Obaveštenje iz Osnovne škole „Vuk Karadžić“ – Palanačke novine\nObaveštenje iz Osnovne škole „Vuk Karadžić“\nby Palanačke · 14 marta, 2015\nObaveštavaju se svi roditelji budućih prvaka koji su se već upisali u našu školu, ali i ostali naši sugrađani da je kolektiv naše škole obezbedio sredstva za besplatne udžbenike za đake 1. razreda.\nDakle učenici koji 1. septembra polaze u školu „Vuk“, neće morati da kupuju udžbenike. Osim besplatnih udžbenika, zaposleni u našoj školi pripremaju još iznenađenja kako bi polazak u školu ostao u najlepšem sećanju i deci i roditeljima.\nOvo je period godine kada se vrši odabir izdavača za komplete udžbenika, u razrednoj nastavi kod nas će se u narednih nekoliko godina koristiti isti izdavač od prvog do četvrtog razreda, u pitanju je izdavačka kuća koja ima savremeni pristup učenju, a učenici sa starijom braćom i sestrama moći će da nasleđuju udžbenike i time smanje troškove nabavke udžbenika.\nKoristimo priliku da istaknemo ostvarene rezultate na održanim opštinskim takmičenjima gde su naši učenici bili zapaženi i ostvarili ukupno šest prvih, devet drugih i pet trećih mesta na književnoj olimpijadi, takmičenju iz matematike, stranih jezika i srpskog jezika.\nU narednom periodu čekaju nas preostala opštinska i okružna takmičenja, pa i republička za koje se aktivno pripremamo.\nVodički osnovci u poseti Dečijem selu u Sremskoj Kamenici: SRDAČAN SUSRET PRIJATELJA\nNastavnici iz Turske i Rumunije u OŠ ”Heroj Ivan Muker”\nNext story „Partenon“ igra za opstanak u ligi\nPrevious story Vekovnik palanačkog Pozorišta: RATNE GODINE I OBNOVA POZORIŠNOG AMATERIZMA (2)


SREĆAN 43. ROĐENDAN RADIO TREBINJU\nRadio Trebinje, prvi elektronski medij u istočnoj Hercegovini, obilježava danas 43 godine rada, u kome vremenu su uvijek, bez obzira na ostale radio stanice, bili najslušaniji i njima se najviše vjerovalo.\nOva radio stanica je prije pet godina počela sa emitovanjem programa preko interneta, a nešto kasnije je Radio dobio i svoj portal koji je najposjećeniji na jugu Republike Srpske.\nNa tadašnji veliki praznik, Dan republike, 29. novembra 1975. godine se po prvi put u eteru začuo glas novinara i urednika tadašnjeg Radio Sarajeva Nikole Kalopera, koji je došao u Trebinje da pomogne svojim kolegama i izgovorio čuvenu rečenicu – Ovdje Radio Trebinje.\n“Tada se slušalo jedino Radio Trebinje i dosta nam se vjerovalo, ali smatram da je takva situacija i danas “, kaže Đorđe Vučinić, nekadašnji urednik ove radio stanice i direktor Centra za informisanje i obrazovanje, u okviru koga djeluje i radio.\nI nakon više od četiri decenije rada, primarni zadatak Radio Trebinja su, kažu u u ovoj radio stanici, lokalne teme koje su i do danas ostale osnov programske šeme, od servisnih informacija u kojim je navedeno zašto u pojedinim naseljima nema struje i vode, preko onih ekonomskih i političkih vezanih najprije za lokalnu zajednicu i regiju, a onda i šire.\nU svrhu boljeg informisanja je prije nešto više od četiri godine formiran i Portal Radio Trebinja koji dopunjava radijske emisije i koji je možda u nekim situacijama brži i efikasniji, a zahvaljujući strimingu, talasi ovog radija se mogu čuti na svim kontinentima.\nRadio Trebinje je u eteru od 8 časova ujutro do 19 časova naveče, kada se preuzima program Srpskog Radija čiji se i dnevnik preuzima u 16 časova, dok je ostatak realizacija sopstvenog programa.\nRadio Trebinje djeluje pri Centru za informisanje i obrazovanje Trebinje, u čijem su sklopu, pored Portala, i mjesečne novine Glas Trebinja čija je tradicija duga već 66 godina…


"Smatram da je taj akt još jedan u nizu unilateralnih akata koji ne doprinose stabilnosti i predstavljaju sasvim jasno iskaz opasnih namera prištinskih vlasti, koje mogu dugoročno destabilizivati situaciju na Kosovu i Metohiju. Ako tome dodamo da se proteklih dana desilo iseljavanje jedne srpske povratničke porodice sa Kosova i Metohije zbog napada lokalnih Albanaca, onda možemo razumeti ovu reakciju prištinskih vlasti u sasvim drugačijem, opasnom kontekstu", ukazao je Tadić.\nOn očekuje da će sve međunarodne institucije koje imaju uticaj za zbivanja na Kosovu i Metohiji, preuzeti svoj deo odgovornosti i sprečiti unilateralno i opasno ponašanje vlasti u Prištini.\n"Ova reakcija prištinskih vlasti ne doprinosi stabilnosti u regionu i želim da upozorim da svi imaju odgovornost u budućnosti da održavaju stabilnost, dobre odnose i obezbeđuju da svi ljudi koji žive u regionu, nezavisno od nacionalne i verske pripadnosti, imaju pravo na ispunjavanje svojih ljudskih prava", rekao je Tadić.\nOn je podsetio da postoje međunarodni kodeksi u domenu telekomunikacija koje je Priština prekršila, jer nije članica međunarodnih telekomunikacionih institucija.\n"U tom smislu očekujem od svih međunarodnih činilaca, od Ujedinjenih nacija, Euleksa i svih međunarodnih institucija na Kosovu i Metohiji i svih činilaca međunarodne politike da ovakve akte spreče, ne samo sada, nego i u budućnosti", zaključio je Tadić.\nU tom kontekstu Vlada vidi i najnovije postupke Regulatornog autoriteta za telekomunikacije (RAT) "za sprečavanje ilegalne delatnosti nelicenciranih i neovlašćenih operatera mobilne telefonije u Republici Kosovo".\nKosovska vlada podržala isključenje\nVlada Kosova je saopštila danas da podržava isključenje predajnika srpskih operatera mobilne telefonije, odnosno, kako je navedeno "uspostavljanje zakonitosti na tržištu telekomunikacija u Republici Kosovo".\n"Vlada Kosova reafirmiše svoju posvećenost funkcionisanju reda i zakona, stvarajući prostor i podstičući sve međunarodne investitore i one regionalne da investiraju u Republici Kosovo", navodi se u saopštenju Vlade Kosova.\nDirektor kosovske Regulativne uprave za telekomunikacije Ekrem Hodža izjavio je juče da su službenici te uprave uklonili 14 baznih stanica koje su koristili operateri mobilne telefonije iz Srbije.\nHodža je rekao da akcija uklanjanja opreme traje i dalje. Rad provajdera za mobilnu telefoniju iz Srbije, kosovske vlasti smatraju ilegalnim jer te kompanije, kako je navedeno, nemaju dozvolu za rad i ne plaćaju porez Kosovu.\nNova isključenja predajnika u Štrpcu i Kamenici\nU prekidu je i fiksna telefonija, tako da su srpska sela u tom delu Kosova i Metohije komunikacijski odsečena jedna od drugih.\nU Štrpcu su monteri, uz jake snage policije, demolirali i predajnik regionalne televizije i radija “Herc”, koji emituju program na srpskom jeziku. U toj opštini živi oko 12.000 Srba.\nAkcija montera kosovskog Telekoma, uz podršku policije u Štrpcu, izvedena je oko 6.30 sati, rekao je Tanjugu direktor TV “Herc” Bojan Mladenović.\nOn je kazao da nije dobio nikakvo objašnjenje zbog čega je uništen i predajnik TV i radija “Herc”, dodajući da su radnici presekli kablove, nasilno otvorili kontejner sa opremom i uništili sve što su mogli. Mreža 063 u Štrpcu je u funkciji.\nNastavak isključenja i demoliranja predajnika srpskih mobilnih operatera je najavljeno juče iz kosovske Regulatorne agencije za telekomunikacije (RAT).\nTokom jučerašneg dana na Kosovu je isključeno 14 stanica mobilne telefonije 064 i 063 mreže, a za danas je najavljeno isključene 10 preostalih stanica. U RAT-u su kazali da su odluku o isključivanju doneli zato što srpski operateri rade ilegalno na Kosovu.\nZbog prestanka mobilne mreže 064 i 063 u srpskim sredinama centralnog Kosova i drugim delovima pokrajine u blokadi su službe hitne medicinske pomoći, jer ne mogu da prime pozive pacijenata niti da stupe u kontakt sa ambulantama i bolnicama.\nPacijenti mogu da dobiju pomoć hitne medicinske službe samo oko dođu direktno u Domove zdravlja i ustanove hitne pomoći.\nU blokadi su i druge službe koje ovdašnjim Srbima pomažu u svakodnevnom životu, a internet signal nije prekinut.


Ukida se doprinos za zdravstveno osiguranje? - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Vijesti Srbija Ukida se doprinos za zdravstveno osiguranje?\nUkida se doprinos za zdravstveno osiguranje?\nOd HaberNews - 15. Januara 2014. 0 171 Podeli na Fejsbuku\ntweet Ministarstvo privrede će predložiti Vladi Srbije da se ukine doprinos za zdravstveno osiguranje. Umesto toga, svi troškovi lečenja finansirali bi se direktno iz budžeta, piše Danas.\nUpravo to se krije iza nedavne izjave ministra privrede Saše Radulovića da bi svi građani Srbije trebalo da budu zdravstveno osigurani, bez obzira na to da li im poslodavci uplaćuju zdravstveno osiguranje ili uopšte nemaju posao.\nKako za list objašnjava Radulovićev ekonomski savetnik Aleksandar Stevanović, plan Ministarstva je da se poslodavci rasterete plaćanja doprinosa za zdravstvo i, samim tim, overavanja zdravstvenih knjižica, a da se građani reše problema sa kojim se mnogi danas suočavaju – da ne mogu da se leče o trošku države, jer im njihovi poslodavci nisu uplatili doprinose.\nPitanje koje se odmah postavlja je gde će država naći novac za ovaj plan, a odgovor je – u drugom porezu.\nPrema Stevanoviću, istovremeno sa ukidanjem zdravstvenog doprinosa, država bi poreskom reformom podigla porez na zarade i promenila način njegovog plaćanja.\nMeđutim, pošto bi, ako se usvoji Radulovićev plan, za besplatno lečenje bilo potrebno samo da građani pokažu ličnu kartu kao dokaz srpskog državljanstva, broj onih čiju bi terapiju plaćala država odmah bi se povećao.\nTo je zbog toga što mnogi poslodavci danas ne uplaćuju doprinose za svoje radnike, zbog čega oni ne mogu da overe svoje zdravstvene knjižice i, posledično, moraju iz svog džepa da plate svaki pregled ili intervenciju.\nTo znači da bi povećanje poreza na zarade moralo da bude veće od ukinutog zdravstvenog doprinosa da bi se obezbedio novac za besplatno lečenje ovih ljudi ili bi budžetski deficit morao da poraste. Stevanović, međutim, naglašava da deficit neće trpeti.\n“Ako nas naši koalicioni partneri saslušaju do kraja, videće da deficit neće rasti, jer ćemo promeniti način plaćanja poreza na zarade i izvršiti preraspodelu sredstava. Sadašnja situacija da kažnjavamo radnike zbog toga što im poslodavci ne plaćaju doprinose je apsurdna”, tvrdi Stevanović.\nDeo sveobuhvatne poreske reforme koju planira Ministarstvo privrede i koja bi trebalo da prati prebacivanje troškova za lečenje na budžet je i “značajno smanjivanje doprinosa na najniže zarade”. Tako bi, kako precizira Stevanović, poslodavci na najmanje plate plaćali samo minimalni penzijski doprinos, dok bi sa povećanjem zarada progresivno rasle i dažbine.\nU Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje (RFZO) kažu za “Danas” da im ministar privrede nije obrazložio kako planira da uvede zdravstveno osiguranje za sve građane, niti ih je prethodno izvestio o namerama i stavu koji je izneo.\n“Ministar Radulović nam još nije dostavio svoj koncept, niti znamo da isti u pisanom obliku postoji, tako da se o njemu ne možemo izjašnjavati.\nZnamo samo jedno, da bi za obveznike doprinosa bilo destimulativno kada bi se neko dekretom uključio kroz overu zdravstvenih knjižica bez odgovarajuće ekonomske osnove”, kažu u informativnoj službi RFZO.\nOni dodaju da očekuju od Radulovića da obrazloži svoj predlog i koncept, nakon čega će se Fond izjasniti.\n“U Srbiji se po glavi stanovnika za zdravstveno osiguranje izdvaja najmanje u Evropi, i to u ovom trenutku iznosi oko 260 evra. Bilo kakvo dalje neuplaćivanje doprinosa moglo bi dodatno da smanji već prenisku kvotu za zdravstveno osiguranje, a samim tim i ugrozi obezbeđivanje zdravstvene zaštite”, upozoravaju u RFZO.\nKako dodaju, glavni cilj Strategije razvoja zdravstvenog osiguranja do 2020. godine predviđa uvođenje obaveznog zdravstvenog osiguranja za sve građane.\n“Kada je to predložio, direktor RFZO Momčilo Babić smatrao je da je potrebno vreme, kroz određeni period tranzicije, kako bi se obezbedili svi neophodni uslovi, pre svega ekonomski, za realizaciju tog cilja”, navode u RFZO i dodaju da bi bilo nepravedno prema milionima građana koji plaćaju obavezno zdravstveno osiguranje da se jednostavno proglasi overa zdravstvenih knjižica svima bez razlike.\nUpitan zbog čega Ministarstvo nije konsultovalo RFZO prilikom pripreme koncepta ove reforme, Stevanović kaže da bi RFZO pre toga trebalo da se bavi smanjenjem svojih sopstvenih rashoda.\nDržavni sekretar u Ministarstvu rada i socijalne politike Zoran Martinović kaže za “Danas” da nije upoznat sa konkretnim planom Ministarstva privrede.\n“Čuo sam za izjavu Radulovića da svi građani treba da imaju socijalno osiguranje, ali nisam upoznat sa idejom da poslodavci treba da budu oslobođeni plaćanja doprinosa. Zato ne bih ni komentarisao”, poručuje Martinović.\nInače, Ministarstvo privrede planira i da reformiše sistem socijalne zaštite, tako da se 150 milijardi dinara, koliko se danas izdvaja za ove namere, drugačije rasporedi.\nNezvanično, Ministarstvo je identifikovalo brojne neekonomičnosti u trošenju ovog novca, od subvencija za plaćanje električne energije i obdaništa i davanja novca porodicama sa visokim prihodima, što će se promeniti.\nKako za “Danas” kažu u Ministarstvu privrede, ideja je da se socijalno ugroženim porodicama mesečno da 15.000 dinara, plus 5.000 dinara po članu domaćinstva, što bi za tročlano domaćinstvo značilo 25.000 dinara.\nU Ministarstvu smatraju da bi 150 milijardi dinara bilo dovoljno da se na taj način zaštiti 1,5 milion građana Srbije.\nPrema Stevanovićevim rečima, za dobijanje ove vrste pomoći bilo bi dovoljno da građanin potpiše izjavu o svojim primanjima, ali bi istovremeno bile ustanovljene vrlo oštre kazne za svaku prevaru i jaka kontrola po sistemu slučajnog uzorka.\nsandzakhaber / izvor: Danas, Mondo\ntweet Prethodni tekstČuvarka u zatvoru zatrudnela sa osuđenikom na smrt kako bi mu spasila životSledeći tekstDamir Džumhur prošao i Dodiga i plasirao se u 3. kolo Australian Opena HaberNews\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA


