Maksimović ne gubi, Rajko i Medunjanin u problemu - Meridianbet Vesti\nFudbal Author:\tNikola Lalović - 24/11/2016\nLiga Evrope danas počinje mečevima na istoku koji se igraju od 17 časova, a Nemanja Maksimović bi svoju Astanu mogao da pogura do prve pobede.\nU Kazahstan dolazi APOEL koji je oduševio partijama u dosadašnjem delu sezone. Sa po golom razlike pobedili su po jednom sve rivale u grupi, a posebno su oduševili pobedom u gostima u Atini.\nSa druge strane Astana je glatko izgubila samo od Olimpijakosa, a od tri dosadašnja gola tima dva su dali srpski igrači. Despotović je tresao mrežu Olimpijakosa, dok je Nemanja Maksimović dao gol upravo APOEL-u.\nSada je poslednji voz da Astana proba da se izbori za nastavak nade da mogu dalje. Ako dobiju APOEL na svom terenu odlučivaće o svojoj sudbini u poslednjem kolu. Verujemo da Maksimović i Despotović mogu da poguraju svoj tim, rizikujte sa DNB 1, kvota je 1,64.\nSa druge strane Haris Medunjanin i Predrag Rajković nemaaju mnogo čemu da se raduju. Putuju u Sankt Petersburg Zenitu koji za sada ima četiri pobede i obezbedio je prolazak dalje. Na prošlom meču ovih rivala viđen je pravi vatromet i sedam golova.\nZenit je nezaustavljiv i ne verujemo da će se odmarati u ovom meču. Koliko god da je motiv Makabija veći Rusi su favoriti, ali jedno je sigurno – 3+!\nDok Fejnord i Mančester junajted budu vodili ljutu bitku Fenerbahče će želeti da rutinskom pobedom prođe dalje. Ipak Zorija iako ima samo dva boda i dalje ima teoretske šanse za prolazak dalje.\nIpak Fener je preskup i prekvalitetan tim da bi zakazao u ovakvim ključnim mečevima protiv objektivno dosta slabijih protivnika. Pobeda ovde ih dovodi na korak od prolaska dalje, tako da predlažemom 1.\nAnderleht nema poraz, Gabala nema nijedan bod i niejdnom nije sačuvala svoju mrežu u dosadašnjem delu takmičenja. Pobeda vodi Anderleht dalje, tako da je jasno da treba igrati 2 i 3+.


Merkel pozvala glasače da podrže Lašeta ili koaliciju levog krila\nNemačka kancelarka Angela Merkel tokom obraćanja u Bundestagu, 7. septembar 2021.\nNemačka kancelarka Angela Merkel uputila je u utorak, 7. septembra, poziv glasačima da podrže vladu na čelu sa konzervativcem Arminom Lašetom (Laschet) na nacionalnim izborima ovog meseca i rekla da je druga opcija vladajuća koalicija levog krila.\n"Najbolji put za našu zemlju je federalna vlada pod vođstvom Hrišćansko-demokratske unije i Hrišćansko-socijalne unije (CDU / CSU) sa Arminom Lašetom kao kancelarom, jer se njegova vlada zalaže za stabilnost, pouzdanost, modernizaciju i centralizam", rekla je Merkel, prenosi agencija Frans pres (AFP).\nPodsetila je da su izbori 26. septembra posebni ne samo zato što se prvi put od 1949. godine nijedan aktuelni kancelar ne kandiduje za ponovni izbor, nego i zato što građani donose odluku o smeru "naše zemlje u teškim vremenima - i nije nevažno ko upravlja ovom zemljom".\nMerkel je dodala da građani takođe imaju i izbor da li će to biti vlada koja prihvata podršku stranke Linke sa Socijaldemokratskom strankom i Zelenim ili je barem ne isključuje, prenosi Rojters.\nLinke je partija ultralevičarskog opredeljenja.\nRojters navodi da bi ovo moglo da bude poslednje obraćanje Merkelove donjem domu nemačkog parlamenta.\nSavez CDU-CSU zabeležio je neke od najgorih rezultata u predizbornim anketama u poslednjih nekoliko godina, dok se Merkel sprema napustiti politiku nakon 16 godina na vlasti.\nNemačke socijaldemokrate na putu povratka na čelo vlade\nIstraživanje za dnevni list Bild pokazalo je da je konzervativni savez ima 20 posto podrške, što je njihov najgori rezultat u posleratnom periodu. Predvođen Angelom Merkel, blok je osvojio 33 posto na poslednjim izborima 2017. godine.\nGlavni kandidat za kancelara, prema predizbornim anketama, za sada je vicekancelar i ministar finansija Olaf Scholz, čije socijaldemokrate levog centra (SPD) vode sa 25 posto glasova, podseća AFP.


Ambasador Crnogorčević: Nemačka nas želi u EU - Nova Borba\nAmbasador Crnogorčević: Nemačka nas želi u EU\nCrnogorčević, upitan šta očekuje Srbiju, objasnio da bi Srbija kao buduća, manje razvijena članica mogla da računa na značajnu finansijsku podršku da ubrza ekonomski razvoj.\nOd samog početka briselskih pregovora postalo je jasno da nemačke vlasti imaju veliki interes da našu državu podrže na evropskom putu, ocenio je danas ambasador Srbije u Berlinu Dušan Crnogorčević.\nOn je u intervjuu frankfurtskim "Vestima" izrazio uverenje da će se problem blokade Hrvatske rešiti, jer i Srbiji i Hrvatskoj nisu potrebni novi problemi.\nCrnogorčević je istakao da je prelomni trenutak bila 2013.godina, kada su počeli briselski pregovori, kada je pokazana spremnost da se Srbiji pomogne da se kao najveća zemlja Zapadnog Balkana stabilizuje kako bi doprinela bezbednosti regiona.\nNemačka, kako je dodao, ima veliki interes da Srbiju podrži na njenom evropskom putu.\nCrnogorčević je izrazio uverenje da će se problem blokade daljeg evropskog puta Srbije od strane Hrvatske rešiti jer dvema zemljama nisu potrebni novi problemi.\n"Srbija je mala zemlja sa osam suseda, a Nemačka je velika zemlja sa devet suseda. Za stabilnost i prosperitet svake zemlje ključni su dobrosusedski odnosi i regionalna saradnja. Zato moramo gledati u budućnost i naš region pretvoriti u region razvoja i saradnje, a ne region problema i sukobljavanja", podvukao je Crnogorčević.\nOn je rekao da je došao u Nemačku u momentu kada su srpsko -nemački odnosi već krenuli uzlaznom putanjom, što je velika prednost za svakog ambasadora.\n"Od samog početka, svi moji kontakti nagoveštavaju dalji pozitivan razvoj saradnje, ne samo na političkom planu, nego i u svim drugim oblastima. Nama je Nemačka drugi partner u spoljnotrgovinskoj razmeni i pojedinačno najveći investitor, i otuda nesporno najznačajniji partner u EU. Kad uporedim sve zemlje gde sam službovao, ovo je za mene najveći izazov imajući u vidu sveukupni značaj Nemačke i obim naših bilateralnih odnosa, posebno ekonomskih. Berlin je izuzetno važan i zbog snažne podrške pregovorima Srbije sa EU", nagalsio je Crnogorčević.\nPrema njegovim rečima, najveći uspeh EU je proširenje do koga je došlo 2004. godine i kasnije.\n"Sada oko 500 miliona građana pripada EU. Moguće je da će se zbog proširenja čekati, ali sam uveren da će EU prevazići krizu i izaći snažnija. Za nas je najvažnije da što pre završimo obaveze u pregovaračkom procesu. Imali smo paradoks da izbeglice kod nas dolaze praktično iz EU da bi nastavili put u EU. Srbija se u celoj toj krizi ponašala izuzetno odgovorno, tretirala je izbeglice na human i dostojanstven način i pružila svaku vrstu pomoći", rekao je srpski diplomata u Berlinu.\nOn je naglasio da visoko uvažava činjenica da je Srbija pokazala spremnost, kapacitet, široku društvenu podršku i političku volju da se maksimalno angažuje u procesu rešavanja jedne od najozbiljnijih kriza koje su zadesile Evropu posle Drugog svetskog rata. Srbija se ponašala evropskije nego neke članice EU, te podvukao da to nisu samo naše ocene.\n"Od EU su sve zemlje članice samo profitirale. Da li bi ijednoj zemlji bilo bolje da je ostala sama izvan EU? Po mojoj skromnoj proceni - ne. Mislim da bi izlazak Britanaca, ako u junu glasaju za to, za njih bio veliki ekonomski udar", smatra Crnogorčević.\nNa konstataciju da, kada se desila grčka kriza, pa u Španiji i Portugalu, prema oceni mnogih u EU najviše profitira Nemačka, kaže da se može postaviti i pitanje koliko su drugi profitirali pre krize.\n"Koliko su manje razvijene članice primile finansijske pomoći od ulaska u EU i tim sredstvima unapredili zemlju u svakom pogledu? Neke novoprimljene članice nisu imale razvijen administrativni kapacitet da iskoriste sva raspoloživa sredstva razvojne pomoći", dodao je on.\nMeđutim, dodaje da je za nas bitno što ćemo kroz pregovore o članstvu izvršiti neophodne reforme društva i države i postati dobro uređena evropska zemlja.\nUpitan da li su zastoji, kao što je bila činjenica da Srbija nije dve godine imala ambasadora u Berlinu uobičajeni u diplomatskoj praksi, rekao da to nije uobičajevo, ali se tako nešto povremeno dešavalo i drugima.\n"Sećam se dok sam bio u Bukureštu da SAD jedno vreme nisu imale ambasadora u Rumuniji, ali se to uopšte nije odrazilo na odnose dve zemlje. U današnjem svetu ne treba precenjivati ulogu ambasadora i diplomatije jer su se okolnosti promenile, posebno nakon uvođenja novih informacionih tehnologija. Šefovi država i vlada danas se znatno češće sastaju, posebno u Evropi, nego ranije. Njihovi telefonski kontakti u nekim slučajevima nisu poznati ni ambasadorima", objasnio je Crnogorčević.\nAmbasadaor je odbacio tvrdnje pojedinih analitičara da je Srbija tako izgubila na političkom i privrednom planu.\n"Ne mislim da je to baš tako. Ako neko želi da investira, on će uvek naći put da dođe do informacija i plasira svoja sredstva u oblasti koje donose visok profit", kazao je Crnogorčević.\nŠto se dijaspore tiče Crnogorčević je kazao da su njihova očekivanja opravdana da ambasada postane mesto kulturnih impulsa i dešavanja, koji ovde veoma nedostaju.\n"Dijaspora se dosta promenila - danas imamo jednu edukovanu, mladu, pametnu, sposobnu dijasporu koja na najbolji način predstavlja sve nas. Imamo odlične umetnike, muzičare, stručnjake, pa treba da vidimo šta oni mogu, a šta mi možemo da učinimo. Ambasada ima limitirana finansijska sredstva, ali možemo da ponudimo prostor. To je uspešno funkcionisalo kad je ovde gostovala znamenita kompozitorka i akademik Isidora Žebeljan", zaključio je Crnogorčević.


Pleksiglas pregrade - potreba vremena u kome živimo • Print Magazin\nPleksiglas pregrade – potreba vremena u kome živimo\nOsnovna delatnost kompanije „Skripta tisak“ iz Osijeka je štampa velikog formata i ofset štampa, izrada POS materijala, oslikavanje vozila, izrada svetlećih reklama, 3D slova, ali i brojne usluge koje zahteva dinamika života. Najveći pad poslovanja su osetili u HORECA sektoru, a kad su se suočili sa situacijom u vezi sa korona virusom, nakon prvobitnog šoka, pribrali su se i krenuli sa idejama i nacrtima vezanim za vizire, pleksiglas pregrade i trake upozorenja.\nPredstavnici kompanije redovno prate šta se događa u našem okruženju, pa su uvideli potrebu za pleksiglas pregradama. Nakon što su zajednici donirali nekoliko stotina vizira, shvatili su da je pleksiglas pregrada ta koja omogućava jednostavno i sigurno poslovanje. Potreba za njima je u svim onim segmentima gde se javlja direktan kontakt, što znači skoro u svim sferama današnjice.\nU svojoj ponudi imaju standardnu pleksiglas pregradu i to u 3 dimenzije koje nude prema potrebama svojih kupaca. Osim standarda izrađuju i pregrade po meri, što znači da su u skladu sa željama kupaca, u mogućnosti da izrade složene i višedelne pregrade.\nZaposleni u kompaniji su vrlo kreativni i svaki pojedinac daje deo sebe, pa su tako došli na ideju da samostojećim pregradama mogu da dodaju malo šarma i na taj način ih učine unikatnim, bilo dodavanjem logotipa ili doradom po želji kupca.\nBitno je da se brzo reaguje na potrebe tržišta, tako da je kompanija „Skripta tisak“ pronašla nove kanale poslovanja.\nNadamo se da ćemo u ovim neizvesnim vremenima imati još sličnih pozitivnih primera iz grafičke branše.\nSve informacije pronađite ovde.


