, od ukupno 22 miliona radnika koliko ih je ostalo bez posla od početka pandemije koronavirusa, još je nezaposleno.\nStopa nezaposlenosti je u januaru iznosila 6,3 odsto – ekonomski stručnjaci procenjuju da bi mogla ostati povišena mesecima.\nMilioni radnika koji su otpuštni tokom 2020. uspeli su da pronađu zaposlenje. Ali, pojedne teško pogođene kompanije sporo se oporavljaju ili, pak, nikada nisu uspela da pokrenu poslovanje – prestavši sa radom.\nDžerom Pauel, predsedavajući Sistemu federalnih rezervi, izjavio je da su Sjedinjene Države daleko od ekonomskog oporavka, kao i da će Centralna banka nastaviti da kupuje obveznice u mesečnom iznosu od 120 milijardi dolara kako bi podstakla kreditiranje i potrošnju.\nTakođe, američki Kongres razmatra predlog predsednika Džozefa Bajdena o novčanom paketu pomoći u iznosu od 1,9 hiljada milijadi dolara.\nSjedinjene Države i dalje prednjače u svetu po broju obolelih i preminulih od posledica koronavirusa. Prema podacima Univerziteta Džons Hopkins, obolelih je više od 28,3 miliona, dok je broj preminulih nedavno premašio pola miliona.