Izložba posvećena prvom čovekovom letu u svemir\nU niškoj sinagogi otvorena je izložba „60 godina od prvog čovekovog leta u svemir“ u organizaciji Grada Niša, Društva srpsko-ruskog prijateljstva i ruskih sunarodnika „Naisus“ Niš i u suorganizaciji Narodnog muzeja Niš.\nOtvaranju izložbe prisustvovala je gradonačelnica Niša Dragana Sotirovski koja je po otvaranju razgledala postavku fotografija koje je obezbedila ruska korporacija „Roskosmos“.\nZauvek će se pamtiti 12. april 1961. godine kada je Jurij Gagarin poleteo u kosmos.\nGradska većnica dr Marija Ranđelović govorila je o prvoj ženi u svemiru Valentini Tereškovoj o kojoj je napisala knjigu, najpre za decu, a kasnije i za odrasle.\nOtvaranju izložbe prisustvovao je predsednik Skupštine grada Niša Boban Džunić i predstavnici Srpsko-ruskog humanitarnog centra. Izložba će biti otvorena do nedelje, 30. maja 2021. godine.\nPREPORUKA ZA VAS « Ekipe JKP „Naisus“ i Gradske opštine Medijana na terenu Rešavanje najvećih problema putne infrastrukture u Nišu »


Beogradski aerodrom povećava kapacitet za 30%\nSudeći prema najavama, putnike beogradskog aerodorma od naredne godine očekuje manje gužvi, više komfora i novi sadržaji.\nKruševačka Morava IN nastavila je obnovu Terminala 1, priprema se dokumentacija za izgradnju vidikovca, a iz sopstvenih sredstava AD Aerodrom Nikola Tesla će do kraja 2016. godine investirati više od dve milijarde dinara u poboljšanje komfora, razvoj infrastrukture i modernizaciju opreme. Ovo su za eKapiju potvrdili u beogradskoj vazdušnoj luci.\nRadovima u centralnom holu Terminala 1 početkom decembra, nastavljen je projekat njegovog uređenja. Prošle godine završeno je uređenje sprata, nakon čega je otvorena još jedna pasoška kontrola, a u junu ove godine, renoviran je vezni deo između Terminala 1 i 2. Vrednost obe investicije iznosila je 180 miliona dinara. Za novih 33 check-in šaltera, koliko će biti na usluzi putnicima do početka letnje sezone - kada je planiran završetak nedavno započetih radova, zajedno sa nabavkom transportnog sistema, izdvojeno je 1,13 milijardi dinara.\n- U toku je izgradnja još jedne zone za registraciju putnika, koja će se nalaziti između Terminala 1 i Terminala 2, gde će biti instalirano ukupno 28 tradicionalnih šaltera za prijavu putnika, od kojih će 5 imati mogućnost samostalnog obeležavanja i predaje prtljaga. Osim toga, biće instalirano dodatnih 5 kioska za samoregistraciju putnika - objašnjavaju za eKapiju u ovom preduzeću.\n- Postavljanjem novog transportnog sistema, očekujemo da će se kapacitet beogradskog aerodroma uvećati za 30%.\nBudući izgled Terminala 1\nOvo će, ipak, biti tek deo noviteta koje najavljuju u Aerodrodmu Nikola Tesla. Javnosti je možda najzanimljivija izgradnja vidikovca na krovu, koji će putnicima na raspolganju biti već do kraja 2017. Planirano je da izrada tehničke dokumentacije i pribavljanje svih potrebnih dozvola otpočnu početkom sledeće godine, nakon čega će biti raspisana javna nabavka za izvođenje radova.\n- Početak izgradnje vidikovca očekuje se u drugoj polovini sledeće godine, a radovi bi trebalo da traju 150 dana. Vrednost ove investicije, uključujući i projekat i radove, je oko 80 miliona dinara.\nKako napominju u Aerodromu, cilj im je stalna modernizacija i pružanje usluge što boljeg kvaliteta, a širenje kapaciteta je i deo realne potrebe Aerodroma i kompanije Air Serbia. Beogradski Aerodrom Nikola Tesla naime, zabeležio je u novembru, za taj mesec rekordnih 331.242 putnika, a predviđanja su da će kraj godine dočekati sa više od 4,9 miliona putnika.\n- Aerodrom Nikola Tesla Beograd za narednu godinu planira i rekonstrukciju i dogradnju u fingerskom hodniku A – između gejtova A6 i A10, kao i dogradnju platforme A, a dalje ćemo uređivati i unapređivati terminalnu zgradu, po principu pristupačnosti za sve putnike i efikasnijeg korišćenja terminalnih prostora. Deo planova su i uređenje parkirališta, nova vatrogasna baza i nova kotlarnica - najavljuju za eKapiju.\nNa niški aerodrom stiže i "Germania"\nNemačka avio-kompanija Germania počeće od naredne godine da leti sa niškog aerodroma "Konstantin Veliki" do Ciriha.\nPrvi avion nemačke kompanije poleteće iz Niša 23. juna, a potom će leteti svakog petka i ponedeljka, saopštilo je rukovodstvo te vazdušne luke na jugu Srbije.\nNiška vazdušna luka trenutno ima devet redovnih avio linija na kojima lete avioni kompanija "Viz er" i "Rajan er" .\nAvio kompanija "Svis" najavila je nedavno da će aprila 2017. godine sa niškog aerodroma početi da leti do Ciriha.\nZahvaljujući novim redovnim linijama do poznatih evropskih gradova, aerodrom u Nišu ove godine trebalo bi da usluži oko 120.000 putnika.


Dačić najavljuje diplomatsku ofanzivu Zapada za Kosovo već krajem avgusta - Sputnjik Srbija\n14:37 25 Septembar 2020\n11:46 25.07.2019 Preuzmite kraći link\nBudućnost dijaloga Beograda i Prištine je veoma neizvesna, jer se ne zna kakav će biti dalji razvoj situacije na Kosovu i Metohiji, ocenio je danas ministar spoljnih poslova Ivica Dačić i dodao da se krajem avgusta mogu očekivati novi dolasci međunarodnih zvaničnika u Srbiju i nove inicijative i sagledavanje stanja na KiM.\nDačić je ponovio i da SAD ne žele da vrše pritisak na Srbiju, zato što znaju da problem nije u Beogradu, već u Prištini.\n„To mi je rekao savetnik američkog predsednika za bezbednost Džona Boltona na sastanku koji je bio izvanredan, a to je velika promena u stavu SAD“, ocenio je ministar gostujući na televiziji „Pink“.\n„SAD sada nisu popularne u Srbiji, koja je najveća zemlja u regionu. Šta je interes Amerike da voli neke druge i da pomaže zemlje iz kojih su došli teroristi da ih ubijaju 11. septembra“, upitao je Dačić.\nDačić je naveo i da Francuska i njen predsednik Emanuel Makron žele da se uključe u rešavanje pitanja KiM, dodajući da je Makronova poseta Srbiji bila izvanredna.\n„Iz komentara članova njegovog kabineta čujem da se nisu se još ’osvestili‘ od utisaka, jer je poseta prevazišla sva njihova očekivanja“, rekao je Dačić.\nGovoreći o dijalogu Beograda i Prištine, Dačić je naveo da se na Srbiju vrši pritisak da bude konstruktivna i da prestane da lobira za povlačenje nezavisnosti Kosova, kao i da prestane da se protivi učlanjenju Kosova u međunarodne organizacije, dok se u isto vreme Priština hvali uspostavljanjem diplomatskih odnosa sa Antiguom i Barbudom.\n„Ako hoće tako — već sutra ili prekosutra imaće našu reakciju. Naša suzdržanost je došla do kraja, nastavljamo da radimo na povlačenju priznanja“, poručio je Dačić.\nUpitan za nedavni sastanak sa našim ambasadorima u Portugaliji, Austriji, Nigeriji, Albaniji i Savetu Evrope, Dačić je kazao da je tom prilikom analizirana situacija i odnos tih zemalja i institucija prema Srbiji i njenim nacionalnim interesima i da su u skladu sa tim davane smernice ambasadorima.\nDačić je kao primer naveo Savet Evrope ističući da Kosovo „merka“ članstvo u toj instituciji zbog čega Srbija mora da se pripremi za razne vrste scenarija.\nUkazao je da je, u tom kontekstu, važno uspostaviti korektne odnose sa novom generalnom sekretarkom Saveta Evrope, doskorašnjom hrvatskom ministarkom spoljnih poslova, Marijom Pejčinović Burić.\nDačić je, takođe, izrazio očekivanje da će Hrvatska, koja će posle Finske predsedavati EU, biti motor evropskih integracija celog regiona, a ne prepreka.\n„Bar se nadam da će tako biti. Naš interes nikada nije bio da pogoršavamo odnose sa Hrvatskom, mi samo reagujemo na razne pokušaje negiranja istorije, preuveličavanja nekih događaja i na relativizovanje zločina nad Srbima“, rekao je Dačić i dodao da su veoma važni odnosi Srba i Hrvata, kao i Srba i Albanaca, jer sva tri naroda žive u više država.\nIstakao je da je za Srbiju veoma važan i odnos sa Nigerijom, kao jednom od najvećih muslimanskih zemalja, koja se suočava sa sličnim problemima kao i Srbija.\n„Nigerija nije priznala Kosovo, ali je glasala za njihov prijem u Interpol. Zato sa njima mora da se radi, moraju da znaju šta su naši nacionalni interesi, kao i sa Nikaragvom, na primer, koja takođe nije priznala Kosovo, ali je bila suzdržana na glasanju za Interpol“, ukazao je Dačić.\nNapomenuo je da se Srbija priprema za sledeću godišnju konferenciju Interpola, koja će biti održana u oktobru, i da u tom smislu dobro sarađuje sa ministrom policije Nebojšom Stefanovićem.\n„Moramo da se pripremamo, iako se ne zna da li će prijem Kosova biti na dnevnom redu. Ne znam ko im je to savetovao, i sami Amerikanci se čude što su se ponovo prijavili“, kazao je ministar.


Mladićeva odbrana traži završne reči u februaru 2017.\nBeta 5. septembra 2016. 18:15\nOdbrana Ratka Mladića zatražila je danas od sudija Haškog tribunala da završne reči na sudjenju generalu Mladiću budu održane u februaru iduće godine.\nBranioci Branko Lukić i Miodrag Stojanović predložili su sudijama da rok za ulaganje pisanih završnih podnesaka bude 12. januar 2017. Usmene završne reči usledile bi, po predlogu odbrane, pet nedelja kasnije.\nOdbrana je ranije tražila da rok za pisane završne podneske bude 7. decembar, a da završne reči budu održane 12. januara.\nRaspravno veće predsedavajućeg Alfonsa Orija (Alphons Orie) nije se izjasnilo ni o prvom predlogu, a Mladićevi branioci danas su, upravo zbog toga, zatražili novo odlaganje, uz argument da nemaju dovoljno vremena, ni resursa za tako obiman posao.\nSudije su ranije kao preliminaran rok za pisane podneske odredile 3. oktobar, uz napomenu da bi završne reči mogle biti zakazane pet nedelja kasnije.\nRaspravno veće, do danas, medjutim, nije odredilo konačne termine za te poslove, kojima bi čitav proces protiv generala Mladića bio okončan.\nU današnjem podnesku, Mladićeva odbrana ocenila je da produžavanje rokova „ne bi predstavljalo odugovlačenje procesa“, već bi pospešilo većanje sudija o presudi.\n„U interesu pravde bi bilo da se odbran pruži pravična i razumna prilika da svoju dužnost obavi na profesionalan način, s obzirom na njene izuzetno ograničene resurse“, tvrde branioci.\nRaspravno veće proglasilo je 16. avgusta okončanim dokazni postupak Mladićeve odbrane, uprkos stavu samih branilaca da nisu završili izvodjenje dokaza i da imaju još tri svedoka.\nPošto su sudije ostale pri tom stavu, odbrana je tražila da ta odluka bude još jednom razmotrena i podrobnije obrazložena, pominjući i mogućnost ulaganja žalbe.\nPredsednik Tribunala Karmel Adjijus (Carmel Agius) minulog meseca je odbio zahtev odbrane za izuzeće sudija Orija i Kristofa Fligea (Christoph Flugge), odbacujući tvrdnju Mladićevih branilaca da su oni pristrasni na štetu optuženog.\nGeneral Mladić (73) optužen je za genocid u Srebrenici; progon Muslimana i Hrvata širom BiH, terorisanje stanovništva Sarajeva dugotrajnim granatiranjem i snajperisanjem i uzimanje pripadnika Unprofora za taoce, 1992-95.\nSudjenje Mladiću počelo je u Hagu krajem maja 2012. Mladića su u maju 2011. uhapsile vlasti Srbije.