Putin: Rusko-srpski odnosi jačaće iz godine u godinu | Trebinje Live\nRuski predsjednik Vladimir Putin izjavio je da su rusko-srpski odnosi u usponu i da je siguran da će njegova posjeta Beogradu dati novi ozbiljan podsticaj tradicionalno prijateljskim rusko-srpskim odnosima, koji će iz godine u godinu jačati.\n"Održavamo aktivne političke kontakte tokom kojih sa povjerenjem razmatramo aktuelna bilateralna pitanja i međunarodne probleme, dogovaramo se o zajedničkim koracima", istakao je Putin za "Politiku", dodajući da Srbija i Rusija tijesno sarađuju u UN, OEBS-u, Savjetu Evrope i drugim organizacijama.\nOn je naveo da bi realizacija projekta "Južni tok" trebalo da Srbiji donese više od dvije milijarde evra novih ulaganja, ali i da suštinski pojača energetsku sigurnost zemlje, dok se uz pomoć ruskog kredita modernizuje srpska željeznica.\nOn je rekao da dokaz rastućih uzajamnih interesa Srbije i Rusije nije samo oblast himanitarnih kontakata, nego i kulture, te dodao da Rusija želi da proširi praksu kulturnih, obrazovnih, naučnih i omladinskih razmjena i podstiče turistička putovanja i sportske događaje.\nPutin je napomenuo da je nephodno deblokiranje situacije u vezi sa "Južnim tokom" i da je ubijeđen da će ovaj projekat dati bitan doprinos sveobuhvatnoj energetskoj bezbjednosti Evrope. "Od toga će imati koristi svi, i Rusija i evropski potrošači, uključujući i Srbiju", istakao je Putin.\nGovoreći o rusko-američkim odnosima, Putin je rekao da je pristup američkog predsjednika Baraka Obame Rusiji neprijateljski, s obzirom na to da je podržao "Majdan" u Ukrajini i okrivio Rusiju da je isprovocirala krizu, a navodnu "rusku agresiju u Evropi" stavi u spisak tri najznačajnije prijetnje za čovječanstvo.\n"Sadašnje zahlađenje u odnosima između naših zemalja nije prvo. Nadamo se da će partneri shvatiti nerazumnost pokušaja da ucjenjuju Rusiju, te da će se sjetiti šta opterećuje nerazumijevanje između dvije velike nuklearne sile kada je strateška stabilnost svijeta u pitanju", rekao je Putin.\n"Ako je glavni cilj izolovanje naše zemlje, onda je to sasvim apsurdan i iluzoran cilj. Jasno je da je taj cilj nemoguće ostvariti, iako privrednom zdravlju Evrope, pa i cijelog svijeta, pri svemu tome može da bude nanesena velika šteta", naglasio je Putin.


Proizvođači duvana traže od suda posao i pravdu\nPočetak/Ekonomija/Proizvođači duvana traže od suda posao i pravdu\nIspred zgrade Osnovog suda u Nišu danas je protestvovalo dvadesetak proizvodjača duvana sa područja Niša, Žitoradje, Leskovca, Doljevca, zahtevajući da sudski sporovi koje već 15 godina vode sa kompanijom „Filip Moris“ budu rešeni u njihovu korist.\nProizvođači duvana tužili su „Filip Moris“ zbog jednostranog raskida desetogodišnjeg ugovora o proizvodnji duvana i podele semena duvana zaraženog virozom, a ta američka kompanija tužila je proizvodjače duvana za neplaćanje rata za isporučenu mehanizaciju, semena, djubriva i ostali repro-materijal.\nOni su spor zbog zaraženog semena dobili, ali traže i da im sudovi priznaju obeštećenje zbog toga što „Filip Moris“ nije ispoštovao ugovor o proizvodnji koji na deset godina zaključili sa Duvanskom industrijom Niš.\nProizvodjači zahtevaju da svi sporovi u sudovima budu okončani na isti način jer sada pojedine sudije presudjuju u njihovu korist, a pojedine u korist kompanije „Filip Moris“ zbog čega proizvodjači dobijaju presude po kojima moraju da plate toj fabrici više stotina hiljada dinara, čak i milionske iznose.\nPredsednik Udruženja proizvodjača duvana Miroljub Rakić podsetio je da su nevolje proizvodjača duvana počele još 2004. godine kada su proizvodjači ugovorili proizvodnju sa „Filip Morisom“, ali nisu mogli da proizvedu duvan jer seme koja im je ta kompanija dala bilo zaraženo.\n„Već 2005. godine „Filip Moris“ je jednostrano raskinu ugovore sa svim proizvodjačima duvana na području Niša i Leskovca, a bilo nas je u to vreme oko 11.000. U to vreme mi smo imali ugovore na deset godina, zaključene sa Duvanskom industrijom Niš. Imali smo i obavezu da proizvodimo duvan jer je većina nas nabavila preko Duvanske industrije mehanizaciju koju smo trebali kroz sušeni duvan da otplatimo“, rekao je Rakić.\nOn je kazao da je Vrhovni kasacioni sud najpre 2011. godine, a potom i 2018 godine zauzeo stav da svi proizvodjači imaju pravo da proizvode duvan za vreme trajanja ugovora, i po tom osnovu proizvodjačima sleduje obeštećenje, medjutim taj stav nisu poštovale sve sudije Osnovnog i Apelacionog suda.\nProizvodjač duvana iz Doljevca Radivoje Aleksić kazao je da proizvodjači traže da im se omogući rad kako bi kroz gotov proizvod mogli da izmire dugove prema „Filip Morisu“.\n„Već 15 godina nama je uskraćeno pravo da proizvodimo duvan, a to pravo imaju sve vreme proizvodjači duvana u Vojvodini i u Vranju. Duvan je akcizna roba i može da se sadi samo sa zaključenim ugovorom sa firmom koja za to ima licencu, a „Filip Moris“ sa nama te ugovore ne zaključuje poslednjih 15 godina“, rekao je Aleksić.\nZoran Marković iz Batušinca je rekao da je ovih dana dobio presudu po kojoj mora „Filip Morisu“ da plati 250.000 dinara, ali je pitanje koliko će na kraju sa troškovima izvršenja taj dug biti.\nOn je rekao da prima penziju od svega 13.000 dinara, a u sudu su mu kazali da jedino mogu da mu pomognu da mu odobre da dug izmiri na rate.\nFilip Moris Osnovni sud Proizvođači duvana Protest


Evorpska unija - Blic Online\nPrama najnovijem nacrtu spiska zemalja čiji će građani moći da uđu u Evropsku uniju od 1. jula, nalazi se i Srbija, upravo je objavljeno u Briselu.\nJunker: Uvođenje tarfia ide protiv svake LOGIKE I ISTORIJE\nTarife američkog predsednika Donalda Trampa uvedene Evropskoj uniji su u suprotnosti sa "svakom logikom i istorijom", i EU će uraditi ono što je potrebno za uravnoteženju svoje pozicije u transatlantskoj trgovini, izjavio je danas predsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker.\nTusk pozvao Tursku se uzdrži od pretnji članici EU\nPredsednik Evropskog saveta Donald Tusk pozvao je danas Tursku da izbegne pretnje ili akcije protiv neke članice EU, da se posveti dobrosusedskim odnosima, mirnom rešavanju sporova i poštovanju teritorijalnog suvereniteta.\nEU je ponovo otkrila interes za Balkan, piše danas briselski portal Politiko.\nBugarski premijer: Vučić u Varni - dokaz da Srbija pripada Evropskoj uniji\nBugarski premijer Bojko Borisov izjavio je u utorak da to što je predsednik Srbije Aleksandar Vučić učestvovao na sastanku u Varni pokazuje da Srbija pripada Evropskoj uniji i poručio da se radi na tome da se ubrza proces njenog ulaska u Uniju.\nVišegradska grupa traži od EU ubrzano proširenje na Zapadni Balkan\nMinistri spoljnih poslova Poljske, Češke, Slovačke i Mađarske zatražili su danas u Varšavi od Evropske unije ubrzano proširenje na zemlje Zapadnog Balkana kao strateško ulaganje u bezbednost i prosperitet Unije i celog kontinenta.\nDojče vele: Zašto Evropa odjednom uvodi "vize" građanima Balkana?\nPet evra takse za ulazak u EU – ta najava iz Brisela zabrinula je državljane balkanskih zemalja. Evropska unija takođe želi da uvede registraciju svih koji ulaze na teritoriju Unije. Šta je cilj svega toga?\nVojska Srbije se uključuje u borbenu grupu Evropske unije "Helbrok"\nU Briselu je danas potpisana nota o pristupanju Srbije tehničkom sporazumu o uspostavljanju borbene grupe Evropske unije "Helbrok".\nMIGRANTSKA KRIZA Devenport: Vlada Srbije i EU zajedno da utvrde potrebe\nŠef Delegacije Evropske unije u Srbiji Majkl Devenport ocenio je danas da je potrebno da Vlada Srbije i Delegacija EU zajednički identifikuju potrebe na polju rešavanja migrantske krize.\nTepić očekuje do kraja godine otvaranje još četiri pregovaračka poglavlja\nSlovačka ne odustaje od proširenja Evropske unije\nPrioritet Slovačke tokom predsedavanja Evropskom unijom jeste kredibilitet procesa proširenja, izjavio je opunomoćenik slovačke vlade za predsedavanje EU Ivan Korčok posle razgovora sa ministrima za evropsku integraciju Srbije, Crne Gore, Makedonije, Albanije i Turske.\nOdnos prema Rusiji vidim kao najveći izazov za Srbiju u pogledu usklađivanja sa spoljnom i bezbednosnom politikom EU, kaže Natali Toči, savetnica visoke predstavnice EU Federike Mogerini i šefica tima autora nove Globalne Strategije EU.\nMekalister pozdravio otvaranje poglavlja Srbije sa EU\nIzvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Dejvid Mekalister pozdravio je danas što je postignut kompromis po pitanju otvaranja poglavlja 23 i 24 u pristupnim pregovorima Srbije sa EU.\nSlovačka, koja je od danas do kraja godine preuzela predsedavanje EU, odmah je nastavila da radi na prevazilaženju preostalih razlika u stavovima oko otvaranja poglavlja 23 i 24 u pristupnim pregovorima sa Srbijom, rekao je Tanjugu portparol Ministarstva spoljnih poslova Slovačke Igor Skoček.\nČLANSTVO U EU Bobić: Očekujemo otvaranje još dva poglavlja u junu\nGeneralna sekretarka Evropskog pokreta u Srbiji Maja Bobić očekuje otvaranje još dva poglavlja u junu, krajem holandskog predsedavanja ili u drugoj polovini godine.\nAngela Merkel neće izbeglice vraćati u Grčku, nego u HRVATSKU\nGrčka: U tri dana spasene 1.624 izbeglice\nU Grčkoj je u protekla tri dana spaseno ukupno 1.624 izbeglica i ekonomskih migranata koji su u tu zemlju pokušali da udju u desetak čamaca, saopštile su danas grčke vlasti.


Dedić i Popović u Lapljem Selu: Obrazovanje je stub društva | Radio Kosovska Mitrovica\nDedić i Popović u Lapljem Selu: Obrazovanje je stub društva\n9. February, 2021 15:16 |\nNačelnica školske uprave Jasmina Dedić danas je boravila u opštini Gračanica. Ona je zajedno sa predsednikom opštine Srđanom Popovićem i predsednikom PO opštine Priština Ljubinkom Karadžićem posetila renoviranu osnovnu školu u Lapljem Selu gde su najboljim učenicima i deci iz socijalnih kategorija podeljeni tablet računari.\nDvanaest učenika iz tri škole koje nastavu pohađaju u zgradi osnovne škole u Lapljem Selu danas je dobilo tablet računare. Učenicima ove osnovne škole kao i učenicima Gimnazije i Ekonomske škole tablet računare podelili su načelnica Školske uprave Jasmina Dedić, predsednik opštine Gračanica Srđan Popović, predsednik Privremenog organa opštine Priština Ljubinko Karadžić i direktorica opštinskog odeljenja obrazovanja Brankica Nićić.\n„Zahvaljujući Vladi Republike Srbije i ljudima koji predstavljaju srpski narod u kosovskim institucijama , privremenom organu i Kancelariji za Kosovo i Metohiju ni jedna škola koja radi po planu i programu ministarstva prosvete Republike Srbije nije nesređena. U svakoj je nešto uloženo, negde više negde manje, tamo gde je manje biće više tako da je mislim budućnost svetla na ovom prostoru i to je ono što moramo da obezbedimo našim potomcima. Obrazovanje je jedna od najjačih institucija i jedan od stubova društva i vredi ulagati u obrazovanje“, kazala je Dedić u Lapljem Selu.\nPredsednik opštine Gračanica Srđan Popović ponovio je da u obrazovanju leži budućnost srpskog naroda na ovom prostoru.\n„Danas se nalazimo u jednom potpuno renoviranom objektu škole u Lapljem Selu. Pored ove mi smo rekontruisali školu „Kralj Milutin“ u Gračanici i „Knez Lazar“ u Donjoj Gušterici. Na svakom koraku je primetno da ulažemo u infrastrukturu da poboljšavamo uslove u školama za našu decu. Naša deca ne smeju da oskudevaju ni u jednom segmetu. Samim tim što je ulaganje u obrazovanje evidentno evidentno je i naše prisustvo na samom terenu i želja da ulažemo u budućnost našeg naroda na ovom prostoru“, naglasio je Popović.\nPopović je naglasio da će se sa infrastrukturnim ulaganjima nastaviti i u narednom periodu i najavio da očekuje skoro otvaranje Srednjoškolskog centra u Lapljem Selu kao i nove škole u Suvom Dolu.