SAZNAJEMO Nema više novca za preduzetnike i početnike u biznisu po dva programa podrške\nResorne institucije obustavile su prijem zahteva privrednika za apliciranje na dva programa - za početnike u poslovanju (startap), kao i za razvojne projekte, saznaje "Blic Biznis".\nU tri navrata, od početka ovog meseca, obustavljani su programi za podsticanje privrednika jer su sredstva za ove namene za 2019. godinu utošena, navodi se na sajtu Fonda za razvoj. Prvog dana jula, obustavljen je prijem zahteva za kredite srednjim pravnim licima, jer je razvojnim programom predviđeno da srednja preduzeća mogu da povuku do 30 odsto izdvojenih bespovratnih sredstava po ovom programu. Tačno 15. jula je doneta i odluka koja se tiče početnika u biznisu. Pre dva dana, naime, kako se navodi na sajtu Fonda za razvoj, obustavljen je prijem zahteva za finansijsku podršku lica koji žele da pokrenu sopstveni posao. U međuvremenu je objavljena i informacija da je stopiran prijem zahteva po programu za podsticanje preduzetništva kroz razvojne projekte i za mikro i male firme.\nObrazloženje koje se navodi na sajtu Fonda za razvoj je da su utrošena planirana sredstva za ovu godinu po oba pomenuta programa. U resornom MInistarstvu privrede koje na ovim programima radi zajedno sa Fondom dodaju i da to što je novac utrošen pokazuje veliko interesovanje privrednika i prilagođenost programa njihovim potrebama.\nProgram podrške razvojnim projektima i startap program, Ministarstvo privrede sprovodi u saradnji sa Fondom za razvoj i predstavljaju kombinaciju bespovratnih sredstava Ministarstva privrede i povoljnih kredita Fonda za razvoj. U Ministarstvu privrede potvrđuju da su potrošena bespovratna sredstva koja su obezbeđena iz njihovog budžeta za ova dva programa kao i da je u ovom trenutku obustavljen prijem novih zahteva.\nDodaju i da je otvoren program za kupovinu nove opreme i alata a koji Ministarstvo privrede sprovodi u saradnji sa poslovnim bankama. Program je takođe kombinacija bespovratnih sredstava ministarstva i kredita banke, a uključuje i učešće samog korisnika sredstava od pet odsto.\n"Programi koji su stopirani 1. jula, zatim 4. i 15. jula planirana su podrška za 2019. godinu. Sada se dogodilo da se kasa ispraznila pet meseci pre kraja godine. Ne znači da država neće nastaviti sa podrškom i da neće obezbediti nova sredstva za pomenute projekte, ali informacija da trenutno nema novca za podršku, privrednike je prilično iznenadila", kaže naš izvor inače privrednik koji je u Fondu i saznao informaciju da sredstava za koja je bio zainteresovan trenutno nisu dostupna.\nOve godine, lica koja ispunjavaju uslove po startap programu mogla su da ostvare pravo na bespovratna sredstva do 40 odsto vrednosti ulaganja. Za preostali iznos Fond obezbeđuje kredit sa rokom otplate do pet godina, grejs periodom do jedne godine i kamatom od jedan odsto godišnje uz garanciju banke odnosno dva odsto uz ostala sredstva obezbeđenja. Ove godine je u svrhu bespovratne pomoći početnicima izdvojeno 200 miliona dinara.\nUkupan iznos koji se odobrava ne može biti manji od 400.000 dinara - 280.000 kroz kreditni deo i 120.000 kroz bespovratna sredstva, odnosno 240.000 dinara i 160.000 dinara u nerazvijenim lokalnim samoupravama. Iznos ukupnih sredstava ne može biti veći od šest miliona dinara.\nInformacije o odobrenim sredstvima Fond objavljuje svakog meseca. Tako je, recimo, u aprilu za razvoj preduzetništva odobreno 13 kredita od 280 miliona dinara i 50 miliona dinara bespovratnih sredstava. Kroz startap kredite za pravna lica i preduzetnike tada je odobreno 11 kredita od 18,3 miliona dinara i 8,6 miliona dinara bespovratnih sredstava. U junu je početnicima odobreno još više sredstava -ukupno 31 milion dinara, a od čega 9,9 miliona bespovratnih.\nPored pomenutih programa, Fond za razvoj i dalje realizuje redovne kreditne linije za privredu.\nMANJE LOŠIH KREDITA DOBAR SIGNAL ULAGAČIMA Banke imaju prostor za još niže kamate\nPoznato je da su za kupovinu Komercijalne banke stigle četiri neobavezujće ponude. Resorni ministar Siniša Mali prethodno je obelodanio i da je za ovu banku u kojoj je država vlasnik 42 odsto kapitala, bilo zainteresovano šest investitora. Danas nam je ministar otkrio nove detalje.\nRadnici kompanije "Fijat Krajsler automobili Srbija" u Kragujevcu vraćaju se na posao 3. septembra posle tronedeljnog kolektivnog odmora, a u sindikatu "Nezavisnost" u toj fabrici navode da će do kraja godine mesečno imati pet do sedam radnih dana za koje će im biti isplaćena puna dnevnica, a za ostale dane 65 odsto od prosečne plate koju primaju.\nOD 18. AVGUSTA BRŽE DO MORA Vučić najavio otvaranje novog dela auto-puta\nLjudi treba da znaju da ćemo 18. avgusta otvoriti put Obrenovac-Ub, Ub-Lajkovac, Lajkovac-Ljig, Ljig-Čačak, tako da mogu da računaju na lakši odlazak i povratak iz Crne Gore, kao i za Zlatibor, Mokru Goru, Višegrad, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić novinarima u Nišu.\nNekoliko ključnih faktora poboljšalo je investicionu klimu u Srbiji u poslednjih nekoliko godina, navodi se u najnovijem izveštaju Stejt departmenta. Američki investitori istovremeno su upozorili i na rizike u našoj zemlji, tvrdeći da "strani kapital" negativno gleda na državna preduzeća koja ostvaruju gubitke, sivu ekonomiju, korupciju i neefikasno sudstvo. Takođe, navode i uslove pod kojima bi poslovne mogućnosti u Srbiji mogle da budu još bolje.\nOktobar bi mogao da bude prekretnica i za radnike i za poslodavce u Srbiji jer će nekoliko ključnih tema za privredu tada biti na stolu u Nemanjinoj 11.\nKINESKI LIDER U KRAGUJEVCU Gigant u proizvodnji auto enterijera uposliće 800 radnika\nKineska kompanija Yanfeng Automotive Interiors, koja gradi proizvodni pogon u Kragujevcu, početak proizvodnje planira za kraj 2019. godine, saopštila je u četvrtak (12. septembra) ta kompanija, navodi se na sajtu Grada Kragujevca.\nINTERVJU Pavle Petrović: Vreme je da zatvorimo priču o platama i penzijama\nUkoliko Vlada postojeći fiskalni prostor potroši na prekomerno povećanje penzija i plata u javnom sektoru, ne samo što će opet urušiti budžet već će neizbežne investicije morati da sprovodi u nepovoljnom fiskalnom okruženju, ocenio je u razgovoru za "Blic" Pavle Petrović, predsednik Fiskalnog saveta.\nSaobraćaj pojačanog intenziteta, nema zadržavanja na granicama


Timbilding: Evropski parlament mladih - International School\nAdvanced / A Level program\nDa naši učenici postanu najbolje verzije sebe\n„Teach the Future” projekat\nTimbilding: Evropski parlament mladih\nOve godine, u periodu od 24. do 27. marta, u Beogradu je organizovano 53. Regionalno zasedanje Evropskog parlamenta mladih Srbije. Ovo je ujedno bila i 100. konferencija ove organizacije.\nEvropski parlament mladih Srbije (EPMS) predstavlja nevladinu, neprofitnu i omladinsku organizaciju koja okuplja mlade ljude širom Evrope da zajedno rešavaju globalne probleme i unose promene u svoje društvo. Ovo zasedanje je okupilo preko 120 ljudi iz cele Evrope upravo u našem gradu, a deo zasedanja odigrao se u prostorijama naše škole.\nSmeh, muzika i diskusija na najvažnije evropske teme\nUkoliko ste u petak, 27. marta, prošli pored International Schoola, mogli ste da čujete smeh, užurbane korake kroz školu, dobru muziku i diskutovanje o evropskim dešavanjima – upravo su učesnici Evropskog parlamenta mladih u International Schoolu držali radionice, sastanke i zabavno-rekreativne sadržaje u okviru aktivnosti na timbildingu.\nBudućnost u sigurnim rukama\nMeđu učesnicima Evropskog parlamenta mladih našli su se i učenici International Schoola, tako da smo imali uvid u iskustva učenika iz prve ruke – ovo je događaj koji će definitivno unaprediti učešće učenika u odlukama koje se tiču svih nas. Imali smo priliku da vidimo i čujemo ove mlade ljude i verujte nam kada kažemo da je budućnost evropskih vrednosti u sigurnim rukama!\nPreviousPrevious post:Kada nastavnik fizike spoji „Bingo”, filmove i lošu fiziku, ono što svi dobiju jeste sjajan časNextNext post:Koliko zapravo znate o novcu?