PCVesti - Microsoft završio Windows Phone 7\nMicrosoft završio Windows Phone 7\nPREDSTAVNICI MICROSOFTA SU U četvrtak objavili da su kompletirali osnovni kôd operativnog sistema Windows Phone 7 verzije 1.0. Prema terminologiji koja se koristi u Microsoftu, ovo je „izdanje za proizvođače računara“ (release to manufacturing, RTM) koje će se prema tome naći na prvim uređajima koji će biti isporučivan sa ovim u osnovi redizajniranim mobilnim operativnim sistemom.\nNa osnovu povratnih informacija iz programa za testiranje u kome su učestvovali nezavisni programeri, ova verzija Windowsa Phone 7 pretrpela je još nekoliko promena.\nMicrosoft će 16. septembra predstaviti proizvodnu verziju paketa softverskih alatki za razvoj aplikacija za Windows Phone 7, a početkom oktobra biće otvorena redizajnirana mrežna prodavnica aplikacija. Nagađa se da će se u to vreme pojaviti i prvi telefoni sa ovim operativnim sistemom.\nSaopštenje o dovršenju Windowsa Phone 7 je objavio Teri Majerson, potpredsednik odeljenja za razvoj ovog operativnig sistema.\nRad našeg inženjerskog tima je uglavnom završen. „Pretpostavljamo da će se tima sada fokusirati na dolazeća osveženja za Windows Phone 7, koja bi mogla da donesu opcije kao što je kopiraj i prebaci (copy/paste) i neki oblik podrške za istovremeno izvršavanje više aplikacija“, smatra Majerson.\nOn je takođe otkrio i veličinu Microsoftovog programa za testiranje mobilnog operativnog sistema. „Imali smo oko 10.000 uređaja koji su automatski izvršavali testove svaki dan, preko pola miliona sati aktivnog samostalnog rada, preko tri i po miliona sati stres testova i osam i po miliona sati punih automatskih stres testova.“\nDodatni komentari i predlozi stigli su od „hiljada nezavisnih proizvođača softvera i prvih korisnika“ koji su testirali kôd. Iz Microsofta su nedavno izjavili da je paket alatki za razvoj već preuzelo više od 300.000 programera.\nTestiranje i kvalitet koda operativnog sistema i paketa razvojnih alatki, donelo je kompaniji dosta pozitivnih komentara. Programeri su hvalili kvalitet i stabilnost koda, čak i od samog njegovog predstavljanja prošlog leta, kada su dobili mogućnost da rade sa emulatorom Windowsa Phone na računarima.\nNedavno je Microsoft podelio 8.000 prototipova uređaja sa ovim operativnim sistemom, dok je verzija „tehnički prethodni prikaz“ (Technical Preview) objavljena početkom jula. Povratne informacije programera opet su bile pozitivne.\nMajerson je napomenuo da je „u toku finalna integracija sistema s hardverom, softverom i mrežama partnera“. Prvi telefoni sa operativnim sistemom Windows Phone 7 trebalo bi da se pojave do kraja godine, a očekuje se da kompanije Asus, LG, Samsung i HTC predstave svoje proizvode možda već u oktobru.\nMicrosoft je sarađivao sa ovim i mnogim drugim proizvođačima kako bi definisao osnovnu hardversku specifikaciju za uređaje koji će biti zasnovani na novom operativnom sistemu, sa namerom da osiguraju ugođaj korišćenja najvišeg nivoa. Između ostalog, hardverske specifikacije zahtevaju moćan Qualcommov procesor Snapdragon na 1 GHz, kako bi se osigurao nesmetani rad i besprekorna interakcija sa korisničkim interfejsom koji podržava kontrolu dodirom.\nWindows Phone 7 za Microsoft predstavlja ne samo jedan potpuno nov operativni sistem, već pre svega skoro potpuno nov pristup doživljaju korišćenja. Microsoft je zvanično odbacio PC model i kreirao novi korisnički interfejs koji u potpunosti radi ono što korisnik želi. (M.S.)\n|Search:Find More About Microsoft završio Windows Phone 7|\nSamsung SCH-W74 sa kamerom od 8MP\nKompaktni, moderni i elegantni: šest novih All-In-One laserskih višenamenskih štampača


Spremna tri scenarija za Šabac\n05/19/2014 11:28 Društvo\nBEOGRAD - U ovom trenutku za Srbiju je najvažnija borba za Šabac, u tom pravcu se upućuje sva pomoć iz inostranstva i timovi koji su stigli iz 17 zemalja, izjavio je danas načelnik sektora za vanredne situacije Ministarstva unutrašnjih poslova Predrag Marić i dodao da su pripremljena tri scenarija za reagova\n- U slučaju najgoreg scenarija, tamo je ceo sremski potez potencijalno ugrožen, rekao je on za televiziju B92 i najavio da se "taj talas vode iz Hrvatske očekuje najverovatnije u sredu.\n- Danas je zbog toga u Šidu ministar Stefanović, izjavio je Marić, koji je podsetio da borba za Šabac traje već nekoliko dana.\nNavodeći da imamo tri scenarija za reagovanje, u zavisnosti od količine vode koja će doći iz Hrvatske, on je objasnio da "prvi ne bi podrazumevao evakuaciju većeg broja sela", dok drugi "podrazumeva evakuaciju i Šida, i Bosuta i čitavog niza manjih mesta".\n- Uvek računamo na najcrnji scenario, a to je treći kojim se predviđa "da poplavni talas bude takve jačine da ugrozi i Sremsku Mitrovicu, rekao je Marić.\nOn je dodao da je druga kritična tačka na koju se sada koncentrišu ekipe za evakuaciju "veliko pokretanje klizišta u Malom Zvorniku", koje je počelo u toku noći.\n- Praktično je planina počela da klizi ka Drini, uz potencijalnu mogućnost da se napravi prirodna ustava koja bi Drinu skrenula prema Malom Zvorniku i dovela do njegovog plavljenja.\nUpozoravajući da se u Srbiji "pokrenulo na stotine klizišta", on je podsetio da je premijer Vučić dao nalog da se danas sastane\nKomisija za sanaciju šteta od klizišta koja će da razmotri koja od njih će moći da se saniraju.\nKao jako dobru vest Marić je naveo da je elektroenergetski sistem u zemlji očuvan i dodao da u ovom trenutku ne očekuje ništa što bi ga ugrozilo.\nNa pitanje da prokomentariše tvrdnje da je Krupanj bio zaboravljen pet dana, Marić je rekao da to mora žestoko da demantuje.\n- Niko nikog nije zaboravio, istakao je on i dodao da fizički nije bilo moguće da ekipe stignu ranije u taj grad, koji su prekjuče zatekle u stanju "kao posle ratnog razaranja". Od tada se radi na tome da sva neophodna pomoć stigne do stanovništva.\n- Većim mestima potrebna veća pomoć, ali niko nije zaboravljen, ponovio je Marić i dodao da "imamo kapacitet da sve uradimo kako treba", ali da je posebno važno da građani slušaju preporuke i apele državnih organa, a ne glasine i poluistine koje stvaraju nepoverenje.\nŠABAC RAZVIJA PRIVREDU: Pobednik trke za veliku investiciju


Režimski mediji: ISIL oteo 300 radnika cementare kod Damaska – Minber\ntra. 07, 2016 at 8:15 pm\nRežimski mediji: ISIL oteo 300 radnika cementare kod Damaska\nadmin 6 godina ago 726 views\nPripadnici oružane grupe Islamska država Irak i Levant kidnapirali su približno 300 građevinskih radnika i izvođača radova u oblasti sjeveroistočno od glavnog grada Damaska, javila je u četvrtak sirijska državna televizija.\nU saopćenju se navodi kako su radnici cementne kompanije Al-Badia oteti u četvrtak u Dumeiru, oblasti u kojoj su pripadnici ISIL-a pokrenuli iznenadni napad na Vladine snage početkom ove sedmice.\nDržavna novinska agencija SANA pozvala se na izvor iz kompanije, koji je rekao kako nisu uspjeli ostvariti kontakt s bilo kim od radnika, prenosi agencija AP.\nSirijski opservatorij za ljudska prava, organizacija sa sjedištem u Velikoj Britaniji koja prati rat u Siriji i ima brojne izvore sa terena, objavila je ranije tokom dana kako je izgubljen kontakt s nekoliko desetina radnika u Dumejru.\nIz sirijskog Ministarstva industrije su, također, kazali kako su izgubili kontakt s fabrikom.\nS druge strane, mještani jednog sela u blizini fabrike tvrde kako su vidjeli najmanje 120 kidnapiranih radnika u ISIL-ovim automobilima, koji su se kretali ka uporištu ISIL-a u blizini Istočne Gute, kod prijestolnice Damaska.


Lukašenko tvrdi: Migranti očekuju oružje iz Ukrajine! - VIDEO | Borba Info\nHome/Fakti/Lukašenko tvrdi: Migranti očekuju oružje iz Ukrajine! – VIDEO\nLukašenko tvrdi: Migranti očekuju oružje iz Ukrajine! – VIDEO\n11/11/2021\tFakti Leave a comment\n„Amerikanci su pozvali [migrante] ali su naredili Evropi i Centralnoj Aziji da ih prime“\nU toku su napori da se prokrijumčari oružje u migrantske kampove, koji su se pojavili na granici Belorusije sa EU, insistirao je lider te zemlje Aleksandar Lukašenko, u sklopu serije novih vanrednih tvrdnji.\nGovoreći u četvrtak na sastanku ministara u Minsku, Lukašenko je „napomenuo da se pojavio opasan obrazac, u kojem se pokušavaju prebaciti oružje i municija u migrantske kampove na granici sa Poljskom, kako bi se izazvao sukob“, navodi se u zvaničnom saopštenju beloruskog lidera.\nOružje, koje je očigledno namenjeno da stigne do kurdskih izbeglica u nadi, da će preći u granicu EU, potiče iz ratom razorenog Donbasa u Ukrajini.\nPored vatrenog oružja i metaka, u pošiljkama se navodi i eksploziv.\nDo sada nisu predstavljeni nikakvi dokazi koji bi potkrijepili navode o bombi, a Poljska nije ukazala na bilo kakvu zabrinutost zbog ilegalne trgovine oružjem.\nZastoj oko zajedničke granice se pogoršao poslednjih dana, kada je Varšava proglasila vanredno stanje i rasporedila hiljade vojnika, graničnih stražara i policajaca, kao odgovor na nagli broj pokušaja ilegalnih prelazaka.\nRanije ove nedelje, oficiri su rasporedili biber sprej i štitove od nereda da odvrate one, koji pokušavaju da stignu do Poljske.\nNavodi se da je nekoliko ljudi poginulo na beloruskoj strani linije razgraničenja, dok su pokušavali da dođu do bezbednog mesta.\nBrisel je saopštio da je rastuća kriza predstavljala „hibridni rat“, koji vodi Belorusija, optužujući tu zemlju da pokreće letove ka problematičnim nacijama, kao što su Irak, Sirija i Iran i ohrabruje potencijalne tražioce azila, da probiju granicu.\nPolitika je, tvrde šefovi EU, odmazda za sankcije, koje je blok uveo Lukašenkovoj vladi tokom spornih predsedničkih izbora prošlog leta.\nMinsk kaže da jednostavno više nije spreman da spreči migrante da stignu do granica bloka i upozorio je, da bi novi priliv avganistanskih izbeglica mogao biti neizbežan.\n„Amerikanci su pozvali [migrante] ali su naredili Evropi i Centralnoj Aziji da ih prime“, objasnio je Lukašenko.\n„Šta ljudi da rade? Oni će otići u Evropu.”\nTagdoturi granica lukašenko migranti oružje sukob Ukrajina Video\nPrevious Evropska unija formira snage od 5.000 vojnika!\nNext Patrijarh srpski Porfirije: Crkva, kao i svi ostali, plaća porez!


Evo od čega zavisi koliko će robijati ubica bebe iz Vršca - eVršac\nBebi funkcije mozga nisu bile ispravne, a obdukcija će pokazati tačan uzrok smrti odojčeta. Obdukcioni nalaz bi trebalo da uskoro bude dostavljen, a svaku povredu treba da analizira veštak. Od njegovog nalaza, mišljenja, kao i utvrđivanja svih drugih okolnosti slučaja, da li je imao alkohola, namere zavisiće za koje krivično delo će biti osumnjičen otac. Da li za teško ubistvo ili za nasilje u porodici, najteži stav – saznaje se u istrazi.\nUkoliko bude optužen za najteži zločin – teško ubistvo preti mu kazna doživotnog zatvora. Međutim, ako se u istrazi dođe do nekih dokaza povoljnih po njega, verovatno će biti procesuiran za porodično nasilje koje je dovelo do smrti bebe (maloletne osobe) za koje zakon predviđa najmanje deset godina zatvora.\nSahrana bebe bez popa i opela\nBeba N. T. sahranjena je u petak na Gradskom groblju u Vršcu. Mališan je sahranjen u malom belom kovčegu, a na večni počinak ispratili su ga članovi najužeg kruga porodice. Neutešna majka jecala je u bolu dok je išla povorka ka grobu malenog dečaka. Opela i popa nije bilo, najverovatnije jer dečak nije bio kršten.


Popularnost Merkelove porasla posle „bregzita“ - 09.07.2016, Sputnik Srbija\nPopularnost Merkelove porasla posle „bregzita“\nPopularnost nemačke kancelarke Angele Merkel porasla je nakon odluke Velike Britanije da napusti Evropsku uniju, čime je neutralisan pad njene popularnosti koji... 09.07.2016, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, nemačka, velika britanija, angela merkel, csu, cdu, alternativa za nemačku\n© REUTERS / Justin Tallis/PoolBritanski premijer Dejvid Kameron (l) i nemačka kancelarka Angela Merkel.\nPopularnost nemačke kancelarke Angele Merkel porasla je nakon odluke Velike Britanije da napusti Evropsku uniju, čime je neutralisan pad njene popularnosti koji je izazvala izbeglička kriza, pokazali su danas objavljeni rezultati ankete.\nNeće biti novog referenduma o „bregzitu“\nPodrška Merkelovoj je porasla za dva procentna poena, na 48 odsto, pokazuje najnovija anketa, koju je sproveo istraživački centar „Forsa market“ za magazin „Štern“ i list „Velt“.\nS druge strane, popularnost desničarske populističke stranke Alternativa za Nemačku (AFD) opala je za jedan procentni poen na devet odsto, pokazuju rezultati ankete, u kojoj je učestvovalo 2.500 ispitanika.\nDiretkor centra „Forsa“ Manfred Gulner istakao je da tri četvrtine pristalica Hrišćansko-socijalne unije Bavarske (CSU), koalicionog partnera Merkelove Hrišćansko-demokratske unije (CDU), podržava kancelarku.\nCSU je inače oštro kritikovala odluku Merkelove da dozvoli da više od milion izbeglica i migranata uđe u Nemačku, podseća AFP.