Hajde da pričamo o digitalnim pravima - Mašina\nIrena Pejić 02.09.2021. 05.08.2021.\nŽivimo online. Komunikacija se mahom odvija preko interneta: društvenih mreža, aplikacija i platformi – sa roditeljima, sa decom, prijateljicama, poslovnim partnerima, koleginicama, komšijama. Prethodna godina koju je obeležila pandemija koronavirusa je još veći deo društvenih interakcija preselila online – obrazovanje, informisanje, kupovinu, većinu bankarskih usluga.\nKoliko su građani i građanke svesni svojih digitalnih prava a koliko vlast i državne institucije rade na stvaranju društvene atmosfere u kojoj se ona adekvatno definišu i poštuju? Izveštaji monitoringa digitalnih prava pokazuju negativne trendove te brojne, čak i medijski ispraćene, slučajeve narušavanja digitalnih prava građana i građanki.\nPored ozbiljnih propusta javnih insitucija, političkog uticaja na digitalna prava, tu je i svakodnevni pritisak i zalaženje u digitalna prava pojedinaca u najbliskijem okruženju. Statistike pokazuju da preko 75% ljudi u Srbiji koristi internet, većina preko mobilnog telefona i/ili preko računara, kao i da je nasilje na internetu ne tako retka pojava, a da se ono pritom retko prijavljuje.\nIstraživanje percepcije građana o zaštiti podataka o ličnosti Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podatka o ličnosti je pokazalo da građani Srbije nisu u dovoljnoj meri upoznati sa temom upotrebe i zaštite podataka o ličnosti. Da li znamo šta su naša prava na internetu – pravo na privatnost, integritet, slobodu govora, tajnost prepiski, dostupnost i tačne informacije? Da li umemo da prepoznamo šta je uznemiravanje, maltretiranje, nasilje na internetu? Ipak, monitoring digitalnih prava postoji. Na osnovu publikacije „Greška 404: Digitalna prava u Srbiji 2014-2019“ u izdanju SHARE fondacije, mogu se videti osnovni trendovi digitalnih prava u Srbiji u ovom periodu.\nPravo na informacionu bezbednost\nBezbednost informacionih sistema je regulisana Zakonom o informacionoj bezbednosti koji definiše skup mera koje omogućavaju da podaci kojima se rukuje putem informaciono-komunikacionih sistema budu zaštićeni od neovlašćenog pristupa, kao i da se zaštiti integritet, raspoloživost, autentičnost i neporecivost tih podataka, da bi taj sistem funkcionisao kako je predviđeno, kada je predviđeno i pod kontrolom ovlašćenih lica.\nPa ipak, prema izveštaju Šer fondacije koja je pratila napade kako bi se onemogućio pristup nekom sadržaju, krađu i uništavanje podataka i slično, pokazuje se da postoje postupci činjenja sadržaja nedostupnim putem tehničkih metoda, uništavanje i krađa podataka i programa, računarske prevare, neovlašćeni pristupi – neovlašćena izmena i postavljanje sadržaja, ali i onemogućavanje kontrole nad nalogom ili sadržajem.\nSećate se kada su korisničko ime i lozinka za pristup informacionom sistemu Covid-19, zvaničnom centralnom registru za podatke o osobama koje su se pratile u cilju suzbijanja pandemije u Srbiji, bili osam dana javno dostupni na sajtu jedne institucije?\nPovrede prava na privatnost podrazumevaju povrede kao što su curenje podataka, nedozvoljena obrada podataka ili nezakonit nadzor komunikacija, navodi se u izveštaju Šer fondacije. U povrede prava na privatnost spadaju svi slučajevi objavljivanja informacija o privatnom životu, nezakonito presretanje elektronskih komunikacija, curenje podataka o ličnosti građana i građanki, nedozvoljena obrada podataka o ličnosti, narušavanje informacione privatnosti na radnom mestu i slično.\nDa li ste nekada imali priliku da neko bude upoznat sa vašim e-mail prepiskama a da niste sa njima komunicirali? Privatnost u informacionom smislu podrazumeva pravo na fizički i psihički integritet, pravo na privatnost komunikacija – pravo na tajnost i bezbednost komunikacije na internetu, pravo na privatnost pisama i druge ne-elektronske prepiske, ali i teritorijalna privatnost koja podrazumeva pravo na privatni i radni prostor bez nadzora i kontrole pristupa.\nNeke od povreda ovih prava su definisana i Krivičnim zakonom, poput prava na privatnost prepiski. Tako član 142 Krivičnog zakona za neovlašćeno otvaranje tuđeg pisma, pošiljke i povrede tajnosti elektronske pošte ili drugog sredstva za telekomunikaciju određuje novčanu ili kaznu zatvora do dve godine.\nPravo na izražavanje i aktivnosti na internetu\nSvi imaju pravo na izražavanje i aktivnost na internetu. Novinari i novinarke, građanski/politički aktivisti/kinje često trpe pritiske, dobijaju pretnje, o njima se često pišu neistine koje im narušavaju integritet i ugled i narušava bezbednost. Poslednji u nizu primera jesu napadi na KRIK, redakciju koja je godinama na meti sličnih pritisaka i napada zbog posla koji obavljaju.\nPrema monitoringu i izveštaju Šer fondacije u pitanju su povrede digitalnih prava koje se odnose na čast i ugled, ugrožavanje sigurnosti, poruke diskriminacije i mržnje, pitanja slobode izražavanja u radnom okruženju, kao i pritiske na pojedince zbog objavljivanja informacija onlajn. To u praksi podrazmeva objavljivanje neistina i neproverenih informacija sa namerom ugrožavanja reputacije, uvreda i neosnovanih optužbi, pretećeg sadržaja i ugrožavanje sigurnosti, ali i govor mržnje i diskriminacija na internetu. Ovo takođe podrazumeva onemogućavanje slobode izražavanja na internetu u radnom okruženju i pritiske zbog objavljivanja određenih informacija.\nManipulacije, propaganda i dezinformacije\nKako je to definisano u izveštaju o digitalnim pravima, povrede koje se tiču manipulacije i propagande obuhvataju „različite oblike ciljanog širenja i manipulisanja sadržajem na internetu radi ostvarivanja određenih ciljeva, koji su često i ekonomske prirode.“\nSigurno ste nekada primetili da neko kreira lažne naloge na društvenim mrežama i plaća promovisanje lažnog sadržaja na internetu, ili koliko neko manipuliše sadržajem, organizovano prijavljuje sadržaj u nameri da ga ukloni, ili u ozbiljnijoj varijanti uklanja sadržaj od javnog značaja sa interneta.\nInternetom kruže lažne vesti koje često targetiraju pojedince/ke, organizacije i manjinske grupe (setimo se vrlo aktivne antimigranstske kampanje 2019).\nRepublika Srbija još uvek nema zadovoljavajuću zakonsku regulativu kako bi se građanska digitalna prava zaštitila ali i unapređivala. Lični napadi i kampanje mržnje u digitalnom prostoru su postale svakodnevnica, kako u tradicionalnim medijima, tako i u online medijima i na različitim platformama. Pored toga što se narušavanje digitalnih prava dešava na nacionalnom nivou (recimo gušenjem slobode govora i kritičke misli), ono je svakodnevno iskustvo ukoliko aktivno koristite internet i društvene mreže.\nKako bi se pomoglo braniteljima/kama ljudskih prava i ranjivim grupama u zaštiti prava na privatnost organizacije SHARE Fondacija, Partneri Srbija, Inicijativa A11, Da se zna, Atina i Beogradska otvorena škola – pokrenula je monitoring povreda prava na privatnost u Srbiji. Do sada zabeleženi slučajevi povreda privatnosti dostupni su u onlajn bazi na adresi monitoring.mojipodaci.rs, a baza predstavlja otvoreni javni resurs za buduća istraživanja i praćenje trendova.


POGLAVLJE 8: Potrebni veći kadrovski kapaciteti za usaglašavanje merila vezanih za politiku konkurencije\nU prostorijama Nacionalne alijanse za lokalni ekonomski razvoj (NALED) održana je sednica Radne grupe Nacionalnog konventa o EU (NKEU), koja prati pregovore u Poglavlju 8 - Politika konkurencije. Ovaj sastanak je po prvi put na jednom mestu okupio predstavnike Komisije za zaštitu konkurencije, Odeljenja za kontrolu državne pomoći Ministarstva finansija, predstavnike Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, člana Pregovaračkog tima kao i predstavnike organizacija civilnog društva.\nNaglašeno je da se u narednom periodu ne očekuje otvaranje ovog Poglavlja, ali da je neophodno da radimo na pripremama i usaglašavanju merila vezanih za politiku konkurencije, kako bismo što spremnije dočekali samo otvaranje.\nProfesorka Fakulteta političkih nauka i članica Pregovaračkog tima, Sanja Danković Stepanović, naglasila je odličnu saradnju sa NKEU i pohvalila zajednički rad obe strane na aktivnostima i doprinosima koje se odnose na ovo Poglavlje. Na sastanku je takođe zaključeno da je neophodno pojačati kadrovske kapacitete, kako bi se ovaj posao što brže i kvalitetnije odvijao.\nKoordinator RG NKEU, Slobodan Krstović, najavio je da će se nastaviti sa praćenjem aktivnosti i daljim radom vezanim za Politiku konkurencije, dok je koordinatorka NKEU, Nataša Dragojlović, podvukla važnost ovakvih sastanaka i međusobnog informisanja i delovanja, zarad što kvalitetnijeg ispunjavanja merila i potom samog otvaranja Poglavlja.\nIzvor: Vebsajt Evropskog pokreta, 31.03.2017.


Zamjenik predsjedavajućeg Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Dragan Čović izrazio je iznenađenje načinom na koji je predsjedavajući ovog doma Bakir Izetbegović inicirao i uputio poziv za sazivanje hitne sjednice Doma naroda.\nČović u dopisu upućenom Izetbegoviću ističe da je u četvrtak, 20. juna, službeno informisan o zahtjevu predsjedavajućeg Kluba bošnjačkog naroda u Domu naroda o sazivanju hitne sjednice Doma, a dan kasnije primio je i Izetbegovićev poziv za održavanje hitne sjednice.\n"Kako tokom naše intenzivne komunikacije prethodnih dana nismo razgovarali, niti je spominjana mogućnost sazivanja ovog i ovakvog vida zasjedanja Doma naroda, iznenađen sam načinom na koji je iniciran i upućen. Uvažavajući naše dosadašnje razgovore, očigledno je da je nužno načiniti poslovničke i političke pretpostavke za održavanje sjednice Doma naroda, sa ovim ili nekim drugim dnevnim redom. Ako su ispunjene ove osnovne pretpostavke, moguće je očekivati i uspješnu realizaciju same sjednice", navodi se u Čovićevom dopisu.\nOn je pozvao Izetbegovića "da se svi suzdrže od ovakvih i sličnih jednostranih poteza, koji ne vode dogovoru i saradnji, neophodnim za stabilizaciju prilika u BiH".\nZa danas je zakazana prva hitna sjednica Doma naroda parlamenta BiH, na čijem je dnevnom redu imenovanje članova Delegacije Parlamentarne skupštine BiH u Parlamentarnoj skupštini Savjeta Evrope.\nDragan Čović Bakir Izetbegović Dom naroda BiH\nNATO najvažnija tema\nNovi pokušaj dogovora\nČović: Savjet ministara odmah formirati


Opis, postupak i uslovi - Raiffeisen Rent\nPočetnaRentZakupOpis, postupak i uslovi\nZakup, odnosno operativni lizing, predstavlja formu davanja najčešće putničkih vozila na korišćenje uz adekvatnu mesečnu nadoknadu. Popularan je oblik nabavke službenih vozila kod pravnih lica (voznog parka ili pojedinačnih vozila) zbog činjenice da je mesečni iznos nadoknade fiksan, unapred dogovoren trošak i vrlo je jednostavan za budžetiranje troškova.\nMaksimalni period zakupa je 48 meseci.\nZakupac po isteku ugovora ima opciju da vrati vozilo i ujedno ima mogućnost da obnoviugovor za novo, modernije vozilo i time osigura da vozni park bude kontinuirano nazadovoljavajućem nivou sa stanovišta starosti vozila i bezbednosti korisnika.\nVozilo/a se amortizuje u knjigama Raiffeisen Rent d.o.o. a sa stanovištva zakupca, mesečni iznos nadoknade je zapravo knjigovodstveno trošak perioda.\n- iznos mesečne zakupnine koji se odnosi na cist najam vozila\n- delimični fleet management - najam vozila uz usluge registracije vozila, obaveznog i kasko osiguranja\n- full fleet management – najam vozila uz usluge registracije vozila, obaveznog i kasko osiguranja kao i kompletnog održavanja vozila, zamenskog vozila, 24/7h asistencije, itd.\nKontrola troškova uz operativno bavljenje održavanjem flote – oslobadja sredstva za obavljanje osnovne delatnosti\nReferenc lista internacionalnih i velikih domaćih klijenata


Sajmovi i Buyer mission programi u Turskoj, april 2022. – Vanjskotrgovinska komora BiH\nSajmovi i Buyer mission programi u Turskoj, april 2022.\nUred savjetnika za trgovinu Ambasade Republike Turske u Sarajevu obavještava da će se u periodu 21.-24. april 2022.godine u Istanbulu održati Sajam Motobike Istanbul 2022.\nU okviru pomenutih sajmova u periodu 20.-23. april 2022.godine održat će se Buyer Mission Programi za strane kompanije posjetioce, tokom kojih će biti održani B2B bilateralni susreti sa turskim privrednicima i posjeta sajmu. Učesnicima (po jedan predstavnik kompanije) gore pomenutog Programa bit će plaćeni troškovi smještaja sa doručkom. Učesnici programa su obavezni poznavati jedan od tri strana jezika engleski, njemački ili francuski, te trebaju posjedovati ovlasti za odlučivanje o kupovini.\nZainteresovane kompanije mogu aplikacione formulare dostaviti Uredu ekonomskog savjetnika Ambasade Republike Turske u Sarajevu najkasnije do 31.marta 2022.godine na broj faksa: 033/ 208 – 562 ili putem maila saraybosna@ticaret.gov.tr, nakon čega će biti kontaktirane samo one kompanije koje budu izabrane za učešće u gore navedenom Programu.