Film Grozan ja premijerno u nedelju – Nadlanu.com\nFilm Grozan ja premijerno u nedelju\nBEOGRAD, 31. avgusta 2010. (Beta) – Holivudski animirani film "Grozan ja" imaće srpsku premijeru 5. septembra u beogradskom bioskopu "Roda", a prikazivanje u 3D tehnici počinje od 9. septembra u "Rodi", "Takvudu" i Domu sindikata, saopštio je u utorak distributer "Taramaunt".\nBEOGRAD, 31. avgusta 2010. (Beta) – Holivudski animirani film “Grozan ja” imaće srpsku premijeru 5. septembra u beogradskom bioskopu “Roda”, a prikazivanje u 3D tehnici počinje od 9. septembra u “Rodi”, “Takvudu” i Domu sindikata, saopštio je u utorak distributer “Taramaunt”.\n“Superzlikovac Gru planira najveću pljačku u istoriji čovečanstva. Planira da ukrade Mesec!…Sve dok se ne susretne s neverovatnom voljom tri devojčice, koje su siročad i u njemu vide nešto što niko drugi nikad nije video – potencijalnog oca”, saopštio je “Taramaunt”.\n“Grozan ja” u kome glas glavnom negativcu daje komičar Stiv Karel, premijerno je prikazan u SAD početkom jula, i zaradio je pretežno pozitivne kritike i do sada u svetu 297 miliona dolara, naspram 69 miliona budžeta. Film će premijerno u Beogradu biti prikazan u nedelju od 14.00 i 16.00.