Radnici 'Goše' nastavljaju štrajk\nJedan od mnogih štrajka radnika\nPredstavnici radnika fabrike “Goša šinska vozila” iz Smederevske Palanke, saopštili su da nastavljaju generalni štrajk započet pre mesec dana.\nPrema informacijama iz Štrajkačkog odbora propao je još jedan pokušaj iznalaženja kompromisa između nezadovoljnih radnika, koji godinama ne primaju plate i privatnog vlasnka fabrike.\nFabrika “Goša šinska vozila” u međuvremenu je promenila vlasnika, ali su problem ostali isti, baš kao i zahtevi radnika kojima ona pojedinačno duguje po 600.000 dinara.\n“Prva stavka naših zahteva je isplata po 100.000 dinara odmah, da bi taj narod mogao bar malo da poboljša svoj standard. Zatim da nam sve zarade koje nam duguju budu ispalćene u 15 rata i da se postigne dogovor sa Vladom Srbije da nam ona poveže radni staž, a za uzvrat da dobije udeo u firmi”, kaže predsednik Štrajkačkog odbora Milan Vujičić.\nVlada Srbije je svim radnicima, ove nekada uspešne firme, uplatila po 60.000 dinara i obećala pomoć u rešavanju ostalih nagomilanih problema, ali prema navodima našeg sagovornika, ni novi poslodavci nemaju sluha za problem zaposlenih koji se, zbog neisplaćenih zarada, nalaze u veoma teškom materijalnom položaju.\n“Dokaz o tome je pomoć od 60.000 dinara, od čega su više od dve trećine radnici odmah potrošili na dugovanja u prodavnicama u kojima su uzimali robu na poček, isplaćivanje rata za kredite i komunalnih dažbina”, ističe Vujičić.\nProblem preduzeća “Goša” privukao je pažnju šire javnosti nakon što se u fabričkim prostorijama u martu ubio jedan radnik. Njegove kolege tvrde da je to samoubistvo posledica teško psihičkog stanja u kom se našao radnik koji 15 meseci nije primio platu.\nKompanija “ŽOS Trnava” kupila jepočetkom 2007. godine, fabriku iz Smederevske Palanke a krajem marta ove godine je prodala firmi sa Kipra, koja se do sada nije oglašavala povodom situacije u “Goši”.


Strani investitori u Vojvodini do sada nisu ugroženi | Autonomija\nStrani investitori u Vojvodini do sada nisu ugroženi\nGeneralni direktor „Karlsberga“ (Carlsberg) za jugoistočnu Evropu Isak Šeps (Isaac Sheps), izjavi…\nGeneralni direktor „Karlsberga“ (Carlsberg) za jugoistočnu Evropu Isak Šeps (Isaac Sheps), izjavio je danas u Novom Sadu da se globalna finansijska kriza nije odrazila na poslovanje te kompanije u Srbiji.\nŠeps je u dijalogu stranih investitora u Vojvodini i najviših predstavnika Izvršnog veća Vojvodine ocenio da globalna finansijska kriza neće uticati na poslovanje Karlsberga, jer nije uticala ni na srpsku ekonomiju.\n„Karslberg mora da investira i u druge delove sveta gde je situacija daleko teža. Da bismo ostvarili naše globalne interese veoma nam je potrebno tržište Srbije i pozicija koju imamo preko regionalne kancelarije u Beogradu“, kazao je Šeps.\nPrema njegovim rečima, Karlsberg je veoma zadovoljan ostvarenim investicijama, jer je pivara u Čelarevu sada četiri puta jača nego 2004. godine kada je kupljena, ali i zbog toga što je Karlsberg otvorio regionalnu kancelariju iz koje se koordinira poslovanje u sedam zemalja.\n„Stranim investitorima u Srbiji je potrebna pomoć i za sada smo je uvek dobijali kada smo je tražili. Naši najveći problemi su birokratske procedure i zbog toga sam zadovljan što je Vlada Srbije najavila donošenje giljotine propisa“, rekao je Šeps.\nPredsednik Izvršnog veća Vojvodine Bojan Pajtić rekao je da u Vojvodini ima trenutno oko 1.800 preduzeća koja posluju sa stranim kapitalom, odnosno da je u Vojvodini do sada realizovano oko 150 stranih investicija vrednih oko četiri milijarde evra.\nOn je naglasio da sve te kompanije i dalje posluju u Vojvodini i dodao da je cilj pokrajinske administracije da izgradnjom industrijskih parkova, slobodnih zona, izradom urbanističkih planova i osnivanjem razvojne banke Vojvodinu učini još interesantnijom za strana ulaganja.\n„Poreska politika u Srbiji je mnogo bolja nego u okruženju i to je naša prednost. Sigurno da problemi kao što su carine postoje, ali mi želimo da ih zajedno sa investitorima detektujemo i sistematski uklonimo“, rekao je Pajtić.\nVojvođanski sekretar za privredu Ištvan Pastor rekao je da je plan pokrajinske vlade da stvori takav ambijent da se u Vojvodini u dogledno vreme realizuje još oko 50 stranih investicije, koje će za posledicu imati smanjenje nezaposlenosti i primenu novih znanja i novih tehnologija.\n„Izvršno veće Vojvodine, u skladu sa svojom pozicijom, nema autonomiju, jer je deo državne politike, ali može da iskustvo i sugestije stranih investitora nametne kao potrebe koje treba realizovati“, rekao je Pastor.\nOtvoreni dijalog sa stranim investitorima organizovao je Fond za podršku investicijama u Vojvodini (VIP Fond) u susret međunarodnim sajmovima investicija i građevinarstva „Investekspo“ koji će u Novom Sadu biti održan od 4. do 7. novembra.