Samoopredjeljenje: Opstruiraćemo svaku sjednicu Skupštine na kojoj bude Selmanaj ⋆ Balkan PlusBalkan Plus\nPonedjeljak, 25. Januar 2021\n25.11.2020 u 10:04\nSamoopredjeljenje: Opstruiraćemo svaku sjednicu Skupštine na kojoj bude Selmanaj\nIz Pokreta Samoopredeljenje poručeno je da će ta stranka opstruirati svaku sednicu Skupštine Kosova, ako na njoj bude zamenik premijera Driton Seljmanaj, zbog njegove izjave o pitanju nestalih, prenosi Gazeta Ekspres.\nPoslanik Samoopredeljenja Hajrulah Čeku pozvao je sve političke subjekte da se dostojanstveno i bez politizacije odnose prema tom pitanju. Prema njegovim rečima, pitanje nestalih je stvar celog društva.\n“Verujem da je izjava bila dovoljna sama po sebi, pozvali smo sve poslanike, a ovaj poziv upućen je i izvan stranačkih i političkih krugova,jer govorimo o vrlo osetljivom pitanju. Pozvao sam sve stranke da se prema ovom pitanju odnose dostojanstveno. Naravno, mogu se desiti propusti i greške, ali mi moramo razmišljati o tim greškama, a ne da ih ponavljamo, a drugo, kada se greške dogode u vezi sa tako osetljivim pitanjima društva, tada moramo pokazati demokratsku zrelost i preuzeti odgovornost”, rekao je Čeku.\nNa pitanje da li će se Samoopredeljenje koristiti, recimo suzavcem kako bi sprečili održavanje sednica, Čeku je odgovorio da takve metode nisu potrebne, ali i dodaje da će sprečavati rad Skupštine kako bi pozvali na razmišljanje i kako bi ukazali da pitanje nestalih ne pripada samo jednom političkom entitetu.\n“Naš poziv je naša metoda, i mi verujemo da je naš poziv ispravan i verujemo u snagu poziva koji smo uputili u ovom slučaju i to je poziv na razmišljanje i razumevanje problema nestalih ne pripada samo političkoj stranci ili određenom poslaniku koji je napadnut, to pitanje je iznad svih nas i svi bi trebalo da razmišljaju o tome i da preuzmu odgovornost”, rekao je Čeku.\nGovoreći o predlogu za svrgavanje vlade, rekao je da je sada odgovornost na drugim političkim strankama koje bi trebalo da podrže tu inicijativu.\n“Zahtev i dalje postoji sa svim glasovima naše stranke, ali postoji i poziv svim poslanicima koji tek sada javno priznaju da ova vlada ne radi dobro i da se mora pronaći rešenje. Pitam ih sada, šta čekaju I kada će dati svoju podršku našem predlogu”, kazao je Čeku.\n(Kosovo Online/Gazeta express)\nMinistar zdravlja Armend Zemaj prisustvovao skupu na kome su prekšene antidovid mjere\nUroševac: Automobil udario pješaka velikom brzinom i ubio ga na licu mjesta\nMeđunarodna krizna grupa: Tri opcije za rješenje kosovskog pitanja, nijedna nije idealna\nPacolli: Razgovarao sam sa Thaçijem, pomoći ću svima u Hagu\nNa Kosovu 60.000 radnika ostalo bez posla zbog pandemije\nTroje djece povrijeđeno u Kosovu Polju prilikom eksplozije vatrometa\nPotrošače na Kosovu od januara do maja očekuju manji računi za struju\nVlada Kosova: Ljekarima dodatnih 250 eura mjesečno, medicinskim sestrama 150\nCIK: Albin Kurti neće moći da učestvuje na izborima\nU Prizrenu prva beba rođena u 2021. godini je djevojčica


Nastavnici i učenici da ne učestvuju u obilježavanju Svetog Save – OrizareNews\nPotpredsjednik bh. entiteta RS Ramiz Salkić rekao da je nastavak obilježavanja pravoslavne slave Sveti Sava (Savindan) kao školske slave u entitetu RS najgrublji oblik narušavanja sekularnosti društvenog uređenja, te direktan udar na provođenje Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma.\n– Da je OHR, ali i OSCE na vrijeme reagirao i da su imali volju i spremnost da spriječe pravoslavizaciju i diskriminaciju u obrazovnom procesu u RS-u, povratnici danas u ovom dijelu Bosne i Hercegovine ne bi prolazili kroz najgori oblik diskriminacije u mirnodopskim okolnostima. OHR i OSCE imju obavezu da reagiraju i otklone diskriminaciju nad povratnicima jer je visoki predstavnik nametnuo amandmane na Ustav entiteta RS i ostavio Bošnjake bez mogućnosti da utiču na procese u entitetu pa tako i da spriječe provođenje diskriminacije povratnika od strane vlasti entiteta RS – istakao je Salkić, saopćeno je iz njegovog kabineta.\nPrevious postBidenova administracija najavila obnovu odnosa s Palestincima\nNext postNijemci umjesto posipanja soli koriste ovu metodu odleđivanja puteva


Koraks: Botovi neobavešteni da je Soroš dobar sa Vučićem | Autonomija\nKoraks: Botovi neobavešteni da je Soroš dobar sa Vučićem\nIšarane karikature Danasovog karikaturiste na izložbi inicijative "Ne da(vi)mo Beograd" ispred Skupštine Beograda\nIzložbu su išarali botovi koji su neobavešteni, oni ne znaju da je Soroš sada u dobrim odnosima sa Vučićem, tako da su promašili poentu. Glavna optužba na svaku vrstu kritike je uvek da si strani plaćenik, soroševac.\nJa sam pre domaći izdajnik, komentariše Predrag Koraksić Corax, povodom uništavanja izložbe njegovih karikatura koju je priredila inicijativa „Ne da(vi)mo Beograd“.\nIzložbom najzanimljivijih Coraxovih karikatura, na kojima se pojavljuje žuta patka, fantomi iz Savamale i drugi simboli borbe Inicijative, oni su i zvanično otpočeli kampanju za lokalne izbore. Ipak, nekoliko dana od otvaranja izložbe, sve karikature išarane su natpisima „Patku daj tati“ i „Stop Sorošu“.\nOvakvim vandalizmom, Corax nije iznenađen, kaže da je tako nešto i očekivao, ali da bode oči što se to desilo baš ispred Skupštine Beograda, naočigled gradskih čelnika, posebno zato što su oni sprovodili akcije brisanja grafita po gradu.\n– Predlažem da Mali i Vesić dođu sa četkama da obrišu grafite, ionako se hvale da organizuju takve akcije, to bi bio fantastičan gest. Samo, oni nisu sposobni da prepoznaju da bi to bio super štos, čak u njihovu korist, ali nemaju smisao za humor, zaključuje Koraksić, objašnjavajući da skala u razumevanju karikatura ide od onih koji su inteligentni, koji to shvataju normalno i ne ljute se, do onih primitivnijih koje to vređa.\nKo su ti primitivniji još uvek nije utvrđeno, jer niko nije preuzeo odgovornost za uvredljive grafite, a gradska vlast nije se oglašavala po ovom pitanju. Udruženje „Patku daj tati“ kako glasi i jedan od natpisa na karikaturama, negiralo je da ima veze sa grafitima, tvrdeći da se oni „ne bave ispisivanjem grafita nigde, pogotovu ne na besmislenoj izložbi“. Oni su još i zaključili da su aktivisti inicijative „Ne da(vi)mo Beograd“ izložbu „sami sebi išarali, da bi skrenuli pažnju na sebe i gluposti kojima zamaraju građane svakoga dana“. Oni nisu propustili priliku da inicijativu opet optuže da su strani plaćenici, navodeći da se ne plaše ni njih, ni „njihovih stranih poslodavaca, koji ih plaćaju da naprave haos u našoj zemlji“.


Francuski ribarski brodovi tokom protesta ispred Seint Heliera na britansom ostrvu Džerzi kojim žele da privuku pažnju na nefer restrikcije spram njihovih prava na ribarenje u britanskim vodama nakon Bregzita, 6. maja 2021.\n"Dolazimo danas jer smo uvek lovili u tamošnjim vodama. Uvek smo ovde lovili, a onda nam preko noći oduzmu sva ribolovna prava", rekao je Agenciji Frans pres francuski kočar Ludovik Lazaro, koji je bio među onima koji su učestvovali u demonstracijama.\nRibarski brodovi tokom protesta na moru ispred obale Džerzija, 6. maja 2021.\nBritanija je rasporedila dva ratna broda u to područje da "nadgledaju situaciju", dok je Francuska takođe rasporedila dva patrolna broda unutar francuskih voda oko Džerzija. Britanski i francuski ratni brodovi ostali su udaljeni oko 20 kilometara.\n"S obzirom na to da je situacija za sada rešena, priobalni patrolni brodovi Kraljevske mornarice pripremiće se za povratak u luku u Velikoj Britaniji", rekao je britanski premijer Boris Džonson u izjavi. "Ostajemo u pripravnosti da bismo pružili bilo kakvu dalju pomoć na zahteve Džersija".\nDimitri Rogof, predsednik ribolovnog udruženja u francuskoj regiji Normandija, rekao je da "pokazivanje sile je završeno. Sada je politika ta koja treba da preuzme palicu".\nDogovor o izlasku Britanije iz Evropske unije sadrži posebne odredbe o ostrvskim ribolovnim terenima, primetio je stručnjak za ribarstvo Džejms Kejn iz Instituta za vladu, britanske neprofitne grupe.\n"Francuski čamci koji su lovili ribu u vodama Džersija najmanje 10 dana godišnje između 2017. i 2020. godine imaju pravo da to rade i ubuduće", rekao je Kejn za Glas Amerike. "Čini se da se dogodilo da su vlasti Džersija zauzele vrlo restriktivan pristup da dokazujujete da ste lovili ribu i koliko ste lovili ribu u poslednje tri godine".\nJan Gorst, ministar spoljnih odnosa vlade Džerzija, insistirao je na primeni ispravnih propisa.\n"Novi trgovinski sporazum nakon Bregzita jasan je da moraju biti pruženi dokazi o prirodi i obimu istorijskih ribolovnih prava", rekao je u četvrtak za Skaj njuz. "Želimo da damo francuskim ribarima koji mogu da dokažu da su lovili u našim vodama istorijska prava koja su ranije imali. Ali dokazi moraju biti dostavljeni".\nObraćajući se poslanicima u nacionalnoj skupštini, francuski ministar pomorstva Anik Žirarda zapretio je da će prekinuti snabdevanje Džerzija električnom energijom.\n"Spremni smo da upotrebimo ovu odmazdu", rekao je Žirarda u utorak. "Evropa, Francuska ima sredstva. To je zapisano u sporazumu. Što se tiče Džerzija, podsetio bih vas, na primer, na transport električne energije podmorskim kablovima".\nObećanje da će se problemi ćete "ispeglati"\nBritanski ministar za poslovanje i industriju Nadim Zahavi rekao je u četvrtak da će vlada tražiti rešenje spora.\n"(Radićemo) zajedno kako bismo bili sigurni da operativno, na terenu, ispeglamo sva pitanja, probleme, tako da ovaj istorijski sporazum između Ujedinjenog Kraljevstva i EU, jedan od najvažnijih dogovora koje smo postigli, koji smo mi smo postavili, radi za ljude, za zajednice, za ribarske zajednice", rekao je Zahavi za Skaj njuz.\nRibolov ima udeo od jedan odsto britanske i evropske ekonomije, ali ostaje snažna kulturna i politička snaga, rekao je analitičar Džejms Kejn.\n"Ribari su ipak - u savremenoj ekonomiji - jedini ljudi koji su i dalje lovci", rekao je Kejn. "Oni izlaze i pronalaze hranu i donose je natrag. I tako, postoji ona vrsta primarne dimenzije ribolova koja ga možda čini malo osetljivim", dodao je on.\n"Pored toga, duboko je ukorijenjen u priobalnim zajednicama. Čini se da ljudi o tome itekako brinu do stepena koji je divlje nesrazmeran njegovoj ekonomskoj važnosti. A onda je, i na političkom planu, sasvim iskreno korisno da obe strane guraju ovu priču, jer toliko je zvučna".\nAnalitičari su rekli da će se napetosti u vezi sa ribolovom verovatno nastaviti dok Britanija želi da ispuni svoje obećanje o Bregzitu da će "vratiti kontrolu" nad svojim vodama i granicama.\nHenri Ridžvel iz Londona učestvovao je u pisanju ovog izveštaja.


mobilnisvet.rs ShopBlogAplikacijeApple uklanja aplikacije koje dele informacije o lokacijama korisnika\nApple je iz App Store-a počeo da uklanja one aplikacije koje krše pravila kompanije, a tako što lokacije korisnika dele sa nekom trećom stranom, a bez prethodnog odobrenja.\nPotez je u vezi sa članovima iz pravilnika o korišćenju App Store-a, a kojima se eksplicitno naglašava da aplikacije ne smeju da dele informacije o lokaciji korisnika, bez prethodnog odobrenja, te su developeri koji su prekršili ova pravila dobili upozorenja od kompanije Apple, u kojima im je objašnjeno zašto njihovi proizvodi nisu u skladu sa pravilima. Aplikacije koje su označene kao problematične nisu korisnicima nudile informacije o tome šta se dešava sa njihovim podacima nakon prikupljanja, što je u poslednje vreme bio uzrok mnogih tehnoloških skandala.\nOvaj potez je u vezi i sa GDPR-om, koji u Evropi stupa na snagu 25. maja, a po kojem će kompanije biti u obavezi da pružaju jasne informacije o tome kako se prikupljaju, te čuvaju podaci korisnika. To znači da će aplikacije češće morati da traže odobrenja za prikupljanje podataka, te će biti u obavezi da jasnije naznače koje podatke prikupljaju, te u koje ih svrhe koriste.\nOni čije su aplikacije uklonjene moći će da ih vrate u App Store kada iz njih budu uklonili svaki deo koda koji je odgovoran za deljenje informacija o lokacijama korisnika.\nMobilnisvet.rs / pcpress\nAuthor: stevan 10. 05. 2018 2 min čitanja\nAplikacije Apple iOS Proizvođači Vesti