Ivković: NBS u prethodnoj deceniji ostvarila sve ciljeve\nTanjug 5. oktobra 2021. 10:55\nBEOGRAD – Narodna banka Srbije (NBS) ostvarila je sve svoje zakonske ciljeve u protekloj deceniji, među kojima su niska inflacija, relativno stabilan kurs dinara prema evru, bruto devizne rezerve koje su na kraju avgusta bile na nivou od 15,6 milijardi evra, što je za 55 odsto više u odnosu na avgust 2012. godine, dok su neto devizne rezerve u tom periodu više nego udvostručene, izjavila je danas viceguverner NBS Ana Ivković.\nGovoreći na Beogradskom ekonomskom forumu, Ivković je kazala da su dobar rezultat NBS i kamatne stope na nove dinarske kredite koje su u proseku smanjene za čak 14,5 procentnih poena za privredu, i za oko 13 procentnih poena za stanovništvo.\nPo svim tim osnovama, relativno stabilan kurs dinara prema evru i drastično niže kamate, i troškovi kamata i kursnih razlika za srpsku privredu su za 278 milijardi dinara, odnosno za 72 odsto niži u odnosu na 2014. godinu, dodala je ona.\n“Uštede po oba osnova – i kamate i kusrne razlike, otvarale su prostor za investiranje, i to je naša privreda i iskoristila, i u tom periodu privatne investicije su, do pandemije, rasle po prosečnoj stopi od 8,5 odsto, što je prilično visoka stopa rasta investicija”, rekla je Ivković.\nIstakla je da imamo i situaciju da su prvi put od prošle godine uslovi dinarskog i evro-indeksiranog kreditiranja privrede gotovo izjednačeni.\nNa primer, dodaje, u julu ove godine prosečna kamatna stopa na nove dinarske kredite bila je na nivou od 2,55 odsto a na evro-indeksirane 2,3 odsto.\nIvković je kazala i da je učešće problematičnih kredita u ukupnim kreditima bankarskog sektora sa oko 20 odsto, što je, ukazala je, petina aktive bankarskog sektora, svedeno na 3,5 odsto, i to takođe uprkos pandemiji.\n“U ovom periodu, odnosno od 2012. godine i dinarska štednja stanovništva konstantno raste i s preko 100 milijardi dinara na kraju septembra, za oko šest puta je veća nego krajem 2012. godine”, rekla je Ivković.\nDodala je i da je broj Dina kartica, nacionalne platne kartice Republike Srbije, u odnosu na 2012. godinu udvostručen, a da su platne usluge daleko dostupnije i jednostavnije, pri čemu se u svim sistemima Narodne banke Srbije (RTGS, Kliring, IPS NBS i DinaCard) na nedeljnom nivou obradi preko 6,5 miliona plaćanja građana i privrede.\n“U Instant platnom sistemu NBS je od 22. oktobra 2018. godine, što je otprilike za tri godine, izvršeno preko 63 miliona transakcija, što je u proseku oko 21 milion transakcija po godini i to sa rastućim trendom, i taj podatak jasno govori da je ovaj sistem doneo velike prednosti i velike uštede i vremena i novca za sve njegove korisnike”, ukazala je Ivković.\nPodsetila je i da je omogućeno i plaćanje mesečnih obaveza skeniranjem NBS IPS QR koda, zatim zaključivanje ugovora na daljinu i uz pomoć video-identifikacije korisnika…\n“Svi ovi rezultati upućuju na zaključak da je NBS na čelu sa guvernerom Jorgovankom Tabaković u prethodnoj gotovo deceniji ispunila sve zakonske ciljeve, i to delujući koordinirano sa drugim politikama”, podvukla je Ivković.\nIstakla je da su danas i uslovi finansiranja države na domaćem i na međunarodnom tržištu drastično povoljniji, dodajući da je samo jedan od primera za to i kamatna stopa na državne dinarske hartije od vrednosti od 3,24 odsto na rok od 12 godina ili na desetogodišnje dinarske hartije po stopi od 2,5% odsto.\n“Recimo 2012. godine na šestomesečne državne zapise kamatna stopa bila čak 12,2 odsto. I tu se vidi jedna ogromna razlika – danas se država finansira u dinarima po stopi od 2,5 odsto na deset godina, naspram stope od 12,2 odsto na svega šest meseci koliko je država morala da plaća 2012. godine”, rekla je Ivković.\nU pogledu finansiranja preko međunarodnog finansijskog tržišta dovoljan je podatak, kaže, i o nedavnoj emisiji zelene evroobveznice ročnosti sedam godina, po kuponskoj stopi od jedan odsto, što je, ističe, najniža stopa za Srbiju do sada.\n„S druge strane imamo primer dolarskih evroobveznica emitovanih 2011. godine po kuponskoj stopi od čak 7,25odsto, i to su samo neki od primera gde se jasno vide konkretni efekti svega što je u Srbiji rađeno i što je urađeno u prethodnom periodu”, navela je Ivković.\nGovoreći o ciljevima NBS, Ivković je kazala da su oni jasno definisani Zakonom o NBS, a da je osnovni cilj postizanje i održavanje stabilnosti cena.\n“NBS doprinosi očuvanju i jačanju stabilnosti finansijskog sistema i takođe će NBS u punom smislu podržavati sprovođenje ekonomske politike Vlade Srbije, a poslujući u skladu s načelima tržišne privrede”, rekla je Ivković.\nIstakla je i da je NBS bila podrška građanima i privredi tokom krize izazvane pandemijom virusa korona kroz mere.\n“Narodna banka Srbije je prva reagovala smanjenjem referentne kamatne stope, ona je smanjena ukupno četiri puta, na njen najniži nivo od jedan odsto. Zatim kroz brojne monetarne operacije obezbeđeno je i nesmetano funkcionisanje svih finansijskih tokova. Reč je o operacijama u različitim valutama i na različite rokove, a po povoljnim uslovima. Narodna banka Srbije je kroz garantnu šemu podržala i još povoljnije dinarsko kreditiranje mikro, malih, srednjih preduzeća kao i preduzetnika”, navela je Ivković.\nPored privrede, dodajala je, fokus je bio i na građanima, pa su donete i mere kojima im se olakšava pristup finansiranju, posebno za rešavanje stambenog pitanja.\nNarodna banka Srbije je, kaže Ivković, bila i među prvim regulatorima u regionu i u Evropi koji su uveli moratorijum na otplatu obaveza po osnovu kredita i proizvoda sličnih kreditima, i to se, ističe, pokazalo kao izuzetno efektivna mera za prevazilaženje potencijalnih privremenih problema s likvidnošću.\n“Praktično podatak da je preko 90 odsto dužnika iskoristilo mogućnost prvog, i preko 80 odsto njih iskoristilo mogućnost drugog zastoja u otplati obaveza, govori u prilog tome da je doneta prava mera. Pored ove opšte mere, krajem prošle godine donete su i ciljane mere za podršku onim dužnicima kojima je pandemija stvorila znatnije finansijske teškoće”, zaključila je Ivković.