Kreditna mafija: Umesto da ulaže u sopstvenu budućnost narod je prisiljen da otplaćuje lopovluke vlasti\nVratićemo im kad budu mogli\nSrbija je već zapala u dužničko ropstvo prema inostranstvu i to na osnovu najnepovoljnijih kredita koji se daju. Sa druge strane, zajmovi koji bi bili otpisani u slučaju da budu namenski potrošeni, ovu vlast uopšte ne interesuju, jer njoj nije ni stalo do namenske potrošnje već do krađe. Zbog toga će u ovoj godini biti izdvojeno više para na kamate za ranije kredite, nego za kapitalne investicije\nSrbija je država u dubokim finansijskim problemima. Fiskalni prihodi odavno više ne mogu da pokriju sve finansijske potrebe ni same države ni klike na vlasti. Dužničko ropstvo tako postaje naša sigurna perspektiva.\nDržava uzima kredite bukvalno od svih koji su voljni da joj pozajmljuju: od Međunarodnog monetarnog fonda, preko svetskih banaka specijalizovanih za davanje pozajmica bankrotiranim režimima, pa sve do domaćih poslovnih banaka.\nKrajem prošle godine, spoljni dug Srbije iznosio je 23,8 milijardi evra, odnosno za četiri milijarde je bio veći nego u leto 2008. godine, kada je na dužnost stupila sadašnja vlada.\nViše od polovine ukupnog zaduženja čini državni dug. Najviše novog zaduženja nastalo je kod Međunarodnog monetarnog fonda: čak dve milijarde evra.\nZvuči gotovo neverovatno, ali, dok ste pročitali prethodni deo članak, Srbija se zadužila za novih 3.300 evra. U proseku, naša država se od dolaska na vlast sadašnje koalicije, dnevno zaduživala za po 4.848.000 evra, odnosno 202.000 evra na sat.\nKo misli da je to malo, neka uzme u obzir da je ovakvim ponašanjem države svaki stanovnik Srbije kod neke međunarodne finansijske ustanove, za koju najverovatnija nikada nije ni čuo, zadužen za po 1.600 evra. A toliko, da podsetimo, iznosi prosečni start-ap kredit koji ova vlada daje nezaposlenima spremnima da pokrenu neki "biznis" i tako sebe skinu sa biroa za rad.\nPomenuta suma iznosi i nešto više od četiri statistički prosečne plate, a sve zajedno čini javni dug u visini od 12,1 milijardu evra. Na otplatu ćemo ove godine iz budžeta morati da izdvojimo čak 80 milijardi dinara, od čega će 45 milijardi otići na kamate.\nAnalitičari tvrde da je naša država već dosegla stepen zaduženosti u visini od 41 odsto bruto nacionalnog proizvoda, a zakonom propisana gornja granica je 45 odsto! Danas već bivša ministarka finansija Diana Dragutinović sa svoje strane tvrdi da je trenutna zaduženost u visini od 38 odsto BDP-a, jer je, navodno, od početka godine jedan deo kredita vraćen.\nMeđutim, gospođa Dragutinović je u leto prošle godine doslovno lupila da je Evropska investiciona banka najveći pojedinačni investitor kada je Srbija u pitanju, te je tako pokazala da ne treba svaku njenu izjavu uzimati zdravo za gotovo. Naime, gospođa Dragitinović bi morala da zna da se krediti ne investiraju, već se plasiraju.\nBrkajući pojmove, slučajno ili namerno, bivša ministarka finansija je kod običnog naroda samo želela da stvori osećaj kako mi i nismo preterano zaduženi. Gole činjenice, sa druge strane, pokazuju da smo mi toliko zaduženi, da će uskoro jedini izlaz iz te situacije biti proglašenje državnog bankrota!\nEkonomiste posebno brine činjenica da je javni dug Srbije već premašio 40 odsto srpskog izvoza, a zvono za uzbunu se u normalnim državama pali na stepenu od 25 odsto. Pri tome, upozoravaju stručnjaci, Srbija u razmeni sa svetom ionako ima deficit, tako da je pitanje kako će biti namirene pristigle obaveze.\nSve bi bilo mnogo lakše kada bi još bilo nečega što bi u Srbiji moglo povoljno da se privatizuje, ali ni toga više nema. Koliki ugled uživa Srbija kao štedljivi domaćin pokazuje nam i situacija oko prodaje Telekoma.\nPočetna suma za koju je država htela da proda 31 odsto svojih i 20 odsto OTE-ovih akcija bila je 1,4 milijarde evra. Za sada je u vidu samo jedna ponuda (toliko je ostalo od onih najavljenih) i to u visini od 950 miliona evra, a i to je odbačeno pa su iz vlade došli patriotski poklici kako nećemo "tu stvar" prodati za manje od 1,5 milijardi evra.\nNije im dovoljna "obična" krađa\nSvetska kriza je najmanji krivac za ovako nešto budući da je razvijeni deo čovečanstva odavno ušao u novi investicioni ciklus. Glavni razlog je taj što pravi strani investitori jednostavno nemaju poverenje u našu državu da će i u doglednoj budućnosti stvarati uslove za normalno funkcionisanje tržišta, a još manje imaju poverenje u najave da se i mi izvlačimo iz krize.\nDa bi neka strana firma ovde uložila svoj novac, i to ne ni tako malu svotu od skoro milijardu i po, koliko je traženo za većinski udeo u Telekomu, ona mora da bude sigurna da će ovdašnje tržište biti u stanju da plaća ono što ta firma želi da plasira.\nDa bismo pojmili platežnu sposobnost građana Srbije, dovoljno je da svako od nas baci pogled u svoj prazni novčanik. Pored toga, postoji i obilje drugih pokazatelja da su i građani i cela privreda pred bankrotom.\nPrvi put u poslednjih pet godina, građani Srbije stali su sa zaduživanjem. Gotovo svi zajmovi stanovništvu su u padu za oko dva odsto, a posebno stambene pozajmice. Prema rečima generalnog sekretara Udruženja banaka Srbije Veroljuba Dugalića, to je najbolji pokazatelj pada životnog standarda i usporene privredne aktivnosti u Srbiji.\nŠto se tiče građana, oni su najveća zaduženja imali po osnovu stambenih kredita, dok su zaduženja na ime gotovinskih i potrošačkih kredita mnogo manja nego ranije. Ovi potonji krediti se, na žalost, najčešće uzimaju da bi se ljudi bar jednom u životu propisno - najeli.\nNa kraju februara sa otplatom je kasnilo 11,2 odsto kredita, što je za 0,6 odsto više nego na kraju januara.\nKrediti za privredu, koji u ukupnoj spoljnoj zaduženosti zemlje učestvuju sa skoro 50 odsto, takođe jednim delom mogu da padnu na teret državnog budžeta. Radi se, naime, o onim pozajmicama gde je država žirant direktno ili, pak, posredno, preko zakonske regulative.\nDirektni žirant država je, na primer, kod kredita u visini od pola milijarde evra koje je Evropska investiciona banka dala za projekat Fiat u Kragujevcu. U slučaju da privatno preduzeće ne bude redovno otplaćivalo rate, umesto njega mora da uskoči država, pa takozvani posao veka lako može da se pretvori u realnu propast veka.\nZakonom je država obavezna da garantuje i za uloge u domaćim bankama koje su među najvećim korisnicima stranih kredita. Ako neka od tih banaka zbog neredovnog plaćanja dospelih rata počne da tone, njene obaveze prema štedišama i ulagačima preuzima država, što je isto, ako ne i gore, nego da umesto nje otplaćuje kredit.\nKako god, na kraju ćemo svi mi, građani, morati da otplaćujemo pozajmice koje je neko drugi uzeo i potrošio.\nKoga briga šta posle\nOdgovor na pitanje zašto i kako je Srbija dospela u dužničko ropstvo uopšte nije težak. Ova država je skupa i nefunkcionalna, ali je istovremeno skrojena i po meri onih koji bi da se bogate preko leđa običnog naroda. Primera za ovo ima i više nego dovoljno.\nPoslednji kredit koji je Srbija uzela jeste onaj od Sosijete ženeral banke u Srbiji u visini od 400 miliona dolara. Po mišljenju eksperata, ova suma je dovoljna samo da bi se očuvala budžetska ravnoteža do novembra ove godine, što će reći za deset meseci. A šta posle toga?\nU isto vreme, pozajmljeni novac neće otići u revitalizaciju privrede kroz razne podsticajne mere, već skoro isključivo za otplatu ranijih kredita koje nije moguće reprogramirati. Štaviše, iz republičke vlade su do javnosti stigle najave ukidanja ionako besmislenih podsticajnih kredita za otvaranje novih radnih mesta.\nBolje rečeno, ti će krediti biti ukinuti onima kojima su najviše bili potrebni, malim i srednjim preduzećima, ali će i dalje biti odobravani onim najvećima, kao što su Ikea, Fiat, Jura i slični. Od malih i srednjih, pokazalo se, nema nikakvih provizija za sve alavije ministre.\nDakle, štednje će biti, ali tamo gde vlast najmanje boli. Umesto da kreše javne izdatke, Srbija svoju budžetsku stabilnost traži u novim zaduživanjima.\nSrbiji bi bilo daleko pametnije da ono malo para koje ima na raspolaganju upotrebi kako bi stvorila privredno okruženje u koje bi strani investitori rado ulagali, umesto što sama investira, čak i u one projekte koji bi privatnim kompanijama bili interesantni.\nProblem je, međutim, u tome što kod direktnih investicija vlasnici kapitala veoma budno prate tok svakog centa koji ulažu, a za naše vlastodršce i njihove pljačkaške pomoćnike ostaju samo u svetu uobičajene provizije.\nKod najvećih, onih poslova teških više desetina miliona evra, u svetu je normalna provizija od jedan odsto, kod nešto manjih projekta ona iznosi od tri do pet odsto, a za najmanje poslove doseže i deset odsto. Sve je to, kao što znamo, našim vlastodršcima premalo.\nKod kredita nema ovako striktnih kontrola, jer je zajmodavcu daleko važnije da dobije validne garancije za vraćanje duga, a dalja sudbina para koje je pozajmio ga daleko manje interesuje. Shodno tome i mogućnosti za krađu su mnogo veće nego kod direktnih investicija. Naravno, i u ovim poslovima se isplaćuju provizije posrednicima, što će reći rodbini ministara, ali tek je to šlag na torti.\nOdbor izvršnih direktora Svetske banke odobrio je u julu 2009. kredit od 388 miliona dolara Srbiji za projekat auto-puta Koridor 10, što je do tada bio najveći zajam te međunarodne finansijske institucije odobren Srbiji, kojim je trebala da bude finansirana izgradnja tri deonice na Panevropskom koridoru.\nZa te pare planirano je da bude izgrađeno samo 31,6 kilometara autoputa, ali ni ta mizerna kilometraža nije urađena. Računato po kilometru, to je najskuplji autoput u Evropi, pa bi čak bilo jeftinije da smo na toj trasi umesto puta iskopali - metro!\nInače, kad je reč o budućem beogradskom metrou, poznato je da su u doba socijalizma funkcioneri govorili kako je od njega samo rat skuplji, pa tako ispada da je oružani sukob čak manje zlo po ovu zemlju od Koridora 10.\nSmeju se našoj alavosti\nUmesto skupog kredita, koji je ionako nenamenski potrošen, postojala je mogućnost davanja koncesije privatnom investitoru, na šta su stručnjaci glasno ukazivali. Kod ovakvog načina finansiranja, međutim, nema krađe u korist vlasti, pa se njoj tako nešto nije ni isplatilo.\nNeslavni ekonomski reformator Božidar Đelić svojevremeno se na sva zvona hvalio kako je od EU dobio povoljan kredit u visini od 200 miliona evra. Taj novac je, prema ideji Olija Rena, otišao kao makroekonomska pomoć Srbiji, što će reći da je od toga trebalo da se finansiraju olakšice koje bi domaće i strane investitore ohrabrile da ulažu u srpsku privredu.\nDa li je na osnovu ovog zajma došlo do nekih značajnijih fiskalnih olakšica? Naravno da nije jer, iako su one za investitore na prvom mestu po važnosti, posle političke i pravne stabilnosti regiona u koji bi da ulažu, ne donose nikakve benefite vlastodršcima.\nUmesto toga, država je krenula u sopstvene investicije za navodni privredni oporavak, a delimično se ulagalo i u poslove gde je Srbija suinvestitor kroz već pominjane opskurne podsticajne mere. Na ovaj način sav novac je spiskan bez ikakvog realnog efekta po stanovništvo, koje će zauzvrat morati taj kredit da otplaćuju Evropskoj uniji punih osam godina.\nDa nešto u ovoj državi nije u redu, pokazuje i odnos komercijalnih kredita prema namenskim. Komercijalni krediti su oni koji se dobijaju po manje-više važećim uslovima na tržištu i kod njih gotovo da nema nikakve kontrole za šta će novac da se potroši.\nNamenski krediti su nešto drugačiji: daleko su jeftiniji, ali zajmodavac insistira na proveri da li je novac zaista uložen u ono za šta je dat, ali i da li investicija zaista toliko i vredi. I tu, onda, počinje da škripi kada je ova vlast u pitanju.\nNe čudi zato informacija da je delegacija MMF-a koja je nedavno kontrolisala na šta su potrošena sredstva data Vojvodini, našoj delegaciji u Novom Sadu u lice sasula kako se smatra da su Srbi - genetski lopovi.\nZbog ovakvog ponašanja pooštrene su kontrole i kod dobijanja pretpristupnih kredita od EU. Ovo su najpovoljnija sredstva koja jedna država može da dobije, jer se najveći deo tih kredita vremenom otpisuje, a kamate na ono što ipak mora da se vrati nisu veće od simboličnih.\nPojačanom kontrolom Srbija je dospela u smešnu situaciju u kojoj se još niko nije nalazio. Pošto najveći deo predloženih projekata nije prošao evropsku reviziju, naša zemlja neće uspeti da iskoristi ni polovinu sredstava koje joj je namenila Evropska unija.\nIsto se desilo i sa ruskim kreditom za izgradnju beogradskog železničkog čvora i metroa u visini od 800 miliona evra. Po planu ruske vlade ovaj dug bi u najvećoj meri bio otpisan, ali se insistiralo na veoma detaljnim projektima koje bi ruski partneri još i proverili.\nZbog toga je mogućnost mahinacija bila ravna nuli, pa se našim vlastodršcima nije isplatilo ni da ponude neke projekte, a kamoli da krenu u njihovu realizaciju. Već dve godine se Rusi čude kako to da smo toliko bogati da ne želimo ni poklon da primimo.\nNasuprot tome, uzimanje komercijalnih kredita funkcioniše besprekorno. Novac se slije u državni budžet na osnovu nekog plana koji strani zajmodavac samo ovlaš pregleda, jer se kamata najčešće obračunava u srazmeri sa procenjenom krađom sredstava: što je krađa veća, to je viša i kamata.\nPosle toga zajmodavca malo interesuje šta se zaista dešava sa njegovim parama sve dok država uredno otplaćuje kreditne rate.\nIz budžeta se taj novac, po priloženom planu, koji najčešće nema nikakvog smisla, uplaćuje raznim agencijama koje ga prebacuju privatnim firmama, navodnim izvođačima radova. U najboljem slučaju, dve trećine tih para zaista i bude utrošeno za ono za šta su namenjene, dok ostatak završi na privatnim računima ministara, državnih funkcionera i njihovih milih i dragih.\nPostoje, međutim i slučajevi kada se bar polovina para izgubi u tamnom vilajetu naše nezasite oligarhije.\nJedan od takvih pljačkaških poduhvata izgleda da je i takozvani Južni zaobilazni poluprsten oko Beograda. Iako je javnost godinama ubeđivana da će ova saobraćajnica potpuno da rastereti srpsku prestonicu, ono šta je zaista urađeno daleko više podseća na neki seoski drum umesto na međunarodnu magistralu.\nRealni godišnji saobraćaj na ovoj deonici iznosi 5.500.000 vozila, ali je srpska vlada izvođaču radova dala nalog da napravi put za opterećenje od samo dva miliona vozila godišnje, što je preduzeće Štrabag i učinilo.\nNije teško zaključiti gde je nestala razlika u kreditu dobijenom za ovaj poduhvat, a koja iznosi čak 60 odsto.\nKonačno, krediti ne opterećuju vlast koja je promenljiva, već narod koji je stalan i koji će narednih decenija da otplaćuje lopovluke sadašnjih vlastodržaca. Do zakonom predviđenog maksimalnog zaduženja u visini od 45 odsto BDP-a ostalo je u najboljem slučaju još nekih pet odsto, a taj procenat će po mišljenju upućenih biti dosegnut već na leto.\nPosle toga ne bi čudilo da vlada promeni zakon i da nivo zaduženosti podigne i na 200 odsto BDP-a, samo da bi mogla da nastavi sa nesmetanom krađom.\nMalo Marku, a malo i Šarcu\nPrema rečima Andreasa Beikosa, šefa Regionalne kancelarije Evropske investicione banke za zapadni Balkan, EIB je u Srbiju od 2001. plasirao tri milijarde evra zajmova, a u prošloj godini 885 miliona evra, od čega je 500 miliona evra otišlo Fijatu. Evo kako je zvanično raspoređen novac, po tvrdnjama samog Beikosa: "...Polovina novca otišla je u oblast transporta, trećina je data bankama koje su odobravale kredite malim i srednjim preduzećima, a ostatak za ulaganje u zdravstveni sistem i obrazovanje."\nAvanti u provaliju\nSmanjenje zaduženosti nije dobar signal, jer pokazuje da nema privredne aktivnosti zato što kompanije odavno koriste kredite za finansiranje investicija i za obrtna sredstva. Građani se i dalje oprezno ponašaju zbog krize i neizvesnosti, ocenio je Veroljub Dugalić, generalni sekretar Udruženja banaka Srbije. On je najavio da će poslovne banke u okviru UBS-a da definišu predloge realizacije vladinog programa refinansiranja kredita, naglašavajući da je izvesno da država nema novca za takvu vrstu podrške.\nOčekuje se da će Narodna banka regulativom podržati komercijalne banke u realizaciji vladinog programa odlaganja dospelih dugova građana. Osim toga, neophodno je da se razgovara i o reprogramu kredita privredi, zato što krediti pravnim licima predstavljaju dve trećine ukupnih kredita, a firme su i neurednije platiše od građana.\nSa druge strane, država nema nikakvih problema, ali ni skrupula da se dalje zadužuje. Dok privreda i građani sami moraju da vraćaju svoje dugove, zbog čega su veoma oprezni kod daljeg zaduživanja, to će za državu da odradi neko drugi. Odnosno isti ti građani i ista privreda koji se snebivaju da sami za sebe uzimaju kredite.\nMa kakva Grčka...\nTabela o zaduživanju Republike Srbije nam otkriva da je najveći dug nastao u kriznoj 2009. godini: skoro 2,5 milijardi evra. Na šta je potrošeno četiri milijardi evra na ovaj način dobijenih u periodu od samo dve i po godine, ostaje rebus i za najbolje poznavaoce ovdašnjih prilika.\nEvo dinamike i tempa te katastrofe:\n- septembar 2008. - 19,8 milijardi evra\n- kraj 2008 - 20,1 milijarda evra\n- kraj 2009 22,5 milijardi evra\n- kraj 2010 - 23,8 milijardi evra\nTrenutno zaduženje Srbije u inostranstvu iznosi oko 40 odsto BDP-a (41,5 odsto prema ekonomistima, oko 38 odsto po tvrdnjama vlade), dok je u trenutku dolaska aktuelne vlasti ono iznosilo 32,9 odsto BDP-a. U nepovrat je, dakle, otišlo skoro 10 odsto ukupnog bruto društvenog proizvoda!\nKoliko privreda iskoristi, toliko "državnici" unište\nDok se država nedomaćinski zaduživala gde je stigla, privreda je, svesna svojih realnih mogućnosti, veoma oprezno ulazila u kreditne aranžmane u inostranstvu.\nKratkoročni krediti su najskuplja varijanta zaduživanja i njima države, pa i naša, pribegavaju samo u slučajevima kada zbog neplaniranih okolnosti predviđeni javni prihodi ne mogu da pokriju obaveze koje pristižu, zbog čega preti opasnost da se obustave plaćanja prema budžetskim korisnicima ili stranim zajmodavcima.\nOva vlast navodnih finansijskih i opšteekonomskih stručnjaka nije se baš proslavila u predviđanju prihoda i rashoda, zbog čega se dosta često pribegavalo ad-hok zaduživanju, pa su kratkoročni zajmovi dosegli sumu od 1,31 milijardu evra.\nDa ovo baš i nije mala svota, govori podatak da je za toliko u prošloj godini povećano zaduženje preduzeća i banaka u inostranstvu. Dakle, ono što najveći deo privrede iskoristi za sopstvene potrebe tokom cele jedne godine, to država protraći samo na osnovu pogrešnih procena navodnih stručnjaka na njenom čelu.\nNjih grupica i milioni žiranata\nKreditna mafija, koja lepo živi od parazitiranja na račun naroda, ovu nesrećnu zemlju svesno gura u propast.\nNajveći deo pristiglih obaveza države prema stranim zajmodavcima odnosi se na kamate i na reprogram dugova koje nismo u stanju da vraćamo.\nSvota koja će ove godine iz budžeta biti izdvojena za te potrebe daleko premašuje sumu planiranu da bude izdvojena za potrebe kapitalnih investicija. Umesto da ulaže u sopstvenu budućnost i napredak novih naraštaja, ovaj narod je prisiljen da otplaćuje lopovluke vlasti.