Kristin Džensen: “Džez je muzika kreacije i reakcije” – 34. Beogradski jazz festival\nKristin Džensen: “Džez je muzika kreacije i reakcije”\nKoncept neograničenih mogućnosti u nazivu aktuelnog projekta Ingrid i Kristin Džensen najbolje opisuje njihove bogate karijere. Ingrid je svoj rad vezala za njujoršku džez scenu, sarađivala je sa brojnim malim sastavima kao lider ili sajdmen, i blizu dve decenije bila član Maria Schneider Jazz Orchestra.\nKristin je rad vezala za Montrealsku scenu, dobitnik je nagrade Oskar Piterson za 2017. i najveći talenat po mišljenju kritičara Daunbita iste godine.\nZajednički projekat doneo im je JUNO (Kanadski ekvivalent Gremiju) za najbolji džez album (grupa) prošle godine. Jensen Sisters: Infinitude (Kanada/Švedska) predstaviće se publici u okviru 34. Beogradskog džez festivala na koncertu 25. oktobra od 22:30 u sali Amerikana Doma omladine Beograda. Nastup je realizovan uz podršku Ambasade Kanade, a ulaznice su u prodaji preko EVENTIM mreže.\nKristin Džensen: Na bezgranične mogućnosti. Odlučila sam se za naziv Infinitudenakon potrage za rečima koje su povezane sa rečju beskraj, koje označavaju nepostojanje granica. Tako smo se osetili u vezi sa muzikom koju smo snimili. Svaki put kada se okupimo otvaraju se nove mogućnosti za istraživanje, ogroman prostor za kretanje, istraživanje i deljenje novih perspektiva u melodijskim, harmonskim i ritmičkim idejama naših kompozicija i improvizacija.\nPreviousVelika imena svetskog i domaćeg džeza na 34. Beogradskom džez festivalu\nNext Benny Omerzell, Kompost3: “Delimo istu muzičku viziju”


Rolling Rhino: Pretvorite svoj Ubuntu LTS u Rolling release - Ejbre\nRolling Rhino: Pretvorite svoj Ubuntu LTS u Rolling release\nVerovatno ste primetili da glavne verzije Ubuntu distribucija imaju oznaku LTS (Long Term Support) koja označava dugoročnu podršku (na 5 godina) od strane izdavača. To znači da će vaš operativni sistem imati sve potrebne apdejte za ovaj vremenski period, jer će developeri kompanije Canonical raditi na optimizaciji Ubuntu-a.\nVećina korisnika koji svoj operativni sistem koriste za svakodnevni rad, internet, zabavu i multimediju biraju LTS verzije zbog sigurnosti i stabilnosti. Sa druge strane, tehnički zahtevniji korisnici žele najnovije softvere i pečeve kako bi testirali nove mogućnosti. Na taj način developeri dobijaju potrebne povratne informacije o softverima i dalje razvijaju stabilne verzije aplikacija otklanjajući bagove i nedostatke.\nKredit za fotku: Pixabay/guaxipo\nIzdanja Linux distribucija sa najnovijim kernelom i pripadajućim softverima se u informatičkom svetu zovu Rolling release. Poslovna politika Canonicala je takva da oni zvanično ne objavljuju ovakva izdanja za masovno korišćenje, pa se zajednica korisnika Ubuntu-a sama snalazi ukoliko žele da koriste ove mogućnosti.\nTako je grupa ljudi koja stoji iza podkasta Wimpy’s World napravila jednostavnu shell skriptu koja Ubuntu pretvara u rolling release tako što prati objavljivanje devel serija programskih paketa. Rolling Rhino je namenjen developerima Ubuntu-a i iskusnim korisnicima koji žele da nakon instalacije Ubuntu-a automatski prate nove apdejte naknadnih serija.\nKoristeći ove mogućnosti i aktivno rešavajući probleme sa kojim se susrećete u korišćenju novih rolling release apdejta, Vi pomažete zajednici u razvoju budućih LTS verzija. Kao platforma za razmenu informacija o apdejtima, bagovima i popravkama koristi se Launchpad.\nSve što treba da uradite je da instalirate neki od Ubuntu desktopa sa dnevnih instalacija, dakle najnovije izdanje iz zvaničnih repozitorijuma. Kada pokrenete novu instalaciju koristite rolling-rhino da konvertujete softver sa LTS na rolling release.\nDobićete nešto ovako kao odgovor:


Infotainment - 500X Cross | Fiat UK\n500X Cross pruža savršenu povezanost za vaša putovanja, zahvaljujući 7" Uconnect™ radiju, DAB-u, kompatibilnosti sa Apple CarPlay i integraciji sa Android Auto™ aplikacijom.\nZahvaljujući podršci Apple CarPlay aplikacije, možete jednostavno da povežete vaš iPhone sa Uconnect™ HD ekranom od 7" i da pratite navigaciju, obavljate pozive, šaljete ili primate poruke i slušate Apple Music, audio knjige ili podkaste, ne skrećući pažnju sa puta. CarPlay možete kontrolisati pomoću Siri glasovnog servisa ili ekrana osetljivog na dodir.\nKliknite ovde da pregledate kompatibilne uređaje\n500X Cross ima integrisanu Android Auto™ aplikaciju. Povežite svoj pametni telefon i upravljajte mapama, muzikom, kontaktima i sl., bez ugrožavanja vaše bezbednosti. Zahvaljujući interfejsu prilagođenom korisniku, vaše aplikacije će se pojaviti na Uconnect™ HD ekranu od 7” organizovane u lako čitljive stranice.\nNeka se čuje vaša strast prema muzici: uživajte u Beats Audio Hi Fi sistemu, sa 8-kanalnim DSP pojačalom, 6 zvučnika i sabvuferom, ukupne snage 440 W.


Da li je vlada prevarila kamiondžije? - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Da li je vlada prevarila kamiondžije?\nBivši radnici Zastave kamiona nastavili su juče proteste zbog neisplaćenih zarada od 2012. do 2016. godine.\n2Piše: Z. Radovanović 24. januara 2020. 10.35\nNekadašnji radnici Kamiona (njih 550), koji su juče protestovali na ime neisplaćenih zarada potražuju ukupno 207 miliona dinara, dok iz stečajne mase fabrike, prema proceni Poreske uprave, za uplatu doprinosa za penzijsko invalidsko osiguranje „kamiondžija“ treba da se obezbedi oko 320 miliona dinara.\nPredsednik Organizacionog odbora radnika u protestu Milojko Popović rekao je juče novinarima da su bivše „kamiondžije“ prevarene, pošto su u Ministarstvu privrede u više navrata dobijali obećanja da će Vlada Srbije ubrzo da odobri rešavanje njihovog zahteva vezanog za isplatu zaostalih zarada, ali da se to do sada nije desilo. Naprotiv, uprkos dogovoru sa nadležnima u Ministarstvu privrede da se zaostale zarade bivšim radnicima Kamiona isplate aktiviranjem Protokola iz 2008. kojim je predviđeno da država zbrine sve zaposlene u Grupi Zastava i Kamionima do konačnog rešavanja statusa tih fabrika, primena tog dokumenta još uvek čeka „zeleno svetlo“ kabineta Ane Brnabić.\nČlan Organizacionog odbora protesta bivših radnika Kamiona Milić Micić juče je našem listu kazao da će više desetina bivših radnika Kamiona, u roku od pet – šest dana, podneti krivične prijave protiv šestorice rukovodilaca Grupe Zastava vozila i Zastave kamiona, zbog osnovane sumnje da je bilo teških malverzacija u raspolaganju imovinom te fabrike. Ta krivična prijava će, prema njegovim rečima, biti podneta Tužilaštvu za organizovani kriminal.\nU Srbiji 50.000 radnika traži zaostale plate\n– Na poslednjem sastanku u Ministarstvu privrede rečeno nam je da 50.000 radnika u Srbiji ima isti problem kao i mi, odnosno da traži isplatu zaostalih zarada. Radnici Zastave kamioni su, međutim, u prednosti jer imaju potpisan protokol sa Vladom kojim im se garantuje da će država da isplati njihova potraživanja – kaže Milojko Popović.\nRadnici, Vlada Srbije, Zastava kamioniKragujevac\n24. januara 2020. u 13.49\nBože dragi kakav smešan naslov- „Da li je vlada prevarila Kamiondžije?“. Bolji naslov je trebalo da glasi „Vlada je prevarila i stalno vara milione građana Srbije pa i srpske kamiondžije“. Pošto se lično, kao i gro Srba, stalno osećam prevarenim, molim vas da se u naslovu ne ograničavate samo na kamiondžije!\n24. januara 2020. u 14.08\nI NE SAMO kamiondzije!


Kako je saopšteno iz Ministarstva zdravlja, Borovinić Bojović je zahvalila slovačkom ambasadoru na dosadašnjoj pomoći i podršci njegove zemlje u borbi protiv pandemije i kazala da je Crna Gora obezbijedila besplatne PCR testove turistima, kojima je taj test potreban za povratak u matične zemlje, kao i da su hotelijeri 10 odsto svojih prostornih kapaciteta opremili za goste koji eventualno obole od COVID-19.\nTakođe, naglasila je, obezbijeđeno je i besplatno bolničko liječenje za sve kojima bude neohodan ovaj vid zdravstvenog tretmana.\n“Borovinić Bojović je istakla da su naši turistički poslenici spremni i da sa zadovoljstvom očekujemo goste, ali i da postoji doza opreza i da se konstantno pomno prati epidemiološka situacija”, navode u Ministarstvu.\nGandel je pohvalio napore i angažovanje zdravstvenog sistema, ističući da se Crna Gora odgovorno i odlučno bori sa pandemijom izazvanom virusom COVID-19, što je preporučuje kao sigurnu turistički destinaciju.\n“On je saopštio da postoji veliko interesovanje građana Slovačke da ljetuju u Crnu Goru i iskazao spremnost Slovačke da kroz donaciju obezbijedi određene količine PCR testova”, dodaju u Ministarstvu zdravlja.\nOna je dupla Apostolka , zdravlja i turizma .


Pokušaj prebacivanja krize iz FBiH u RS\n28. Jun 2022. 20:32\nRepublika Srpska ne podriva državu i njene institucije, a stavljanje tog pitanja na dnevni red sjednice Upravnog odbora Savjeta za primjenu mira u BiH (PIC) predstavlja pokušaj međunarodne zajednice da sav teret političke krize iz FBiH prebaci na Srpsku, smatraju predstavnici vodećih političkih partija u RS.\nIzvršni sekretar SNSD-a Rajko Vasić kazao je juče "Glasu Srpske" da je u BiH postalo tradicionalno da je OHR koji je odavno stao na sarajevsku stranu protiv Srba.\n- RS je za OHR uvijek dežurni krivac i zato je ovo pitanje stavljeno na dnevni red sjednice Upravnog odbora PIC-a. Apsolutno nije jasno kako Srpska podriva državu ako se zalaže za Dejtonski sporazum. Valjda OHR misli da može da RS propisuje sa kim će sarađivati i praviti postizborne sporazume - rekao je Vasić.\nOn dodaje da OHR ima sve manje partnera oko sebe koji će podržavati bonska ovlašćenja visokog predstavnika i divljačke poteze prema demokratiji, Ustavu i narodima u BiH.\nŠef Kluba poslanika SNSD-a u Narodnoj skupštini RS Željko Mirjanić kaže da su vlasti u RS uputile niz poziva partnerskim institucijama u FBiH i na nivou BiH da na demokratski način rješavaju otvorena pitanja.\n- To sve pokazuje odgovoran odnos institucija vlasti u primjeni Dejtonskog sporazuma i ne može se govoriti o nekakvom podrivanju države - kaže Mirjanić.\nPredsjednik SDS-a Mladen Bosić rekao je "Glasu Srpske" da je dnevni red PIC-a sačinjen u stilu njihovih dosadašnjih stavova da RS "uvijek mora biti krivac za sve što ne valja u BiH".\n- Vjerovatno bi im bio nagli prelaz da sada priznaju da RS sa krizom u BiH nema ništa pa su izmislili prijetnju državi i njenim institucijama - istakao je Bosić i dodao daPIC nastoji da pronađe nešto da ubaci RS u krizu u FBiH.\nPredsjednik DNS-a Marko Pavić ocijenio je da je PIC navijačka grupa koja zamajava narod u BiH.\n- Nevjerovatno je da se u vremenu kada je očigledno da su svi problemi koji muče BiH koncentrisani u FBiH krivcem proglašava RS. Volio bih da PIC pokuša da pronađe samo jedan postupak RS kojim su ugrožene institucije BiH ili primjer gdje je RS prekršila Ustav BiH - rekao je Pavić.\nIz OHR-a je juče saopšteno da će Upravni odbor PIC-a razmatrati situaciju u FBiH i "česte pokušaje RS da podrije državu i njene institucije". Upravni odbor PIC-a bi danas trebalo javnosti da prezentuje svoje zaključke.\nPodaci ažurirani: 28. Jun 2022. 19:00