Vesti - RMB je u pola godine apresirao za više od 8% u odnosu na američki dolar, a spoljnotrgovinska preduzeća su preduzela mnoge mere kako bi izbegla devizne rizike\nNazovite nas: 0086-18758885818\nnormalni zup zatvarač\nY zup zatvarač\nzatvarač od kukuruznih zuba\nsimetrični patentni zatvarač\nQQ patent zatvarač\npatentni zatvarač od riblje kosti\nAluminijski patentni zatvarač\nplastični patentni zatvarač\ndinamični patentni zatvarač\nzatvarač četvrtastih zuba\nzatvarač za kukice\npojačani patentni zatvarač\nKineski patentni zatvarač sa zubima\npatentni zatvarač sa srčanim zubima\npatentni zatvarač sa zubima kostura\nZatvarač od imitacije metala\npatent zatvarač u obliku trokuta\nOštar patent zatvarač u obliku trokuta\nabeceda patent zatvarač\nnajlonski patentni zatvarač\nNevidljivi patentni zatvarač\nZatvarač od imitacije metala najlona\nNajlonski zubi sa obojenim koncem\nnormalni najlonski patentni zatvarač\nFunkcionalni patentni zatvarač\nOtporni na plamen patentni zatvarač\nvodootporni patentni zatvarač\nPatent zatvarač otporan na visoke temperature\nZatvarač koji se može reciklirati\nRMB je za pola godine apresirao za više od 8% u odnosu na američki dolar, a vanjskotrgovinska preduzeća su poduzela mnoge mjere kako bi izbjegla devizne rizike\nOd niskog nivoa krajem maja do danas, RMB kurs se oporavio do kraja i nedavno je dostigao oko 6,5, ulazeći u „6,5 doba“. Centralni paritet juana smanjio je 27 baznih poena na 6,5782 u odnosu na SAD dolara, pokazali su podaci kineskog deviznog trgovinskog sistema. Na osnovu najnižeg nivoa od 7.1775 od 27. maja, juan je do sada apresirao 8,3%.\nZa nedavne snažne performanse RMB-a, istraživači Instituta za istraživanje Kine smatraju da su glavni razlozi dva: prvo, potpisivanje RCEP-a donijelo je dobre vijesti, azijsko-pacifička regionalna integracija se dalje promovira, što pomaže u promociji rast kineske izvozne trgovine i ekonomski oporavak; S druge strane, kontinuirana slabost američkog dolara ponovo je pala na oko 92,2. Prošle sedmice je deprecijacija dostigla 0,8%, što je poguralo pasivnu apresijaciju deviznog kursa.\nMeđutim, za vanjskotrgovinska preduzeća, uvažavanje RMB-a je neko koga neko brine. Kada domaća valuta procijeni, cijena izvozne robe smanjit će se, a uvezena roba će biti jeftinija. Zbog toga je korisno uvoziti preduzeća, ali uticaj na preduzeća za preradu i ponovni izvoz uvoza je ograničen, dok je uticaj na izvozna preduzeća veći. Za vanjskotrgovinska preduzeća, pored financijskog osoblja koje treba donijeti prosudbu o trendu deviznog kursa, također je vrlo važno odabrati alate zaštite za rizike deviznog kursa kao što su opcije i terminski poslovi.\nVrijeme objavljivanja: januar-09-2021\nindustrijsko područje tangqiaotang zhang jiagang city china


44. ICANN Meeting – Personal magazin\nU Pragu je krajem juna održana konferencija 44. ICANN Meeting, na kojoj je učestvovala i delegacija Kancelarije RNIDS-a. ICANN (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers) – Internet korporacija za dodeljene nazive i brojeve je…\nU Pragu je krajem juna održana konferencija 44. ICANN Meeting, na kojoj je učestvovala i delegacija Kancelarije RNIDS-a. ICANN (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers) – Internet korporacija za dodeljene nazive i brojeve je vodeća međunarodna institucija upravljanja Internetom i odgovoran je za rukovođenje globalnom strukturom Interneta, koja se sastoji od IP adresa, naziva domena (gTLD i ccTLD) i glavnih DNS servera.\nNekoliko predavanja i radionica bilo je posvećeno praksi u implementaciji IDN – internacionalizovanih naziva domena (kao što je naš .SRB), među kojima se posebno izdvaja prezentacija Koreje, koja do sad ima 220.000 registrovanih domena.\nInternet Society(Internet društvo) je ukazalo na problem sa WCIT (World Conference on International Telecommunications) – Svetskom konferencijom na kojoj postoji pretnja da države članice preuzmu kontrolu nad Internetom, dodele upravljanje telekomunikacionim operaterima i fragmentuju Internet (www.internetsociety.org/wcit).\n44. ICANN Meeting was last modified: July 18th, 2012 by Redakcija\nccNSO Tech dayDomeniICANNICANN MeetingInternet