Prodat deo Rosnjefta - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Prodat deo Rosnjefta\nKremlj je saopštio da su kompanija Glenkor i državni fond Katara zajedno kupili 19,5 odsto akcija u najvećoj ruskoj naftnoj kompaniji Rosnjeft za 11,3 milijarde dolara, javio je danas Bi-Bi-Si.\n0Piše: Fonet 08. decembra 2016. 11.43\nTo je najveći privatizacioni posao u naftnom i gasnom sektoru u 2016. godini, rekao je ruski predsednik Vladimir Putin. Bi-Bi-Si je napomenuo da od ranije Britiš petroleum (BP) u Rosnjeftu poseduje 19,75 odsto udela, a da kontrolni paket drži Rusija.\nReč je o dugo planiranoj prodaji dela akcija Rosnjefta u okviru napora ruske vlade da reљi budћetske probleme uzrokovane dvogodišnjom recesijom usled sankcija zapada i smanjenja cena nafte na svetskom tržištu, ocenio je Bi-Bi-Si.\nKompanija Glenkor se nalazi na londonskoj berzi, a Katarski investicioni fond je jedan od najvećih u svetu i ima akcije u Glenkoru.\nnftna kompanija, rosnjeftLondon\nRosnjeft uz Gasprom na svetskom tronu


CONAD otvorio novi supermarket u Prištini - Retail Serbia\nCONAD otvorio novi supermarket u Prištini\nCONAD ne odustaje od investiranja na kosovsko tržište. Nakon lošeg perioda i zatvaranja maloprodajnih objekata, CONAD je otvorio novi supermarket i predstavio širok spektar novih proizvoda iz matične države.\nItalijanski CONAD je 6. aprila u 12h, svečano otvorio savremeno uređen supermarket u Prištini i tako najavio povratak na tržište *Kosova. Novi maloprodajni objekat kupcima nudi više hiljada artikala, a kako ističu iz CONAD-a, asortiman je od sada proširen i na nove italijanske proizvode osluškujući zahteve i potrebe njihovih potrošača, što je i njihov prioritet. Potrošači će u novom objektu moći da pazare svakim danom od 08 do 22h. Podsetimo, CONAD je prošle godine bio pred potpunim povlačenjem sa tržišta Kosova zatvaranjem supermarketa, ali i velikog hipermarketa u predgrađu Prištine u sklopu GRAND Store centra, na čijem je mestu krajem prošle godine otvoren Super Viva maloprodajni objekat u vlasništvu domaće kompanije.\nPrilikom zatvaranja hipermarketa i gašenjem zvaničnog sajta na Kosovu, iz CONAD-a nisu bili raspoloženi da odgovore na naša pitanja o daljim planovima. U zemljama u okruženju, CONAD je prisutan u Albaniji, dok je u Srbiji i Crnoj Gori, robna marka italijanskog trgovca prisutna na rafovima Aroma marketa i Conto diskonta.\nDatum poslednje izmene 19 april 2017\nOtvoren grčki Jumbo na Kosovu na 3.200m2 - od 2018. i u Kosovskoj Mitrovici, Peći i Uroševcu\nSUPER VIVA otvorila moderan hipermarket na Kosovu (video)


Udruženje „Urban“ je 2020. objavilo knjigu „Sarajevo između legende i historije“ autora Amira Ljubovića. Knjiga je objavljena posthumno, a sadrži tekstove koje je profesor Ljubović objavljivao posljednjih godina na svom facebook profilu.\nPovod za početak pisanja na svom Facebook profili i kasnije nastanak knjige bila je široka rasprostranjena pojava da su mnogi akteri našeg društvenog života, uključujući i neke iz akademske zajednice, prenosili legende smatrajući ih historijskim činjenicama. Bio je to rezultat i izostanka brige društva o našem kulturnom nasljeđu, što je ostavljalo dovoljno prostora da se razvijaju razni mitovi o Sarajevu, koji su se nametali kao historijske činjenice. Amir Ljubović ovom knjigom se bavi i legendama i historijom Sarajeva, jasno razlikujući jedno od drugog i nikada ne izlazeći izvan naučnog pristupa.\nKnjiga govori o raznim pojavama iz historije Sarajeva, od naziva grada i pojedinih lokaliteta do argumentiranih rasprava o pojedinim sarajevskim kulturnim objektima i ličnostima iz bogate sarajevske historije. Ljubović jasno dokazuje da naziv „Sarajevo“ ne potiče od Saraj – ovasi, nego samo od Saraj, da Koševo nije od povika sultana Fatiha „Koš“ („Potrči“), nego od pojma „koševina“ (livada na kojoj se kosi trava) i slično. Tu su i priče o sarajevskim Bistrivodama (Mihrovodama), Švrakinom Selu, Vratniku, Kobiljoj glavi (nema veze sa kobiljim hanom), Velikim drvetima i slično. Naravno, kroz knjigu upoznajemo i brojne sarajevske povijesne ličnosti po kojima su nazvane neke sarajevske ulice (Abdurahman Muharemija, Franc Lehar i drugi), Mostovima („Ajfelov most“), česmama, sarajevskim zanatima, sarajevskom somunu, zgradi Zemaljskog muzeja, slikarskom klubu,crkvama, templu, džamijama, o ašikovanju .....\nKnjiga Amira Ljubovića „Sarajevo između legende i historije“ je mala enciklopedija Sarajeva, koju vrijedi čitati.


Njegoš Petrović želi opet u LŠ, hoće li mu se san ostvariti? - Sportske.net\nFudbaler Crvene zvezde Njegoš Petrović rekao je danas da je njegova ekipa željna pobeda i dokazivanja i istakao da i tim, ali i on u nastavku sezone mogu mnogo više.\nNovi Dekijevi rezovi u Zvezdi! Još jedno pojačanje na pomolu, Terzićev poziv menja sve?Dogovoren novi odlazak iz Zvezde, ugovor već potpisan!Rečenica koja je izazvala reakcije, Sanogo već uspeo da naljuti ''Grobare''?!Mrkela o dolascima i odlascima, kao i želji Dejana StankovićaSanogo došao i odmah zapretio Partizanu!\n"U Crvenoj zvezdi su najveća očekivanja. Pobede su imperativ bilo da igramo velike ili takozvane male utakmice. Željni smo pobeda i novih dokazivanja. Motivisani smo i na svakom meču želimo da pokažemo da znamo mnogo više. Ciljevi su najviši. Verujem da bi navijači bili presrećni da posle dužeg vremena zajedno u maju slavimo titulu u prvenstvu i u kupu", rekao je Petrović za klupski sajt.\n"Takodje, posle toga, Liga šampiona biće ponovo izazov, ali verujem u ovaj tim i ako Bog da ponovo ćemo igrati protiv najboljih ekipa u Evropi", dodao je on.\nOsvrnuo se i na svoju ulogu u timu koju će imati u nastavku sezone.\n"Moje lične želje su ekvivalentne timskim. Ne bih da se izdvajam niti da sebe ističem. Jednostavno, mi smo jedna velika porodica i treba da dišemo kao jedan. Trudiću se da pružim svoj maksimum, znam da mogu mnogo više. Gladan sam minuta, želim da igram i potrudiću se da ispunim sve zamisli šefa stručnog štaba", rekao je Petrović.\nPetrović nije krio zadovoljstvo zbog rada sa novim trenerom, Dejanom Stankovićem.\n"Uneo je novu energiju, željan je uspeha, rada, pobeda. Motivisan je do te mere da na svakom treningu do najsitnijih detalja radimo svaku vežbu. Sve to prenosi na nas, i mislim da mu za sada odlično ide u novoj fudbalskoj ulozi, a verujem da će tako biti i u nastavku", naveo je Petrović.


Grad Prijedor: Vizija privrednog razvoja - prijedorgrad.org\nVizija razvoja privrede\nVizija daje integralnu interpretaciju poželjne budućnosti grada, koja prevazilazi ograničenja pojedinih sektora i disciplina, novo promišljanje kompleksne prirode prostorne cjeline gdje se ekonomija, ekologija, humana i fizička dimenzija opštine razmatraju na relaciji mikro-urbana i makro-globalna. Svrha vizije je da artikuliše generalne ciljeve razvoja, omogući sagledavanje posljedica njihove realizacije i nužnih koraka koje treba preduzeti. U okviru vizije zajednice postavljaju se ciljevi i principi oko kojih se može postići konsenzus suprotstavljenih interesa. Vizija je vrlo redukovana u obimu, i odnosi se samo na generalne pravce i opredjeljenja.\nKoncept održivog razvoja na kome grad Prijedor gradi svoju budućnost, zahtjeva balansiranje ekonomskih, socijalnih i ekoloških zahtjeva za dobrobit kako sadašnje generacije, tako i budućih generacija. Vizija održivog razvoja grada Prijedora je izvedena iz:\n1. Vizije ekonomskog razvoja, koja polazi od potrebe ubrzavanja ekonomskog rasta. Povećanja zaposlenosti i zaokruživanja procesa tranzicije ka tržišnoj privredi (stimulisanje inovacija i produktivnosti, osnaživanja preduzetništva, sprečavanje odlaska kvalitetnih i perspektivnih kadrova iz grada), vodeći istovremeno računa o ispunjavanju zahtjeva održivosti kroz integrisanje politike zaštite životne sredine i ekonomske politike, i kroz ublažavanje efekata ekonomskog rasta na životnu sredinu;\n2. Socijalna vizija, koja podrazumijeva smanjenje siromaštva i zaštitu najugroženijih grupa stanovništva, kao i obezbjeđenje pravičnije raspodjele koristi od ekonomskog razvoja među svim segmentima društva;\n3. Ekološka vizija, odnosno zahtjeva za očuvanjem životne sredine i održivim upravljanjem prirodnim resursima, podspješujući pri tom sinergiju između razvoja i očuvanja životne sredine i imajući u vidu pravo budućih generacija na kvalitet života;\n4. Etička vizija, pod kojom se podrazumijeva poboljšanje uprave / upravljanja kroz izgradnju kapaciteta svih aktera (lokalne vlasti, privatnog sektora i građanskog društva) i prelaska sa centralnog načina odlučivanja na pregovore, saradnju, koordinirano djelovanje i decentralizaciju, kao i sprovođenje principa zajedništva i solidarnosti, te poštovanja ljudskih prava kroz reafirmaciju prava na razvoj u zdravom i pravičnom okruženju;\n5. Kulturne vizije, odnosno neophodnosti očuvanja kulturne raznolikosti i identiteta, uz jačanje kohezije čitavog društva.\n„ Grad Prijedor je lokalna zajednica koja je na putu integrisanja u moderne evropske tokove kroz regionalnu i prekograničnu saradnju, utemeljena na građanskim i demokratskim principima, ljudskim pravima i dobrom međunacionalnom tolerancijom.\nSnažnom preduzetničkom aktivnosti i inovacijama, razvojem informacione i digitalne tehnologije, upotrebom nove i obnovljive energije, privatno-javnim partnerstvom, urbanim i ruralnim razvojem povećaćemo zaposlenost i smanjiti siromaštvo.\nOčuvanom životnom sredinom, prometnom povezanošću i održivim razvojem stanovnici će podmiriti svoje potrebe za stanovanjem, obrazovanjem, zdravstvom, kulturom, sportom, socijalnom zaštitom i drugo.“


Ostali sportovi - Karate: Bitević, Jovanović, Gordić i Stojadinov na Svetskom prvenstvu u Parizu\nKarate: Bitević, Jovanović, Gordić i Stojadinov na Svetskom prvenstvu u Parizu\nNapisano u kategoriji Ostali sportovi, 20 novembra, 2012\nDve godine nakon fantastičnog uspeha seniorske reprezentacije Srbije na Svetskom prvenstvu održanom u Beogradu, ponovo su u prilici da naši seniori na najvećoj planetarnoj smotri karatista potvrde svoj visok rejting. Ovoga puta zadatak im neće biti nimalo lak jer brane tri svetske titule osvojene u beogradskoj Areni. Mesto odbrane biće ni manje ni više nego čuvena Pariska sportska hala Bersi, koja je već sad unapred rasprodata, a ljubitelji karatea u Francuskoj sigurno će biti velika pomoć domaćim takmičarima koji imaju velike ambicije da kao organizatori potvrde primat jedne od najvećih svetskih karate sila.\nZavršne desetodnevne pripreme seniorske reprezentacije uspešno su sprovedene u izvanrednim uslovima i miru i tišini kragujevačkih Šumarica, kao i pre dve godine. Poslednji dani brušenja forme i razrade taktičkih zamisli stručnog štaba i davanje neophodnih saveta protekli su u odličnoj atmosferi i samo su pojedinačne manje povrede nekih takmičara malo poremetile rad. Takmičari su svesni da im neće biti lako ali da će nastojati da pokažu najviše što mogu, a pre svega da će se lavovski boriti za Srbiju.\nZa Karate klub Dinamo veliko priznanje i obaveza jer se u timu sa nacionalnim grbom našlo njegovo troje takmičara. Najbolji među najboljima Slobodan Bitević, aktuelni prvak sveta u kategoriji do 84kg biće najveća uzdanica našeg tima od koga će mnogo toga zavisti. On će među prvima i nastupiti i to već u sredu, prvog dana Svetskog šampionata, kada su na programu pojedinačna takmičenja u tri težinske kategorije.\nPopularnom Bobi neće nedostajati motivacija jer je on fajter koji se ne štedi i nekalkuliše, a motiv više je o i odbrana svetske titule. Tokom 2012- te godine svojim rezultatima on je potvrdio visok kvalitet, a najzačajniji uspesi su mu osvajanje bronzane medalje na Evropskom prvenstvu, dve zlatne medalje na Balkanskom prvenstvu, zlato na Prvenstvu Srbije i osvajanje prestižnih turnira Croatia open i Croatia kup. Svestan je Boba da će konkurencija biti izuzetna i da će mnogi nastojati da ga svrgnu sa trona ali je spreman da se hrabro bori i ponovo ostvari najviši plasman.\nKako pojedinačno tako i kao član ekipe Bitević će biti udarna pesnica i takmičar od koga se očekuje da povede ekipu u svakom meču i da joj da početni impuls neophodan za pobedu. Za ekipu će nastupiti i sada već iskusni Nikola Jovanović koji je u Beogradu kao najmlađi bio najprijatnije iznenađenje. Svojim dosadanjim nastupima u nacionalnom timu Nikola je potvrdio status člana prve petorke koja se sa uspehom može nositi sa svim svetskim timovima. Ovoga puta kao debitant i najmlađi takmičar ekipe nastupiće i Mladen Gordić.\nSvakako da će veliku pomoć reprezentativci imati i od Predraga Stojadinova, sportskog direktora Karate federacije Srbije koji je bio aktivno uključen u sve pripreme nacionalnog tima. Njegovi saveti i iskustvo rezuzltatski najtrofejnijeg takmičara i selektora Srbije biće od velikog značaja za ostvarenje dobrog rezultata u Parizu. Poželimo im sreću i dobar žreb!\nKarate: Ivana do zlata, Bitević do srebra na…


Hejg traži povlačenje rezolucije | Republika Srpska\nNaslovna Vijesti Hejg traži povlačenje rezolucije\nHejg traži povlačenje rezolucije\nBritanski šef diplomatije Vilijem Hejg dolazi danas u Beograd kako bi izvršio dodatni pritisak na Srbiju da povuče rezoluciju o Kosovu iz Generalne skupštine UN ili da pristane na radikalne korekcije teksta, saznaju „Večernje novosti“. U Vladi Srbije „Novostima“ je rečeno da pozicije zvaničnog Beograda ostaju nepromijenjene i da će to Hejgu biti jasno stavljeno na znanje.\n„Britanci su poznati po najtvrđem stavu kada je reč o rešavanju kosovskog problema i njihov prvi zahtev koji će se pred nama naći biće povlačenje rezolucije“, rekao je sagovornik „Novosti“ iz vrha vlasti i dodao da će druga ponuda biti drastična izmjena teksta, ali da je stav Srbije jasan – ne pristajanje na formulacije koje makar i implicitno potvrđuju nezavisnost Kosova i insistiranje na traženju rješenja kroz pregovore.\nDolazak Hejga nastavak je briselske diplomatske ofanzive kako bi se „omekšali“ stavovi Beograda, a koju je prošlog četvrtka započeo njemački šef diplomatije Gvido Vestervele, navodi list.\nNekadašnji ministar za ekonomske odnose sa inostranstvom Milan Parivodić rekao je za „Novosti“ da je očigledno da posjetom Hejga zemlje Kvinte žele da poentiraju, odnosno završe „zavrtanje ruku“ koje je započeo Vestervele.\nParalelno sa pritiscima na Beograd, Stejt dipartment posljednjih dana na Ist Riveru lobira da se debata o rezoluciji zakazana za 9. septembar „skine“ sa dnevnog reda i prolongira do daljnjeg, a portparol predsjedavajućeg Generalnom skupštinom UN Žan Viktor Nkolo kaže da su moguće promjene tog datuma.\nTek poslije razgovora sa Hejgom biće jasnije kada će, i da li će uopšte, srpska delegacija putovati u Brisel na pregovore oko eventualnog „brušenja“ teksta rezolucije koji bi zadovoljio sve strane, navodi list.\nMaja Kocijančič, portparol visokog predstavnika EU Ketrin Ešton, potvrdila je da se nastavljaju redovni kontakti sa Srbijom na svim nivoima, ali nije mogla reći ko će se iz Beograda, kada i s kim sresti u Briselu.