Srbija: svedočenja i odbrana / Srbija / zone / home page - Osservatorio Balcani e Caucaso Transeuropa\nSrbija: svedočenja i odbrana\nU pokušaju odbrane, vođa kriminalnog klana izneo je svoje navodne veze sa vrhom države i predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem. Braneći se od ovakvih izjava predsednik optužuje svakog ko kritikuje vlast i iznosi sumnje o povezanosti - da radi za kriminalce\n03.08.2021. - Antonela Riha Beograd\nTužilaštvo za organizovani kriminal u Beogradu podiglo je 30. jula optužnicu protiv Veljka Belivuka i nekoliko pripadnika njegove kriminalne grupe koja se opisuje kao jedna od najopasnijih i najbrutalnijih u regionu. Otužnici je prethodila istraga protiv 31 osobe koje se terete za pet teških ubistava, trgovinu drogom i oružjem, jednu otmicu i jedno silovanje.\nOd početka godine, kada su hapšenja otpočela, državni zvaničnici i njima bliski mediji objavljivali su detalje iz istrage i fotografije osakaćenih tela za koja se tvrdi da je reč o žrtvama Belivukove grupe. Do tada su široj javnosti ovi kriminalci bili poznati samo iz istraživanja nezavisnih medija, a najviše portala KRIK, koji se bavi organizovanim kriminalom i korupcijom i o Belivukovoj grupi i njenim vezama sa državnim vrhom izveštava od 2017.\nOd trenutka kada je 22. jula KRIK objavio delove svedočenja iz istrage, sada već optuženog Veljka Belivuka , postalo je jasno zašto je prethodnih dana otpočela kampanja ponovnog prikazivanja brutalnih snimaka ubistava i hvalisanja kako se država uspešno bori protiv organizovanog kriminala.\nNaime, u svom iskazu, Belivuk je negirao optužbe za ubistva i kriminal ali je govorio, između ostalog, o vezama koje je tokom godina imao sa visokim državnim funkcionerima, pa i sa samim predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\nTvrdio je da je zajedno sa svojim prijateljima pomagao režimu u sprečavanju nasilja na Paradi ponosa, sprečavanju protesta taksista u Beogradu, organizovanju mitinga Vučićeve Srpske napredne stranke (SNS), kao i vezama sa grupama huligana.\nRekao je, kako navodi KRIK, da je kontakt sa predsednikom Vučićem održavao najviše preko huligana Aleksandra Vidojevića, a da se sa Vučićem navodno nekoliko puta i lično video. Bez obzira što se iskazu kriminalca ne može verovati, jer ima pravo da se brani lažima, delovi svedočenja koje je izdvojio KRIK poklapaju se sa nekim dosadašnjim saznanjima.\nBelivuk je poznat kao jedan od vođa huliganske grupe navijača fudbalskog kluba Partizan koja kontroliše i druge huliganske grupe. Sin predsednika Vučića više puta je fotografisan sa huliganima i već pomenutim Vidojevićem, koji je bio navodna Belivukova veza.\nTakođe Belivukova grupa označavana je kao bliska crnogorskom kavačkom kriminalnom klanu, po čijem je nalogu ubijala članove suparaničkog, takođe crnogorskog, “škaljarskog” klana. Na ulicama Beograda, širom regiona i u evropskim gradovima se izveštavalo o obračunima ova dva klana, a od 2015. do 2020. zabeleženo je preko 40 ubistava. KRIK je objavio istraživanje koje je pokazalo da srpska policija nije uhapsila ni jednog bitnog člana kavačkog kriminalnog klana.\nPredsednik Vučić se često hvalio da je u mladosti bio huligan, a postoje indicije da je nastavio kontakte sa ekstremnim navijačima. Neki od njih bili su u obezbeđenju na njegovoj predsedničkoj inauguraciji 2017. godine , a neki održavali bliske veze sa istaknutim pripadnicima Žandarmerije. Kontrola huligana ali i njihovih “biznisa” bila je, kako se čini, u fokusu ove vlasti mnogo više nego institucionalne mere sprečavanja kriminala.\nMašina za mlevenje javnog mnjenja\nNakon teksta KRIK-a a zatim i objavljivanja svedočenja člana Belivukove grupe, takođe optuženog Marka Miljkovića, koji je takođe svoju “odbranu” u istrazi usmerio ka vezama sa državnim zvaničnicima, usledila je histerija u provladinim medijima. Danima su analitičari bliski vlastima sedeli u studiju TV Pink a tabloidi objavljivali izjave predsednika i njegovih saradnika o surovosti Belivukovog klana.\nIz sata u sat gledaoci su mogli da vide fotografije obezglavnjenih ljudi, video snimke ubistava, audio snimke presretnutih razgovora, detaljne opise o tome kako su ubijene mleli mašinom za mlevenje mesa, kao i o hrabrosti srpske policije, o kriminalcima koji uvek lažu i odlučnoj borbi vlasti da im zauvek stane na put.\nNajpre su novinari KRIK-a optuženi da rade za Belivuka i da su “mafijaško-koljački” medij koji je “opalio prvi metak u predsednika i državu”, a zatim je svako ko je ukazivao na navodnu vezu kriminalaca sa vlastima proglašen da podržava ubice.\nPoslanik Vučićeve Srpske napredne stranke Nebojša Bakarec objavio je na društvenim mrežama montiranu fotografiju na kojoj je jedna od istaknutih opozicionarki Marinika Tepić u društvu sa Belivukom. Gradonačelnik Jagodine Dragan Marković Palma optužio je predsednika opozicione Stranke slobode i pravde (SSP) Dragana Đilasa da kreira medijsku hajku na predsednika Vučića preko “svojih” medija. Pažnja javnosti u najgledanijim i najtiražnijim medijima se usmerava na večite “državne neprijatelje” i demonizuju se politički protivnici i kritička javnost.\nŠta je prećutano?\nUpadljivo je da u svom iskazu tokom istrage, po onome što je izašlo u javnost, Belivuk nije pominjao generalnog sekretara Vlade Srbije Novaka Nedića za koga postoje podaci da je bio u kontaktu sa huliganima, kao ni neke istaknute pripadnike policije.\nJoš upadljivije, ne pominje se Nebojša Stefanović koji je u vreme kada su kriminalne grupe bile u svom zenitu bio ministar policije. Ovaj bliski Vučićev saradnik, visoki funkcioner SNS-a, nakon poslednjih izbora premešten je na mesto ministra odbrane.\nIpak, posle “afere prisluškivanja” pao je u nemilost predsednika do te mere da su pre nekoliko meseci brojni odbori SNS-a tražili njegovu smenu sa svih funkcija. Vučić se uzdržavao od komentara ali je bilo jasno i tada, kao i sada, kada je objavljen Belivukov iskaz, da “pušta” svoje bliske saradnike da i dalje prozivaju Stefanovića zbog ugrožavanja bezbednosti predsednika i države.\nNeka od pitanja bez odgovora su: šta to Stefanović zna? Da li poseduje neke dokumente koji bi mogli da kompromituju Vučića i neke druge ministre i bliske saradnike? Zbog čega i pored nesumnjive odgovornosti ostaje na mestu ministra odbrane?\nŠta znači Stefanovićeva izjava da je otkrivanju kriminalne grupe pomogao američki FBI dok ga predsednik Vučić odmah demantuje i tvrdi da “FBI nije radio ništa”, da je postojala podrška “evropskih službi”, te da je Stefanović “moguće pogrešio”? Kako je tek moguće da obojica nisu znali za dugogodišnje kriminalne veze, ubistva, trgovinu drogom i oružjem za šta je sada optužena Belivukova grupa? Ono što hronika organizovanog kriminala ne samo u Srbiji jasno pokazuje je da on nastaje i jača upravo u vezama sa moćnicima vladajućeg režima.


Šta će biti zaštitni znak druge godine mandata Vlade Zorana Đinđića\nPrivatizacija u glavnoj ulozi\nDo kraja godine, kroz jedan od oblika, trebalo bi da bude privatizovano dve do tri stotine preduzeća. Velika preduzeća i velike boljke srpske privrede moraće prethodno da se restrukturiraju da bi postala interesantna\nDruga godina nove vlade trebalo bi da bude obeležena procesom privatizacije. Tri srpske cementare su samo probile led i pokazale da strateški investitori imaju interesa da uđu u srpsku privredu.\nPlanovi su ambiciozni, a prema najavi srpskog ministra za privredu i privatizaciju Aleksandra Vlahovića, do kraja 2002. trebalo bi da se potpuno završi tenderska privatizacija 75 preduzeća, odnosno da Vlada na svoju drugu godišnjicu može da kaže da ima oko 70 odsto uspešnih privatizacija firmi koje će na ovaj način dobiti nove vlasnike.\nTenderska privatizacija rezervisana je za velika preduzeća i taj proces sprovodi Agencija za privatizaciju onako kako je to učinjeno za tri srpske cementare koje su prve našle strane strateške investitore.\nObjavljivanje tendera, ustvari, znači poziv zainteresovanim kupcima da se jave sa svojim ponudama, kako bi se izabrao najbolji investitor koji će ponuditi najatraktivniji razvojni, investicioni i socijalni program i naravno cenu.\nU ovakvoj privatizaciji, za svako preduzeće biraju se i finansijski i pravni savetnici, a odluku, odnosno izbor partnera, donosi tenderska komisija osnovana za svaki pojedinačni slučaj.\nU ovom trenutku za 35 preduzeća u Srbiji radi se tenderska dokumentacija, a još 40 velikih firmi će u ovoj godini ući u taj proces. Već u martu biće objavljeni i prvi novi tenderi za preduzeća iz posebnog programa Svetske banke.\nU toku 2002. planira se da se uspešno završi i 150 do 200 aukcijskih privatizacija, za šta su tehničke pripreme okončane, a u februaru valja očekivati i prve aukcije. Po rečima Vlahovića, preduzeća će biti dodatno stimulisana da uđu u ovaj proces, a kako bi se smanjili troškovi pripreme konkretnih programa, Agencija za privatizaciju će ih finansirati (reč je o unificiranju programa, izradi raspona procenjene vrednosti, tipskom ugovoru koji svi učesnici treba unapred da potpišu, kako bi posle praktično ostalo da se pregovara o uslovima i ceni).\nKrajem prošle godine gotovo neprimećeno prošao je još jedan potez: Vlada je donela uredbu o načinu regulisanja starih obaveza za poreze i doprinose za sva preduzeća koja će ući u aukcijsku privatizaciju, a to znači da će ona biti prodavana bez tereta ovih dugova.\nPrema ovom planu, u prvom kvartalu na Internet sajtu Vlade Srbije biće predstavljeno između 500 i 1.000 preduzeća, sa sređenim podacima i informacijama, kako bi se „podigla konkurencija", objašnjava Vlahović koji podseća da su i domaće banke animirane da podrže start i razmah aukcijske privatizacije tako što će biti garanti za plaćanje kapitala, u slučajevima gde će se kao kupci pojaviti domaća lica, uz plaćanje u ratama.\nAukcijsku privatizaciju, koja se odnosi na mala i srednja preduzeća, sprovodi samo preduzeće, dok Agencija za privatizaciju nadgleda i kontroliše ovaj proces i organizuje samu aukciju.\nPojednostavljeno rečeno, aukcija je licitacija o ceni, praktično na licu mesta, a u njoj može učestvovati svako ko Agenciji plati utvrđeni depozit kao osiguranje da će se kao potencijalni kupci javiti ozbiljni ulagači.\nInače, u oba slučaja inicijativu za privatizaciju nekog preduzeća može dati ono samo, zainteresovani kupci ili resorno ministarstvo.\nVelika preduzeća i velike boljke srpske privrede moraće prethodno da se restrukturiraju da bi bila interesantna za potencijalne investitore.\n- Taj proces je već započet u pet velikih preduzeća: Zastavi, IMT-u, FAP-u, Boru i Zmaju, još deset velikih biće obuhvaćeno programom Evropske agencije za restrukturiranje, a ostalih 20 programom USAID-a, uz direktno finansiranje Agencije za privatizaciju iz sopstvenih sredstava.\nU prvoj polovini ove godine svih 38 velikih preduzeća treba da bude u procesu restrukturiranja, koji će naravno trajati duže, verovatno, nekoliko godina, objašnjava Vlahović. On, takođe, podseća da je sa Agencijom za sanaciju banaka dogovoren poseban memorandum, koji treba da spase sva preduzeća u postupku privatizacije i restrukturiranja, koja imaju tržišnu budućnost, od opasnosti da likvidacija banaka ne povuče za sobom i njihove dužnike. Ministarstvo za privatizaciju će aktivno učestvovati, objašnjava Vlahović, u formiranju buduće banke ili agencije za restrukturiranje, koja će biti zadužena da upravlja tim lošim plasmanima.\n- Do kraja januara biće završena i strategija privatizacije preostalog dela kapitala iz Akcijskog fonda Srbije, a ova preduzeća će biti podeljena u četiri grupe - prema veličini, procentualnom učešću Akcijskog fonda u njihovom vlasništvu, kvalitetu finansijskog stanja - i u odnosu na to primeniće se različite tehnike prodaje ovih akcija.\nStečaj nije bauk\nVlahović najavljuje i izmene Zakona o preduzećima, sa ciljem da se pojača odgovornost za upravljanje u društvenim preduzećima i spreče sive privatizacije kroz komercijalne odlive kapitala u privatne firme.\nDoneće se i moderan zakonski akt o stečaju, koji će omogućiti aktiviranje privredne imovine u preduzećima koja odavno ne rade ili odavno tavore. Ta imovina treba da posluži kao osnova za razvoj novih preduzeća, odnosno za otvaranje novih radnih mesta na kojima će ljudi moći pristojno da zarade.\nPrve prodaje akcija iz Akcijskog fonda krenuće u februaru, ali još ne preko berze, jer nije „ zanovljena" vlasnička struktura, a trgovina akcijama ne sme da bude trgovina maglom. Pošto preduzeća ne pokazuju previše interesa da srede vlasničke knjige, donećemo poseban zakonski dokument koji će utvrditi rok da dođu sa ažuriranom dokumentacijom, ili će u suprotnom neevidentirani deo kapitala pripasti Akcijskom fondu Srbije.\nSve što se legalno desilo, čak i ako se akcije nisu prodavale preko berze, biće prihvaćeno kroz privremeni (centralni) registar, objašnjava Vlahović pod kojim uslovima će krenuti promet akcija iz privatizacija po ranijim propisima. Scena za uspešnu privatizaciju je, dakle, postavljena, a kakva predstava će se na njoj odigrati zavisiće od mnogo čega, pa i od opšte ekonomske i socijalne klime.\nPovodom prvog Vlahović podseća da je u ovoj godini planiran porast industrijske proizvodnje od pet odsto u odnosu na prošlu i procenjuje da će se prvi efekti privatizacije, za ono što bude uspešno okončano u prvoj polovini ove godine, osetiti krajem 2002, dok će puni efekti biti vidljivi u narednoj godini - kroz investicije za unapređivanje tih preduzeća, njihovo veće korišćenje kapaciteta, bolju upravljačku disciplinu... Samim tim pozitivne efekte osetiće i radnici, naravno, kroz veće zarade.\n- Što se drugog tiče, sve ovo će se sprovoditi uz saradnju sa sindikatom, jer su to pravi partneri koji treba da podrže procese privatizacije. Njihov bojkot bi svakako uvećao rizik ulaganja i smanjio verovatnoću da se privatizacija uspešno realizuje, naglašava Vlahović po čijim rečima su demagoška magla priče o stotinama hiljada radnika koji će zbog privatizacije ostati bez posla. Najpre, u budžetu Srbije utvrđen je iznos subvencija u privredi koji će, pod ekonomskim uslovima, direktno biti usmeravan u preduzeća koja su u procesu restrukturiranja.\nNaravno, da će u njima jedan broj radnika biti tehnološki višak, a upravo za tu svrhu formiran je Tranzicioni fond iz kojeg će se finansirati socijalni programi. Njegovi abonenti u 2002. biće 60.000 radnika, od čega polovina iz društvenog sektora privrede, a ostalo su zaposleni iz banaka i javnih preduzeća. Upravo pomenuti broj obuhvata tehnološke viškove u ovoj godini, precizira Vlahović ističući da vlada želi da ima izbalansiran pristup restrukturiranju preduzeća, odnosno da taj proces prođe bez značajnijih socijalnih tenzija i posledica.\n- Privodi se kraju mreža regionalnih agencija, čiji će zadatak biti da potencijalnim preduzetnicima pomognu da realizuju svoje poslovne ideje. Novac za kreditiranje obezbediće se iz donatorskih sredstava i povoljnih kredita međunarodnih finansijskih organizacija. Dobro je što je sve veći broj komercijalnih banaka spreman da podrži razvoj malih i srednjih preduzeća, a Ministarstvo za privatizaciju priprema niz mera koje će omogućiti njihovo jednostavnije i brže otvaranje, kaže Vlahović.\nProsto rečeno, u 2002. desiće se dosta toga što bi moglo da izmeni privredni milje u Srbiji i da kroz privatizaciju u njen krvotok ulije preko potrebne dodatne pare za pokretanje mrtvih kapitala. Što se zaposlenih tiče, ne vredi kukati, mora da se shvati da je prošlo vreme u kojem je država bila dužna da nam obezbeđuje posao i platu. Država je samo dužna da obezbedi privredni i pravni okvir, u kojem ljudi mogu da materijalizuju svoje radne i poslovne sposobnosti i to će biti prava mera uspeha u drugoj reformskoj godini sadašnje vlade.\nSlovenački model privatizacije bitno se razlikuje od srpskog