Politika Privatnosti - Olight Srbija\nPristupanjem sajtu Olight Srbija (olight.rs), Vi prihvatate i slažete se sa svim uslovima Politike Privatnosti. Ukoliko ne prihvatate uslove sadržane u Politici Privatnosti, potrebno je da odmah napustite sajt i prestanete sa korišćenjem usluga sajta.\nOlight Srbija (olight.rs) sajt je u vlasništvu firme Lovačke Lampe Doo, sa matičnim brojem 21042684 i sedištem u Sedište firme: Vespučijeva 32, Srbija, Novi Beograd.\nPrilikom popunjavanja registracionog formulara na sajtu Olight Srbija (olight.rs), Vi prihvatate i slažete se sa time da će administratori sajta koristiti Vaše lične podatke za sledeće namene:\nSlanje obaveštenja o ponudama, popustima ili drugim komercijalnim informacijama vezanim za Olight Srbija (olight.rs) ili neku treću stranu, sa kojom Olight Srbija (olight.rs) ima poslovnu saradnju.\nMi čuvamo Vaše lične podatke kako bismo Vam slali informacije o Vašem nalogu na sajtu Olight Srbija (olight.rs), da možemo da Vas informišemo o statusu Vaših porudžbina i radi evaluacije kvaliteta proizvoda i usluga koje koristite.\nUslovi i regulative koji se odnose na korišćenje informacija dobijenih prilikom online plaćanja se nalaze u odeljku Uslovi korišćenja kompanije za procesiranje plaćanja i Olight Srbija (olight.rs) niti će zahtevati, niti će ćuvati informacije vezane za Vašu kreditnu karticu.


VELIKO INTERESOVANJE ZA MALE HE - Biznis Planet - Izrada biznis planova i investicionih projekata\nVELIKO INTERESOVANJE ZA MALE HE\nBeograd -- Javni poziv za ulaganje u male hidroelektrane u 17 opština u Srbiji ističe danas, a interesovanje investitora je veliko, rečeno je u Ministarstvu energetike.\nResorno ministarstvo objavilo je pre 45 dana javni poziv za izgradnju malih hidroelektrana na 317 lokacija u Srbiji, u koje je moguće uložiti od 120 do 200 miliona evra.\nUkupan kapacitet tih hidroelektrana je oko 110 megavata, a planirano je da počnu da rade do 2015. odnosno, najkasnije do 2016. godine i da godišnje proizvedu oko 400 gigavat-časova električne energije.\nU okviru ovog javnog poziva, koji neće biti jedini, izabrane su samo najsigurnije lokacije u Srbiji, i u nekim opštinama, kao na primer u Tutinu moguće je izgraditi male HE na 54 lokacije, a u Kraljevu na oko 23 mesta, najavljeno je ranije iz ministarstva.\nTo je prvi put da Vlada Srbije na tako javan i transparentan način poziva investitore da ulažu u obnovljive izvore energije, istakla je ministarka energetike Zorana Mihajlović i dodala da u Srbiji mora da se prekine praksa dogovora sa investitorima u obnovljive izvore energije "u četiri oka".\nPo završetku javnog poziva, ministarstvo će sa zainteresovanim investitorima i predstavnicima lokalne samouprave sklopiti trojni memorandum o razumevanju za izgradnju tih obje kata.\nU Srbiji inače, prema novoj uredbi o podsticajnim tarifama za proizvodnju struje iz obnovljivih izvora energije, za male hidroelektrane su predviđene podsticajne mere od 7,38 do 13,72 evrocenta po kilovat-času.\nVreme trajanja podsticajnih tarifa je 12 godina, a iznosi tih podsticajnih mera će se jednom godišnje usklađivati sa iznosom inflacije u evrozoni.


GO Crveni Krst poklonila lopte školi "Vojislav Ilić mlađi"\nPočetak/Društvo/GO Crveni Krst poklonila lopte školi „Vojislav Ilić mlađi“\nGradska opština Crveni krst, u okviru pomoći školama na svojoj teritoriji, poklonila je Osnovnoj školi „Vojislav Ilić mlađi“ pet lopti za košarku, odbojku i rukomet.\nSportske rekvizite uručio je predsednik GO Crveni Krst Miroslav Milutinović.\n„Nastavljamo da iz naših programa, osnovnim školama na našoj teritoriji, upotpunimo sve rekvizite za sport i fizičko vaspitanje, kako bi naši školarci mogli da uživaju u fizičkom“, izjavio je Miroslav Milutinović za rtv Belami.\nIz škole „Vojislav Ilić mlađi“ navode da su ovakve donacije veoma značajne i pomažu u boljoj realizaciji nastave.\nGO Crveni Krst Miroslav Milutinović OŠ Vojislav Ilić mlađi