BANJALUKA I CIVINET Domaćini okruglog stola "Planiranje održive mobilnosti" | Banjaluka.net\nŠta je plan održive urbane mobilnosti i koje novosti donosi u planiranju, trajno održiva mobilnost – upravljanje promjenama, primjeri održive mobilnosti u Ljubljani, Evropska sedmica mobilnosti, samo su neke od tema ovog događaja.\nOčekuje se učešće brojnih kako domaćih, tako i stručnjaka iz ove oblasti iz svih zemalja regiona. Nakon službenog dijela programa, za sve učesnike biće organizovan obilazak i razgledanje grada pješačenjem ili korištenjem bicikala iz novog gradskog javnog sistema „BL bajk“.\nInače, Banja Luka je u januaru 2017.godine primljena u evropsku mrežu „CIVINET Slovenija-Hrvatska-Jugoistočna Evropa“, koja okuplja gradove iz Slovenije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Makedonije, Srbije i Bugarske, a koji se bave održivim planiranjem i upravljanjem mobilnošću u gradovima.\nGrad Banja Luka će u 2018. godini, uz već implementiran „Bike sharing“ sistem, provesti niz projekata iz oblasti održive mobilnosti, poput postavljanja punjača za električna vozila, uvođenja turističkog vozića na Banj brdu, projektovanja i izgradnje dodatnih biciklističkih staza i traka, sedmodnevnog obilježavanja Sedmice mobilnosti u septembru, i dr.


source.ba | U RS-u postrojavanje jedinice žandarmerije\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske organizuje danas 24. septembra2019. godine u 12,00 časova svečano postrojavanje Jedinice žandarmerije u Centru za obuku u Zalužanima, kod Banja Luke, saopćeno je iz MUP-a RS.\n"Na ovaj način biće i zvanično predstavljena nova organizaciona jedinica Ministarstva, koja je formirana u cilju unapređenja bezbjednosti Republike Srpske, njenih građana i imovine. Promociji će prisustvovati ministar unutrašnjh poslova Dragan Lukač, direktor policije Darko Ćulum, te najviši predstavnici izvršne i zakonodavne vlasti Republike Srpske", saopćeno je iz MUP-a RS.\nInače, nakon burnih reakcija iz međunarodnih krugova, u RS su odustali od formiranja rezervnog sastava policije, ali su to nazvali Žandarmerijom. Mnogi su to ocijenili da formiranje žandarmerije iz sastava redovnih policajaca, čiji bi se broj povećao, mogao biti i opasnija ideja od rezervnog sastava, imajući u vidu operativnost, uvježbanost i opremljenost takve jedinice.


Studenti igraju kolo uz "Neće gara da primi vakcinu" (VIDEO)\nStudenti igraju kolo uz „Neće gara da primi vakcinu“ (VIDEO)\nLifestyle Autor:Božica Luković30. mar. 202112:1234 komentara\nFoto: Youtube printscreen / Kratki klipovi\nVakcine su naša jedina šansa za izlazak iz pandemije, koja je odnela previše života. Ipak, u Srbiji su brzo postale predmet šala. Znamo da je odziv studenata za vakcinaciju jako nizak, što potvrđuje i snimak na kojem grupa mladih igra kolo uz "antivakserski" narodni hit.\nMnogima u Srbiji nije do igre i veselja, ali studenti ipak pronalaze mesta za zabavu. Tako su u jednom podzemnom prolazu poveli kolo uz pesmu Goci benda „Neće gara da primi vakcinu“.\nTo samo po sebi ne čudi, jer ne možemo očekivati da mladi odjednom izgube želju za provodom. Ali kada se stvari stave u kontekst situacije iz Kragujevca, grada u kojem gotovo nijedan student nije došao na vakcinaciju, snimak postaje zabrinjavajuć.\nPesma uz koju su se studenti veselili jeste šaljiva, ali odražava i nimalo smešan stav dela građana koji ne žele da se vakcinišu.\nAntivakserski stavovi u našoj zemlji su veoma jaki i široko zastupljeni, a pesme u kojima se prkosno ističe da neko neće primiti vakcinu sigurno ne pomažu.\nPolicija je nedavno upala u Studentski grad, gde se veći broj studenata okupio na otvorenom. Razbijaju se i korona žurke širom Srbije, dok smo nedavno imali priliku da gledamo i kolo ispred spomenika Stefanu Nemanji.\nPodsetimo, sve vakcine koje su dostupne u Srbiji su bezbedne i ispitane, a naučni podaci ukazuju da su efikasna zaštita od razvoja težeg oblika kovida 19.\nVakcinacija je čin solidarnosti, a vredi pročitati i analizu srpskog naučnika dr Miloša Babića, koji ukazuje da je veći rizik da vas ubije aspirin nego vakcina.


Sportske.net - Klop večeras direktno skautira komadić koji će mu od leta nedostajati?!\nKlop večeras direktno skautira komadić koji će mu od leta nedostajati?!\nSavršeno bi se uklopio?\nFudbaleri Liverpula večeras gostuju RB Lajpcigu na "Puškaš areni", a to će ujedno biti i prilika da Jirgen Klop lično skautira jednog protivničkog igrača.\nO tome danas piše renomirani Liverpul Eho koji ističe da bi fudbaler Lajpciga Marsel Sabicer bio idealna zamena za Žoržinja Vajnalduma.\nKlop ima problema u veznom redu, Tijago Alkantara nije ispunio očekivanja, ne leži mu brzi stil Liverpula, dok Nabi Keita i Okslejd-Čemberlen prečesto povređeni i ne mogu da povežu nekoliko nedelja bez povrede. Džejms Milner ima 35 godina, Kurtis Džons je još uvek neiskusan da igra tokom cele sezone, a Vajnaldum želi da ode na leto kao slobodan igrač.\nZbog svega toga, Liverpul Eho piše da će Klop morati da dovede vrhunskog centralnog vezistu, a prvo ime danas je Marsel Sabicer. Ovaj izvor navodi da Julijan Nagelsman gaji sličan stil kao Jirgen Klop, voli da napada, da njegovi igrači igraju presing i tu ključnu ulogu upravo imaju centralni vezni igrači od kojih polazi sve. Da budu uvek na pravom mestu, da mogu brzo da igraju u oba smera i da brzim i preciznim dodavanjima otvaraju kontre.\nSabicerove brojke u prethodne tri sezone su impresivne - odigrao je 146 utakmica u svim takmičenjima i direktno je učestvovao golovima i asistencijama kod 62 gola nemačkog tima. Poređenja radi, Vajnaldum je tokom protekle tri sezone učestvovao kod 20 pogodaka na 176 utakmica.\nNe treba zaboraviti da Liverpul ima odlične odnose sa Red Bulovim klubovima - Nabi Keita je stigao takođe iz Lajpciga, a iz Salcburga je došao Minamino, te bi po toj liniji krenuli i po Sabicera.\nOvom 26-godišnjem Austrijancu ugovor ističe leta 2022. godine, dakle, Lajpcig u predstojećem prelaznom roku ima poslednju šansu da zaradi od njegove prodaje.


Razgovor opozicionih stranaka o izbornim uslovima: Konačna odluka o bojkotu izbora najkasnije u drugoj polovini septembra | Insajder\nRazgovor opozicionih stranaka o izbornim uslovima: Konačna odluka o bojkotu izbora najkasnije u drugoj polovini septembra\nU ovom trenutku ne postoje uslovi za slobodne i poštene izbore niti slobodnih medija. Ostalo je malo vremena da se ti uslovi ispune i praktično na bojkot poziva vlast, odnosno vlast će biti odgovorna ako ne bude izbora ili budu izbori koji to zapravo nisu. Zajednički stav je da nije bilo nikakvih pomaka od zahteva koji su zatraženi u decembru, kao ni ispunjenje zahteva potpisnika Sporazuma s narodom, u koji je implementiran i ovaj zahtev iz decembra, rekao je danas Janko Veselinović, jedan od lidera Saveza za Srbiju nakon sastanka političkih stranaka na kojem se razgovaralo o bojkotu ili izlasku na izbore.\nFoto: Srđan Ilić / Janko Veselinović\nRazgovori o izbornim uslovima kao jasan dokaz demokratije?\nNakon održanog razgovora nijedan od učesnika nije davao izjave za medije što je bio zahtev organizatora da se u atmosferi bez novinara otvoreno govori. Ipak, iako se dogovor poštovao neposredno posle sastanka, ubrzo su usledili komentari i od predstavnika vlasti, ali i opozicije.\nTako je predsednik Stranke slobode i pravde Dragan Đilas rekao za medije da je sastanak održan iza zatvorenih vrata „upravo kako bi se izbeglo prikupljanje političkih poena“, kao i da se „kada se razgovori otvore za javnost izgubi i minimalni deo kostruktivnosti i pristojnosti“.\nMeđutim, pet dana nakon što je održan sastanak , a koji je zbog činjenice da je bio zatvoren za javnost izazvao različite polemike u javnosti, Đilas je poručio da on ipak „neće učestvovati na sledećim sastancima ukoliko ne budu javni“, a o tome je i pismeno obavestio Milana Antonijevića.\nS druge strane, ministru unutrašnjih poslova i predsedniku Gradskog odbora Srpske napredne stranke Nebojši Stefanoviću ovi razgovori opozicije i vlasti samo su „jasan dokaz demokratije“, dodajući ipak da se njegov stav prema delu opozicije sa kojom je razgovarao nije promenio. Premijerka Srbije Ana Brnabić, navela je i da nije bilo pritisaka na SNS da se održi sastanak sa opozicijom, kao i da je ta stranka uvek bila spremna na dijalog.\nJedan od organizatora sastanka Milan Antonijević, najavio je da će se u avgustu nastaviti razgovori vlasti i opozicije, ističući da inicijativa za razgovor nije došla sa strane, iz međunarodne zajednice, već je to „unutrašnji proces“.\nFond za otvoreno društvo i Fakultet političkih nauka (FPN) u Beogradu najavili su da će nastaviti da organizuju sastanke predstavnika vlasti i opozicije o izborima a da će teme narednih razgovora biti finansiranje kampanje, pristup medijima, birački spisak i izborna administracija, kao i obezbeđivanje biračkog prava svim građanima.


„Mrkonjićputevi“ tužili opštinu Šipovo\n12.04.2016. / 15:05\nBANJALUKA, ŠIPOVO – Kompanija „Mrkonjićputevi“ podnijela tužbu protiv opštine Šipovo u kojoj traže isplatu 161.712 maraka za kamate po osnovu ugovora o rekonstrukciji i asfaltiranju ulica koje je opština imala sa ovom firmom.\nDo spora između firme „Mrkonjićputevi“, koja je u vlasništvu biznismena Mladena Milanovića, i Šipova došlo je nakon što opština nije na vrijeme platila obaveze preuzete ugovorom te je ova firma krajem 2013. podnijela tužbu tešku 377.666 KM za glavni dug.\nMeđutim, opština je nakon šest mjeseci, odnosno u junu 2014. godine, taj dug izmirila, a „Mrkonjićputevi“ su tada povukli tužbu za glavni dug, ali je ostao dio koji se odnosi na kamate i taj tužbeni zahtjev je podnesen 26. januara 2015. godine.\nTim zahtjevom „Mrkonjićputevi“ traže da im opština plati i procesne kamate, koje se mnogu zahtijevati kada kamata postane glavni dug, kao što je to slučaj u ovom predmetu.\nMeđutim, u opštini Šipovo osporavaju zahtjev tužioca za isplatu procesne kamate od momenta plaćanja glavnog duga i navode da bi ta kamata trebalo da se isplaćuje od 26. januara 2015. godine, kada je zahtjev uređen, a ne kako to oni traže od 9. juna 2014., kada je opština izmirila glavni dug.\nZastupnik opštine Šipovo istakla je danas na ročištu koje je održano u Okružnom privrednom sudu u Banjaluci da ovako postavljen tužbeni zahtjev nije uredan, jer tužilac nije izrazio novčani iznos potraživanja.\nPunomoćnik „Mrkonjićputeva“ je na to rekao da je tužbeni zahtjev odrediv, a da će biti konačno određen nakn izvršenog vještačenja. Međutim, kazao je, ako tužena strana insistira, oni iznos potraživanjada određuju na 161.712 KM.\nRočište za glavnu raspravu u ovom sporu biće održano 26. maja, a na njemu će se raspravljati o osnovanosti i visini tužbenog zahtjeva.\nTagovi: izborizdvajamomrkonjic putevisipovovazno


Juče se otvorila MAGIČNA LAVLJA KAPIJA na nebu, a evo šta MORATE DA URADITE da bi vas pratili sreća i napredak u narednom periodu!\nSvake godine 8. avgusta na nebu se otvore Lavlja vrata ili Lavlja kapija, a uprkos tome što je energija ovog fenomena juče bila na vrhuncu, trajaće sve do 14. avgusta, a blagodati koje donosi osetiće se i nakon ovog datuma.\nLavlja vrata se otvaraju za vreme poravnanja Zemlje sa galaktičkim središtem i zvezdom Sirius, kada se stvara sasvim novi svet i prisutna je energija visoke frekvencije, a ovakvo ime nosi jer se dešava u doba vladavine Lava.\nOvo je period kada nam se srce otvara, težimo lepim emocijama, pružaju nam se neočekivane prilike za napredak, i uopšteno - u našim živetom najednom će (bar na kratko) zavladati spokoj i sklad.\nOvo su dani kada se naša svest širi, postajemo svesni da sve zavisi od nas i da u sebi nosimo neverovatan potencijal. Takođe, doneće nam dozu samouverenosti kakvu uglavnom nemamo, čak i egoizma, ali to treba prigrliti i zadržati, kako bi nam bila podsticaj da ostvarimo željene ciljeve.\nKako uglavnom sumnjamo u sebe i preopterećeni smo stresom i svakodnevnim obavezama, ovo je jedinstvena prilika da se fokusiramo na budućnost i iskoristimo skladnu energiju da konačno počnemo da vrednujemo sebe.\nU periodu do 14. avgusta treba da se posvetite isključivo sebi, okružite dobrom energijom, pozitivnim ljudima i situacijama, te da intezivno razmišljate šta želite. Sve što vam sada padne na um ima potencijal da se ostvari, ukoliko zaista verujete u to i radite na tome.