Uslovi korišćenja - Oprema za gitaru\nAlat i oprema za majstore\nKapice za potove\nKobilice, sedla, nutovi, pinovi\nPickguard, maske, poklopci\nRučice za tremolo\nStrapslockovi, zakačaljke za kaiš\nKablovi, adapteri, štimer\nKapodasteri i slajderi\nPecaljka, guska za mikrofon\nStalak za mikrofon, note\nTorbe i kaiševi\n0 items / 0,00 din.\nInternet prodavnica “www.opremazagitaru.rs” posluje u skladu sa Zakonom o trgovini, Zakonom o obligacionim odnosima, Zakonom o zaštiti potrošača i Zakonom o elektronskoj trgovini Republike Srbije.\nPosetom ili kupovinom na internet prodavnici “www.opremazagitaru.rs” važi pretpostavka da ste upoznati i da prihvatate uslove korišćenja koji su navedeni u daljem tekstu.\nMolimo Vas da ih pažljivo pročitate i upoznate se sa pravilima koja primenjujemo.\nZadržavamo pravo da bez prethodnog obaveštavanja vršimo izmene i dopune opštih uslova korišćenja.\nOvi uslovi korišćenja definišu postupak naručivanja, plaćanja, isporuke i povrata odnosno reklamacije robe ponuđene na stranicama naše internet prodavnice.\nProdavac je „Milan Djuric PR eCommerce oprema i delovi“, sa sedištem u ulici Otona Župančiča Beograd. PIB 112259671.\nPutem internet prodavnice “www.opremazagitaru.rs” kupcu je omogućena kupovina svih proizvoda koji se nalaze na internet stranicama a za koje nije jasno iskazano da nisu na stanju ili su u procesu nabavke.\nSvaka neovlašćena upotreba sadržaja teksta i fotografija, svako reprodukovanje, prilagođavanje, prevod, arhiviranje i obrada u drugim medijima, uključujući tu i arhiviranje ili obradu u elektronskim medijima, podležu zaštiti autorskih prava i spadaju pod Zakonom o autorskim i srodnim pravima, Zakonom o žigovima i drugim srodnim zakonima.\nNe smete distribuirati, kopirati (osim pod uslovima navedenim u ovim uslovima korišćenja), prenositi, izlagati, objavljivati, štititi kao vaše pravo intelektualne svojine, kreirati izvedene radove, prodavati ili na bilo koji drugi način koristiti sadržaj bez našeg prethodnog pismenog odobrenja.\nKao uslov za Vaš pristup i korišćenje ovog Sajta, pod punom materijalnom i krivičnom odgovornošću izjavljujete da nećete koristiti ovaj Sajt ni u kakve svrhe zabranjene ovim uslovima korišćenja, Zakonom ili na način koji se protivi javnom moralu.\nLogotip „oprema“ je u vlasništvu „Milan Djuric PR eCommerce oprema i delovi“.\nNa sajtu se mogu naći zaštitni znaci i oznake drugih kompanija sa kojima sarađujemo i čiju robu prodajemo.\nIzričito je zabranjeno svako neovlašćeno korišćenje ili zloupotreba logotipa i oznaka i to predstavlja kršenje zakona o robnim žigovima, zakona o kopirajtu, drugih zakonskih propisa o intelektualnoj svojini ili nelojalnoj konkurenciji.\nNe možete koristiti nazive, logotipe, žigove, zaštitne znake ili oznake usluga bez prethodne pismene saglasnosti njihovog punopravnog vlasnika.\nDa bismo uspešno obradili Vašu narudžbinu, potrebno je da nam pružite određene podatke kao što su ime i prezime, adresa, kontakt telefon i email.\nUz pomoć tih podataka bićemo u mogućnosti da Vam isporučimo kupljenu robu i da Vas obavestimo o trenutnom statusu Vaše narudžbine.\nPrikupljanje, držanje, obrada i korišćenje podataka o ličnosti vrše se u skladu sa Zakonom o zaštiti podataka o ličnosti (“Službeni glasnik RS”, br97/08).\nPreduzete su sve potrebne mere zaštite podataka, u skladu sa utvrđenim standardima i postupcima, a koje su potrebne da bi se podaci zaštitili od gubitka, uništenja, nedopuštenog pristupa, promene, objavljivanja ili svake druge zloupotrebe.\nPodaci se neće koristiti u svrhe koje nisu u skladu sa zakonom niti na bilo koji drugi način koji bi mogao da bude štetan po Vas uključujući i narušavanje Vaše privatnosti.\n„eCommerce OPREMA I DELOVI“\nŠifra delatnosti 47.91 – Trgovina na malo posredstvom pošte ili preko interneta.\nSedište: Otona Župančiča 25, Novi Beograd\nMatični broj: 65984440\nPoreski broj: 112259671\nKontakt telefon: 064/177-19-10\nKontakt e-mail: oprema@opremazagitaru.com\n2021 opremazagitaru.rs | Sve za vašu gitaru na jednom mestu


"Medvedev je sada vjerovatno najbolji igrač na svijetu" - BIGportal.ba\nAleksander Zverev će u nedjelju pokušati da osvoji četvrtu masters titulu u karijeri.\nNemac je u polufinalu Mastersa u Šangaju bio bolji od Italijana Matea Beretinija, 6:3, 6:4 i sada ga očekuje veliki izazov u vidu sjajnog Danila Medvedeva.\nRus igra kao u transu od sredine leta i završetka Vimbldona, ostvario je 28 pobeda u ukupno 31 izlasku na teren i igrač je koji je trenutno u najboljoj formi.\nToga je svestan i Zverev koji kaže da nema boljeg od Medvedeva u ovom trenutku.\n“Igra fantastičan tenis, ima šest finala u nizu, finalista je US Opena, pobednik u Sinsinatiju…On je verovatno u ovom trenutku najbolji teniser na svetu“, izjavio je Zverev.\n“Osećam se sjajno zbog prvog finala u Šangaju. Imam osećaj da sam igrao sasvim pristojno tokom cele nedelje i to što sam u finalu jednog masters turnira ima poseban značaj za mene. Jedva čekam finalni meč, nadam se da ću odigrati dobro kada je najpotrebnije“, zaključio je Zverev.


Podijeljena Evropa izlazi na izbore | Analitika - Informativni Portal\nIako su se kancelarka Angela Merkel i francuski predsjednik Emanuel Makron sastali sa liderima svih šest država Zapadnog Balkana, nijesu uspjeli da riješe preostale sukobe ili da objave konkretne odluke o proširenju. Čini se da se Unija ne bori samo sa političkom neizvjesnošću već je i njeno najvažnije sredstvo spoljne politike - proširenje takođe u opasnosti.\nObjavljeno: 20. 05. 2019 - 06:29 Promjenite veličinu teksta: A A A\nPredstojeći parlamentarni izbori Evropske unije će pokazati u kom pravcu Unija ide. Niko ne može biti siguran da li će ojačati borba protiv EU populizma, oživjeti tradicionalne proevropske stranke ili će se jednostavno produbiti politička nestabilnost. Ipak, vjerovatno po prvi put u istoriji EU parlamentarni izbori će biti vrlo uzbudljivi.\nGlasači u svakoj zemlji EU će izabrati novi Evropski parlament od 23. do 26. maja, uključujući i Veliku Britaniju nakon kašnjenja Bregzita od sedam mjeseci. 751-član EU parlamenta se bira svakih pet godina i jedini je direktni predstavnik evropskih institucija, iako je prosječna izlaznost birača na prethodnim izborima bila jedva 43 procenta. Parlament ima ovlašćenje da mijenja, odbija ili usvaja zakone koji utiče na život svih građana EU. Takođe, glasa da odobri 28 članova Evropske komisije - u stvari vladu Evropske unije.\nOd pro-Bregzit glasanja i uspjeha euroskeptičnih partija na nekoliko nacionalnih izbora, alarm se upalio da će populistički nacionalisti dominirati i paralisati novi parlament. Nacionalistički lideri ohrabruju građane da glasaju, a tvrde da oni nude ,,novu evropsku harmoniju“ koji će ograničiti moć organa EU i obnovi državni suverenitet.\nOva harmonija je predstavljena na mitingu u Pragu 25. aprila, pod pokroviteljstvom Pokreta za Evropu nacija i slobode (MENF), panevropskog saveza devet nacionalističkih stranaka koje su za zaustavljanje masovnih imigracija i jačanje suvereniteta nacionalnih institucija od organa EU. Među njima su češka Partija slobode i direktne demokratije (SPD), holandska Partija slobode (PVV), francuski Nacionalni front (RN), Slobodarska partija Austrije (FPO) i italijanska Sjeverna liga. Mateo Salvini, italijanski ministar unutrašnjih poslova i lider partije Sjeverne lige, pozvao je nacionalističke stranke u Evropskom parlamentu da formiraju novi savez, koji je Mari Le Pen, liderka francuskog Nacionalnog fronta, nazvala Evropski savez nacija.\nSalvini je sazvao sastanak u Milanu 18. maja za sve glavne partije protiv EU, uključujući i Alternativu za Njemačku (AFD), Dansku narodnu partiju (DF) i Finsku partiju (PS), a očekuje da će novi blok za formiranje biti najveća parlamentarna koalicija. Dakle, nacionalisti vide majske izbore kao referendum o budućnosti EU. Međutim, pokušaj da se formira nova grupa ,,međunarodnih nacionalista“ ima svoje granice, posebno među susjedima sa istorijskim rezervama i kulturnim predrasudama gdje različiti nacionalni interesi preovlađuju. Stranke iz različitih zemalja mogu da se dogovore o antiimigracionoj platformi, ali ne možete ubijediti sve narodnjake da imitiraju Bregzit. Postoje podjele između ekstremista koji žele da u potpunosti raspuste Uniju i euroskeptika koji planiraju da smanje prerogative zvaničnicima EU i vraćanje više odluka u nacionalne parlamente. Nedavna istraživanja javnog mnjenja pokazuju da Evropljani nijesu samo podijeljeni između proevropljana i nacionalista, jer postoje brojne gradacije između njih i mnogi birači se ne drže preferencije crno-bijelo.\nTo ne znači da će se tradicionalne stranke oporaviti na pred stojećim izborima, ali znači da populizam ima svoje granice. ,,Mejnstrim“ stranke moraju povratiti povjerenje javnosti, one treba da se predstave kao reformatori koji se bore za obične građane i nacionalni stabilizatori u periodu duboke javne neizvjesnosti. Zaista, niz nedavnih predsjedničkih, nacionalnih i lokalnih izbora pokazuje da biračko tijelo može da bude radikalno polarizovano, ali i izuzetno nestabilno. Tokom posljednjih nekoliko mjeseci raznovrsnost političkih partija širom političkog spektra je postignuta mnogo bolje nego što se očekivalo, uključujući i Zelene u Njemačkoj, socijalne liberale u Slovačkoj i ultradesničare u Španiji. U nedavnom izvještaju Evropskog savjeta za spoljne odnose (ECFR) otkriveno je skoro sto miliona neopredijeljenih glasača od kojih je 70 odsto izjavilo da planiraju da glasaju. Osim toga, birački prioriteti mijenjaju se tokom svakog izbornog ciklusa. Dosadašnji fokus na masovne imigracije je sada pomjeren ka korupciji vlade, zdravstvenoj zaštiti, životnom standardu, nezaposlenosti mladih, a posebno u Srednjoj i Istočnoj Evropi, emigraciji obrazovanih stručnjaka.\nDok su zemlje članice fokusirane na budućnost Unije, nekoliko država Zapadnog Balkana se još nada da će ući u EU i imati koristi od njenog ekonomskog potencijala. Ali, uprkos različitim inicijativama Briselu, Berlinu i Parizu na Balkanskom samitu krajem aprila, dizajniranih da olakšaju napredak ka pristupanju, njemački i francuski lideri ponudili su simboliku umjesto akcije.\nIako su se kancelarka Angela Merkel i francuski predsjednik Emanuel Makron sastali sa liderima svih šest država Zapadnog Balkana, nijesu uspjeli da riješe preostale sukobe ili da objave konkretne odluke o proširenju. Ovo će generisati skepticizam o budućim sastancima i obavezama EU po pitanju balkanske inkluzije. Čini se da se Unija ne bori samo sa političkom neizvjesnošću već je i njeno najvažnije sredstvo spoljne politike - proširenje takođe u opasnosti.\nTagovi: januš bugajski EU Izbori parlament