Potvrđen prijenos korone sa čovjeka na životinje: Nakon zaraze uginula mačka - Portal 072info\nŠkotski naučnici otkrili su dva slučaja transmisije koronavirusa s čovjeka na mačku, što ih je potaklo na istraživanje o eventualnoj ulozi životinja u širenju bolesti COVID-19, prenosi Anadolu Agency (AA) .\nIstraživači Univerziteta u Glasgowu saopštili da je riječ o različitim rasama mačaka, od kojih jedna imala blaže simptome, dok su drugu morali uspavati.\nKako navode, vlasnici su imali simptome koronavirusa prije mačaka, a ova saznanja potakla su naučnike da istraže ukoliko kućni ljubimci mogu inficirati ljude.\nU istraživanju, koje je objavljeno u akademskom časopisu “Veterinary Record”, navodi se da trenutno nema dokaza o prenošenju zaraze sa mačke na čovjeka niti da kućni ljubimci igraju značajnu ulogu u širenju bolesti COVID-19 među ljudima.\n“Prijenos sa životinja na ljude trenutno predstavlja relativno nizak rizik za javno zdravstvo u područjima u kojima je transmisija sa čovjeka na čovjeka i dalje visoka. Međutim, kako se broj slučajeva zaraze kod ljudi smanjuje, mogućnost prijenosa među životinjama postaje sve važnija kao potencijalni izvor ponovnog prodiranja Sars-CoV-2 u ljudski organizam”, izjavila je Margaret Hosie iz Centra za istraživanje virusa Univerziteta u Glasgowu i jedna od vodećih autora studije.\nŠef odjela za veterinarstvo na Univerzitetu u Cambridgeu James Wook izjavio je da su ovo važna i zanimljiva otkrića.\n“Mnoštvo je dokaza da ljudi mogu zaraziti svoje ljubimce, što u nekim slučajevima, poput ovog, dovodi do kliničke bolesti kod životinja”, izjavio je Wook, prenosi BBC.\nPrethodni članakKlubovi za izlazak iz projekta Superlige moraju platiti 300 miliona eura\nSljedeći članakSvi odmah bacamo peteljke od jagoda i pravimo veliku grešku: Evo za šta ih možemo koristiti i koliko su dobre za zdravlje


U noći između petka i subote Los Anđeles Lejkersi odigraće prvu utakmicu u Stejpls centru od pogibije Kobija Brajanta.\nNakon niza gostovanja, trebalo je da Lejkersi igraju protiv Klipersa pre nekoliko dana ali je taj meč odložen. Međutim, igraće se duel LA Lejkersa i Portlanda.\nSvi navijači koji budu u Stejpls centru, nosiće dres Kobija Brajanta. Lejkersi su odlučili da poklone svakom ko kupi ulaznicu dres, tako da cela arena bude obojena u žuto sa natpisom "Brajant" na leđima. Pola Stejpls centra nosiće Brajantovu osmicu, a pola dvadesetčetvorku.\nUtakmica počinje u 4.30 prema srednjoevropskom računanju vremena.


Izvor: Vesti online arhiva vesti 22.04.2018 - Naslovi.net\nTošić spasilac: Zoran sa dva gola anulirao veliku grešku Zdjelara\nU poslednjem meču drugog kola plej-ofa Superlige Srbije Partizan je na svom stadionu savladao Čukarički 2:1 (1:0). Isti rivali sastali su se u sredu u polufinalu Kupa, a “brđani” su pobedili 4:2. Ovo je bila prilika da se crno-beli revanširaju, a… »\nMakron: Putinova ideja o demokratiji nije moja\nFrancuski predsednik Emanuel Makron opisao je ruskog kolegu Vladimira Putina kao snažnog lidera, ali je istakao da ne deli njegovu ideju o demokratiji. - Mislim da je on veoma snažan čovek i snažan predsednik. On želi veliku Rusiju. Ljudi su ponosni… »\nVesti online: Makron: Ostajemo i nakon poraza Islamske države kako bismo stvorili "novu Siriju"\nMasakr u Kabulu: Razneo se u centru grada, broj mrtvih neprestano raste\nBroj ubijenih u samoubilačkom bombaškom napadu koji je u Kabulu danas izvela Islamska država porastao je na 48, dok je broj ranjenih povećan na 112, saopštili su avganistanski zvaničnici. Prethodno su lokalni zvaničnici saopštili da je u napadu u… »\n22.04.2018 Vesti online, kategorije