Faktor | Prijavite svoje inovacije na BH TechLab i osvojite vrijedne nagrade\n09.03.2020. / 12:42\nBH Telecom, kao društveno odgovorna kompanija, je pokrenuo novu platformu pod nazivom BH TechLab namijenjenu ICT startup zajednici.\nIdeja ove platforme je da kontinuirano prepoznaje i pruža podršku za razvoj novih, inovativnih ideja i poslovnih modela iz smart okruženja.\n- Cilj nam je postati najpopularnija platforma u BiH za podršku razvoju ICT startup idejama i inicijativama sa fokusom na smart, IoT i cloud tehnološka ili biznis rješenja. Pokrenuta je i web stranica www.bhtechlab.ba putem koje će se kontinuirano moći prijavljivati projekti kandidati za saradnju sa BH Telecomom - rekao je Haris Lučkin.\n- Istraživanja govore da devet od deset, odnosno 90% startupa dožive neuspjeh u prve četiri godine. Naš cilj je da eliminišemo što više razloga ovakvog ishoda kroz finansiranje, pružanje podrške timu, marketing, pomoć pri pronalasku klijenata, podršku testiranja proizvoda, te svaki drugi vid pomoći koji će omogućiti naprednim idejama da se realizuju. Na ovaj način želimo pomoći osavremenjivanje bosanskohercegovačkog društva, olakšanje svakodnevnih aktivnosti građana i poslovnih subjekata, te u konačnici biti prepoznati kao kompanija koja na putu iz CSP u DSP providera teži ka prilagođavanju novim poslovnim modelima i pozicionira se kao sistem integrator za pružanje ICT servisa i usluga nove generacije - istakao je Lučkin.\nJavni poziv objavljen je 23. decembra 2019. godine sa ciljem odabira najboljih rješenja na temu "Rješenja za pametno okruženje (eng. Smart Enviroments) i kako doprinose okruženju da bude pametnije koristeći podatke". Kako bi omogućili prijavu što većeg broja mladih entuzijasta, BH TechLab je proširio kriterije prijave te pravo prijave, pored privrednih subjekata, imaju i obrti koji su tek registrovani kao i oni koji obavljaju djelatnost do tri godine od dana objave javnog poziva.\nUkoliko među prijavljenima bude projekata sa interesantnim poslovnim inicijativama i idejama koje doprinose razvoju digitalnog i pametnog društva, njima će u skladu sa tržišnim potencijalom biti omogućen ulazak u partnerski program sa BH Telecomom, čime će im se omogućiti brži rast biznisa korištenjem prodajnih i komunikacijskih kanala BH Telecoma.\n- 28. januara 2020. godine smo, za sve prijavljene putem web stranice BH TechLab platforme, održali jednodnevni trening na kojem smo prošli kroz sve elemente javnog poziva i sve one kritične tačke koje su važne na putu od početne poslovne ideje do komercijalizacije. Iznenadile su nas izuzetno pozitivne reakcije svih prisutnih, tako da možemo reći da smo uveliko ispunili naša očekivanja. Naš krajnji cilj je razvijati odnos sa lokalnim zajednicama, državnim institucijama i ključnim partnerima, u cilju prepoznavanja problema u društvu i otkrivanjem načina njihovog rješavanja, te posljedično zajedničkih nastupa prema ICT startup sceni. Također, otvoreni smo za saradnju sa fakultetima i akademskom zajednicom - rekao je Lučkin te dodao da platforma predstavlja kontinuiranu aktivnost BH Telecoma i zainteresovani će moći prijaviti svoje projekte tokom cijele godine.\nZatvorena fabrika kod Sanskog Mosta, vozači ne žele u Italiju zbog koronavirusa


Vlasenica: Održan Dan bezbjednosti saobraćaja - UPSMedia Vlasenica: Održan Dan bezbjednosti saobraćaja – UPSMedia\nVlasenica: Održan Dan bezbjednosti saobraćaja\nseptembar 20, 2019 septembar 23, 2019 admin\nU susret Danu opštine, u Vlasenici je održana manifestacija Dan bezbjednosti saobraćaja, u okviru obilježavanja Evropske sedmice mobilnosti. Manifestacija je realizovana uz podršku Agencije za bezbjednost saobraćaja Republike Srpske, uz pokroviteljstvo Ministarstva saobraćaja i veza Republike Srpske, a prisustvovao je resorni ministar Neđo Trninić.\n„Rezultate imamo, statistika se znatno popravlja – smanjen je broj stradalih u saobraćajnim nesrećama, iako nismo zadovoljni sve dok postoji i jedan stradali. Ali, moram izraziti svoje zadovoljstvo što prošle godine nije bio nijedan stradali, niti povrijeđeni učesnik u saobraćaju, mlađi od 14 godina“, istakao je Trninić.\nPredstavnici Agencije za bezbjednost saobraćaja Republike Srpske posjetili su dječiji vrtić „Prvi koraci“, gdje su na kreativan način najmlađu populaciju edukovali o saobraćajnoj bezbjednosti, a u OŠ „Vuk Karadžić“ i Srednjoškolskom centru „Milorad Vlačić“ održali su predavanja o temama „Deset lekcija koje život znače“ i „Alkohol i mladi vozači“.\nCentralni dio manifestacije u Vlasenci upriličen je na platou ispred Poljoprivrednog fakulteta, gdje su na improvizovanom saobraćajnom poligonu predstavljeni demonstrator upotrebe sigurnosnog pojasa, simulator prevrtanja, te tekozvane „pijane naočare“ koje simuliraju uticaj alkohola na čovjeka.\nPredstavnik Agencije Milan Tešić rekao je da se slične manifestacije organizuju često, na zadovoljstvo i inicijativu gradova i opština u Srpskoj, s ciljem upoznavanja svih pripadnika društva, pogotovo djece, o važnosti bezbjednosti u saobraćaju.\n„Agencija je kroz javne pozive za sufinansiranje projekata pomogla dva projekta u Vlasenici, koji se direktno tiču bezbjednosti saobraćaja“, rekao je Tešić.\nNačelnik opštine Vlasenica Miroslav Kraljević rekao je da je ova lokalna zajednica proteklih godina uradila mnogo na povećanju bezbjednosti u saobraćaju.\n„Uočili smo sve nedostatke koje imamo i izradili projektnu dokumentaciju, a sredstva smo obezbijedili uz pomoć Agencije i Ministarstva. Očekujem da će u toku ove sedmice biti raspisan tender za nabavku kompletne horizontalne i vertikalne signalizacije što će u narednim mjesecima biti završeno“, rekao je Kraljević.\n← „Ljepota i (na)zdravlje“ – Gost: Danijela Cvetković\nmaj 18, 2021, 9:46 pm


Vučić: Ne možemo u naoružavanju da pratimo Rumuniju, ali možemo Mađarsku i Bugarsku - Sve o Srpskoj\n„VIDIMO KO SA STRANE NAORUŽAVA ALBANCE NA KiM I KOJE HELIKOPTERE TRAŽI CRNA GORA“\nPredsjednik Srbije rekao TV Prva: „Svi brinu o sebi i znaju da više nema jedinstva, kao što ga je bilo kada je 19 zemalja napalo Srbiju i svi gledaju kako da se zaštite. Da li će to biti izvor sukoba u budućnosti… Ne smemo da budemo slabi, jer će uvek neko naći ‘lajbnicov razlog’ ako smo lak plen“\n„Srbija je uspela vrati kosovsko pitanje na velika vrata kada je za mnoge to pitanje već bilo završeno. Niko nam nikada nije nudio razgraničenje, na žalost, jer je za njih Kosovo celovito i nezavisno od Srbije“\nZABRINUT sam zbog potencijalne destabilizacije i eskalacije sukoba u regionu, ali Srbija čini sve da do toga ne dođe, istakao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\n„Ja sam uvek zabrinut i radimo sve da ne dođe do destabilizacije u regionu. I ova novosadska inicijativa sa Albanijom i Severnom Makedonijom je za nas mnogo važna, jer je to takođe i mirovna i politička inicijativa, ali i ekonomski važna za nas“, rekao je Vučić gostujući na Prvoj.\n„Vidimo ko sa strane naoružava i Albance na KiM i koje helikoptere traži Crna Gora i sve to pratimo“, rekao je predsjednik Srbije.\nDodao je da Srbije ne može da prati Rumuniju po novcu kada je riječ o naoružavanju niti da kupuje sisteme koje ona kupuje, ali da može zemlje poput Bugarske i Mađarske.\n„Morate da razmišljate o radarsko – elektronskoj borbi i ometanju, sada sve radi na drugom nivou. Zašto se svi naoružavaju u svetu – više nema jednog policajca u svetu, a ima mnogo igrača“, rekao je Vučić i podsetio na izreku bolje biti godzila nego bambi.\n„Svi brinu o sebi i znaju da više nema jedinstva, kao što ga je bilo kada je 19 zemalja napalo Srbiju i svi gledaju kako da se zaštite. Da li će to biti izvor sukoba u budućnosti… Ne smemo da budemo slabi, jer će uvek neko naći “lajbnicov razlog“ ako smo lak plen. Ne smemeo da budemo bambi i zato se ekonomski snažimo“, naglasio je Vučić.\n„Vratili smo kosovsko pitanje na velika vrata“\n„Niko nam nikada nije nudio razgraničenje, na žalost, jer je za njih Kosovo celovito i nezavisno od Srbije“, rekao je Vučić, ponovivši da se svi u regionu naoružavaju, a da Srbija danas mnogo novca izdvaja za vojsku.\n„Toliko je grad lepši, toliko ima lepših fasada, a od one močvare imamo sad Beograd na vodi“, istakao je predsjednik Srbije.\n21 oktobra, 2019 u 5:04 am\nsvi vlasi u maticu Srbiju!


Omladinska fudbalska reprezentacija Srbije 2013.\nReprezentacija Srbije sigurno krči put ka Svetskom prvenstvu 2018, a selektor Slavoljub Muslin se trudi da priliku u kvalifikacijama dobije što više mladih igrača. Među njima su i članovi, nažalost, pomalo zaboravljenog tima koji je trijumfovao 2013. na Evropskom prvenstvu za fudbalere do 19 godina. Bila je to zlatna generacija selektora Ljubinka Drulovića od koje se očekivalo da bude nosilac nacionalnog tima. Međutim, što zbog pogrešnog izbora klubova, što zbog snažnije konkurencije među seniorima, samo petorica “litvanaca” su imala priliku da igraju za “orlove”.\nVođa generacije i jedini igrač koji je uspeo da se ustali u A timu je Aleksandar Mitrović. Napadač Njukasla je debitovao i pre EP u Litvaniji, kada ga je tadašnji selektor Siniša Mihajlović uveo na teren umesto Marka Šćepovića u meču sa Belgijom u Briselu 7. juna 2013.\n“Dužim” stažom (pet utakmica) može da se pohvali golman Predrag Rajković, koji je sa mladom reprezentacijom postao i prvak sveta 2015. na Novom Zelandu.\nKapiten zlatne generacije Marko Pavlovski je posle trijumfa u Litvaniji prešao iz OFK Beograda u B ekipu Porta, a završio je prošlog leta kao slobodan igrač u Splitu!\nPetar Golubović kao Zvezdino dete nije uspeo da se probije na “Marakani”, u zimu 2014. kupila ga je Roma, posle koje je menjao klubove.\nOd Miloša Veljkovića se očekivalo da će postati stub odbrane Totenhema, ali je mladi štoper rođen u Bazelu odigrao ukupno 119 minuta za londonski klub pre nego što je u februaru 2016. za 330.000 evra prodat Verderu.\nDomaća liga je za mnoge obećana zemlja - Aleksandar Filipović je u Voždovcu, Nikola Antić i Dejan Meleg u Vojvodini, Ognjen Ožegović u Čukaričkom, a za samo četiri godine promenio je devet klubova. Tri prijateljska meča za “orlove” odigrao je i bivši mladi fudbaler Crvene zvezde Nemanja Maksimović, koji je završio u Valensiji s kojom je potpisao četvorogodišnji ugovor (aktivan od 1. jula 2017).\nStrelac pobedonosnog gola Andrija Luković (Crvena zvezda) još čeka debi za A selekciju. Sergej Milinković Savić, član Lacija, procenjen na 35 miliona evra, ne uklapa se u koncepciju Slavoljuba Muslina! Mijat Gaćinović se nameće (dao gol Gruziji), dok je A timu priključen Uroš Đurđević.\nSelektor na “odmoru”\nLjubinko Drulović je posle EP proglašen za najboljeg srpskog trenera u 2013. U februaru 2014. FSS je postavio Drulovića za v. d selektora A tima. Međutim, u Savezu nisu bili zadovoljni rezultatima, pa je smenjen. U aprilu 2015. imenovan je za selektora Makedonije, u oktobru je seo na klupu Partizana, ali se tu zadržao tek dva meseca. Od tada je bez angažmana.\nIgrač, tim, mečevi za A reprezentaciju, cena\nPredrag Rajković Makabi 5 2,5\nPetar Golubović Piza - 0,45\nMiloš Veljković Verder - 1,25\nAleksandar Filipović Voždovac - 0,5\nNikola Antić Vojvodina - 0,6\nNemanja Maksimović Astana 3 3,0\nSergej-Milinković Savić Lacio - 35\nMarko Pavlovski Split - 0.25\nAndrija Luković C. zvezda - 0,4\nUroš Đurđević Partizan - 1,5\nAleksandar Mitrović Njukasl 27 10\nMijat Gaćinović Ajntraht 1 2,0\nOgnjen Ožegović Čukarički 1 0,7\nDejan Meleg Vojvodina - 1,0\nU19 Evropsko prvenstvo