ĐURIĆ: Voker treba da odgovara zajedno sa liderima OVK! - Informer\nDirektor Kancelarije za KiM Marko Ðurić tvrdi da je Vilijam Voker odgovoran za izazivanje rata na Kosovu i Metohiji i agresije na SRJ i kaže da bi trebalo da odgovara zajedno sa liderima terorističke OVK\nĐurić je komentarišući Vokerovu izjavu da je većinu zločina na KiM počinila Srbija, kazao da je Voker, koji je bivši šef verifikacione misije OEBS-a na KiM, "integralni deo takozvane OVK i jedan od idejnih inspiratora i kreatora rata na KiM".\n- On je poslednja osoba koja bi o zločinima smela da govori, a među prvima je koji bi za zločine trebalo da odgovaraju - kazao je Đurić, a navodi se u saopštenju Kancelarije za KiM.\nNa Vokerovu tvrdnju da bi i Aleksandar Vučić trebalo da odgovara za zločine ne KiM, jer je tada bio ministar u vladi, Ðurić kaže da je Voker "jedna od perjanica prljavog propagandnog rata protiv Srbije i da je očigledno odobrovoljen albanskim narkodolarima nastavio da igra ulogu apologete terorističke OVK".\n- Vilijam Voker je zločinac i prirodno je što traži društvo sebi sličnih ulizujući se komandantima OVK - naveo je Ðurić i dodao da nema te "vojske isluženih špijuna" koja će Srbiju i predsednika Vučića moći da pokoleba u borbi za pravedni cilj, a to je, kaže, borba za zaštitu srpskih državnih i nacionalnih interesa na Kosovu i Metohiji.\nVilijam Voker Marko Đurić zločini OVK zločini OVK Kosovo


Vesti online / Sport / Fudbal / Zapata torpedovao i Juventus\nJužnoamerički duel: Argentinac Dibala odnosi loptu ispred Zapate\nPosle četiri uzastopna trijumfa u Kupu Italije Juvenstus je rastavljen s trofejem. Pobedila ga je Atalanta onako kako su ga u poslednje dve godine savladali samo dva protivnika u Ligi šampiona: Real u aprilu 2018, a Barselona u septembru 2017.\nU italijanskom kupu Stara dama je takav poraz prethodni put doživela pre 23 godine, kada je poslednji put bila evropski prvak. Inter ju je u novembru 1996. s 3:0 savladao u Torinu u prvoj utakmici četvrtfinala (u revanšu 1:1).\nPonovo je u Atalanti blistao Duvan Zapata. Domaćin je poveo golom belgijskog odbrambenog igrača Timotija Kastanjea u 37. minutu, a potonja dva pogotka bila su delo kolumbijskog napadača u 39. i 86. Zasenio je i najsjajniju Juventusovu zvezdu Portugalca Kristijana Ronalda s kojim sa po 15 golova deli drugo mesto na listi strelaca u prvenstvu. Vodeći je veteran Sampdorije Fabio Kvaljarela sa 16.\nAtalanta - Juventus 3:0 (Kastanje u 37, Zapata u 39. i 86)\nParovi polufinala (27. februar i 24. april)\nFUDBAL Zapata prvi Atalantin četvorostruki strelac u Seriji A posle 1952 (VIDEO)\nFUDBAL Atalanta u finalu italijanskog kupa posle 23 godine (VIDEO)


Litvanski predsednik našao „ruski trag“: Migranti dolaze u Minsk preko Moskve\n„Postoje dokazi o povećanoj aktivnosti putovanja migranata preko Moskve“, rekao je Nauseda na zajedničkoj konferenciji za štampu predsednika baltičkih zemalja koja je održana u Vilnjusu.Prema njegovim rečima, „najnoviji događaji navode na razmišljanje da je Rusija na neki način povezana sa ovom krizom“. Kako kaže, mnogo toga govori o tome.Migrantska kriza na granici Belorusije sa Letonijom, Litvanijom i Poljskom, kuda su se od početka godine uputili migranti, zaoštrila se 8. novembra. Nekoliko hiljada migranata došlo je do belorusko-poljske granice i ne napušta pograničnu zonu. Neki od njih pokušali su da uđu u Poljsku razbijajući ogradu od bodljikave žice. Zemlje Evropske unije optužuju Minsk za namernu eskalaciju krize i pozivaju na uvođenje sankcija. Predsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko smatra da su za ovu situaciju krive same zapadne zemlje, zbog čijih dejstava ljudi beže od rata.\nrusija, litvanija, rusija – politika, migrantska kriza na belorusko-poljskoj granici\n© Sputnik / Stringer / Uđi u foto-galerijuPredsednik Litvanije Gitanas Nauseda\nLitvanski predsednik Gitanas Nauseda izjavio je da je Rusija povezana sa migrantskom krizom oko Belorusije i da nelegalni migranti dolaze u Minsk preko Moskve.\n„Postoje dokazi o povećanoj aktivnosti putovanja migranata preko Moskve“, rekao je Nauseda na zajedničkoj konferenciji za štampu predsednika baltičkih zemalja koja je održana u Vilnjusu.\nPrema njegovim rečima, „najnoviji događaji navode na razmišljanje da je Rusija na neki način povezana sa ovom krizom“. Kako kaže, mnogo toga govori o tome.\n„Pre svega...migranti dolaze preko Moskve“, smatra predsednik Litvanije i dodaje da se zatim migranti iz Iraka odlaze u Minsk.\nBelorusija demantuje Zapad: Rusija nije umešana u migracionu krizu\n10 Novembar, 18:19