Generalni direktor Svjetske organizacije za intelektuanu svojinu (WIPO) dr Francis Guri (Gurry) i direktorica Zavoda za intelektualnu svojinu Crne Gore, Valentina Radulović Šćepanović, koja je ovlašćena u ime Vlade Crne Gore, potpisali su Memorandum o razumijevanju.\nDirektor WIPO je ocijenio da Svjetska organizacija za intelektualnu svojinu i Crna Gora dobro sarađuju i čestitao Zavodu na izvanrednim razultatima koje postigao u prethodnoj godni. Podržao je napore Zavoda za izradu nove nacionalne strategije intelektualne svojine i ukazao na neophodnost donošenja strategija u cilju praćenja trendova i prevazilaženja izazova u oblasti intelektualne svojine, kojih je u razvijenim društvima sve više. Dr Giri je iskazao očekivanje da će nova strategija kroz široku implementaciju intelektualne svojine doprinijeti snažnijoj valorizaciji bogatih geografskih, turstičkih, kulturnih, ljudskih i drugih potencijala Crne Gore. Takođe, podržao je predočeni plan zajedničkih aktivnosti WIPO i Zavoda za naredni period.\nDirektorica Zavoda je iskazala zahvalnost direktoro WIPO za podršku i iznijela čvrsto uvjerenje da će potpisivanje Memoranduma o razumijevanju doprinijeti jačanju uslova za razvoj inovacija i optimalnog korišćenja intelektualne svojine i podizanju nivoa svijesti o njenoj ulozi i značaju i da će predstavljati podsticaj za efikasnu upotrebu i komercijalizaciju intelektualne svojine radi stvaranje boljih uslova za biznis i investitore, a samim tim i ekonomiju Crne Gore u cjelini.\nIZVOR: Vebsajt Vlade Crne Gore, 3.10.2018.


Samo tri odsto preduzeća u RS nije bilo pogođeno pandemijom | BL Portal\n12. Juna 2020. 23:21\nSamo tri odsto preduzeća u Srpskoj nije bilo pogođeno korona virusom, radila su u punom kapacitetu, bez izmjene režima rada. Pandemija virusa korona najviše je pogodila turizam i ugostiteljstvo i mala preduzeća koja zapošljavaju do deset radnika.\nČetvrtina poslodavaca, od anketiranih 543, na krizu je odgovorilo skraćivanjem radnog vremena, dok se na otpuštanje radnika odlučilo 20 odsto preduzetnika u Republici Srpskoj.\nAnketirani poslodavci koji zapošljavaju 49.466 radnika, četvrtina njih nije radila tokom aprila, dok ih je 39 odsto djelimično radilo. Rezultati su to istraživanja Unije udruženja poslodavaca Republike Srpske o uticaju COVID-19 na poslovanje u Srpskoj.\n“Poslodavci nisu olako pristupali otpuštanju radnika. Ono što je evidentno je da su poslodavci očekivali veliki strah, veći nego što je bio, očekivali su pad prihod ado 50 odsto, pad prihoda je bio do nekih 30 odsto, to možemo rpeko poreza da vidimo, da je punjenje porez na nekih 70 odsto. Tako da je ekonomija radila sa neke 3/4, poslodavci su mislili da rade na jednoj polovini. Trebamo da vidimo kako ćemo posložiti ekonomiju, zbog toga što u prvom kvartalu nije došlo do pada ekonomije, drugi kvatral i treći kvartal su ključni ukoliko ne dođe do novog udra korone”, kaže Saša Stevanović, iz Unije udruženja poslodavaca Republike Srpske.\nSektori koji su najviše pogođeni su turizam i ugostiteljstvo, gdje 95 odsto anketiranih nije radilo, proizvodnja tekstila, kože i odjeće, gdje 51 odsto poslovnih subjekata nije radio tokom aprila. Četvrtina poslodavaca je na krizu odgovorila tako što je skratila radno vrijeme – 27 odsto, dok ih se na otkaz ugovora o radu odlučilo 20 odsto. Kod 16 odsto slučajeva pristupilo se kolektivnom godišnjem odmoru. Iz Unije udruženja poslodavaca poručuju da će sa Vladom raditi na mjerama koje će smanjiti potencijalni negativni uticaj korona virusa u budućnosti.\n“Mislimo da se mjere moraju fokusirati na dva osnovna cilja: održavanje likvidnosti preduzeća i minimiziranje bilo kakvog otpuštanja radne snage”, kaže Saša Trivić, iz Unije udruženja poslodavaca.\nU cilju pomoći, Vlada je do sada, isplatila doprinose za mart, te doprinose i najniže plate za april za poslovne subjekte kojima je bio onemogućen rad za vrijeme pandemije. Prošle sedmice Vlada je donijela Uredbu o dodjeli sredstava privrednim subjektima radi saniranja posljedica pandemije virusa korona za mjesec april 2020. godine. Vlada Republike Srpske je svjesna pozicije u kojoj su se našli mnogobrojni privredni subjekti usljed pandemije i nastaviće da u kontinuitetu prati situaciju u privredi. U saradnji sa poslovnom zajednicom, donosićemo mjere koje će pomoći očuvanju i likvidnosti privrede Republike Srpske, poručuju iz Vlade.\n“Strateško opredjeljenje Vlade Republike Srpske ostaje očuvanje svakog radnog mjesta, stvaranje uslova za nova zapošljavanja, unapređenje poslovnog ambijenta, privlačenje investicija i poboljšanje životnog standarda građana, te će i u narednom periodu, zajedno sa poslovnom zajednicom, biti nastavljeno kreiranje mjera pomoći i podrške privredi”, poručuju iz Vlade Republike Srpske.\nIstraživanje Unije je pokazalo da su najveći izazovi za poslovnu zajednicu pogođenost kupaca i klijenta krizom i manji obim kupovine, zatim ugroženost poslovnih partnera, problemi sa novčanim tokovima i redovno servisiranje obaveza prema radnicima. U Uniji imaju spremne mjere koje bi treblo da ublaže efekte potencijalnih ekonomskih kriza, koje će razraditi sa stručnjacima i predložiti ih Vladi Republike Srpske.\nTags: otpuštanje radnika, pandemija, Republika Srpska, stanje u preduzećima\nGradski olimpijski bazen u Banjaluci počinje sa radom i za rekreativce


source.ba | Wigemark u APIK-u: Bezrezervna podrška u borbi protiv korupcije\nWigemark u APIK-u: Bezrezervna podrška u borbi protiv korupcije\nŠef Delegacije EU i specijalni predstavnik EU u BiH, ambasador Lars-Gunnar Wigemark, danas je posjetio Agenciju za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije, gdje se sastao sa direktorom ove institucije Hasimom Šabotićem i njegovim zamjenikom Draganom Slipcem.\nWigemark: Pitanje popune Doma naroda nije pitanje međunarodne zajednice\nNovalić i Wigemark o EU integracijama i reformskim procesima u FBiH\nNa sastanku je razgovarano o aktuelnom stanju u BiH kada je riječ o borbi protiv korupcije, modalitetima prevencije korupcije, te o ulozi Agencije u ovom procesu.\nDirektor Šabotić ukratko je informirao ambasadora Wigemarka o dosadašnjim rezultatima rada Agencije, naporima koje poduzima ova institucija u vezi sa prevencijom i koordinacijom borbe protiv korupcije, ali i sa nedostacima zakonskih rješenja koja reguliraju ovu oblast u BiH. U tom smislu, rukovodstvo Agencije tokom sastanka posebno se osvrnulo na nedostatke zakonskih rješenja koje tretiraju oblast sukobu interesa u institucijama BiH, zaštitu prijavitelja korupcije, te je ukazano na brojne manjkavosti Zakona o Agenciji.\nAmbasadora Wigemarka zanimalo je sa kakvim kadrovskim i materijalno-tehničkim resursrima radi Agencija, kakve ima kapacitete da odgovori zadacima koji su pred nju postavljeni, te kakva je saradnja Agencije sa pravosudnim, ali i drugim institucijama na nivou države, entiteta i kantona. Ambasador Wigemark je također naglasio važnost usvajanja Zakona o sukobu interesa, koji bi značajno doprinio borbi protiv korupcije.\nŠef Delegacije EU i specijalni predstavnik EU u BiH izrazio je bezrezervnu podršku Agenciji i njenim naporima u borbi protiv korupcije, te je pozvao sve relevantne aktere u BiH da u potpunosti sarađuju sa ovom institucijom.\nNa koncu je zaključeno da je borba protiv korupcije jedno od najvažnijih pitanja na putu BiH ka evropskim integracijama, te da je poštivanje vladavine prava ključno u tom procesu.


Srbija se i dalje naoružava | INS\nNačelnik Glavnog štaba Vojske Srbije (GVS) general Ljubiša Diković izjavio je u subotu da su protuzračnoj odbrani Srbije potrebni odbrambeni sustavi dometa većeg od 400 kilometara, te da se razmatra nekolikom opcija, a ne samo nabava ruskog raketnog sistema S-300, objavila je Radio-televizija Srbije(RTS).\nDiković je u specijaliziranoj emisiji "Dozvolite..." RTS-a rekao kako "aktuelna situacija u međunarodnim odnosima utječe na planove razvoja sposobnosti Vojske Srbije", najavljujući da će VS uz redovne zadaće, ove godine raditi na moderniziranju naoružanja, prenosi Hina.\nKomentirajući medijska nagađanja o nabavci raketnih sistema S-300 i BUK, Diković je rekao da se planira nabava sistema velikog i srednjeg dometa, a razmatra se koji su sistemi najbolji i najučinkovitiji za konfiguraciju teritorija Srbije.\n"Jasno smo kazali da nam je potrebna protuzračna odbrana koja može voditi borbu na daljinama većim od 400 kilometara. Koji će to sustav biti - vidjet ćemo....Naravno da se razmatraju i sistemi S-300 i BUK, ali razmatramo i druge", objasnio je Diković za RTS, naglasivši kako "još nije vrijeme da se govori o konkretnom rješenju".\nBeogradski mediji ranije su objavili da će predsjednici Srbije i Bjelorusije, Aleksandar Vučić i Aleksandar Lukašenko, u martu ove godine potpisati ugovor o kupovini četiri baterije sistema S-300 i šest aviona MIG 29.\nSrbija je u 2016. dobila paket donacija naoružanja i vojne opreme iz Rusije, među ostalim i šest korištenih aviona MiG-29 čija će modernizacija koštati između 180 i 230 miliona eura, podsjeća Hina.


MIRAŠČIJA ZA HAYAT: ZAKON O JAVNIM NABAVKAMA IMA SLABOSTI, ALI NE SPRJEČAVA VLAST DA POKRENU NABAVKU VAKCINA | Hayat.ba\nKako je kazao, javnost ne zna da li su kantoni, odnosno Vlade na određenim nivoima pokrenule postupke nabavke vakcina za koronavirus. Aktuelni Zakon o javnim nabavkama ima mnogo slabosti, međutim, ni jednom jedinom odredbom ne sprečava vlasti da se pokrene nabavka vakcina.\nMi smo zaključili istraživanjem da postoji mnogo načina na koje vlade i nadležne institucije mogu pokrenuti otvoreni postupak, i ukoliko se niko ne javi na otvoreni postupak javne nabavke, može se krenuti sa pregovaračkim postupkom. Drugi način je direktno pregovaranje sa proizvođačima. Mi imamo predstavništvo Pfizera u BiH i ti bi pregovori trebali biti javni. Neke malo manje demokratske države u regionu su pokrenule izuzete, odnosno nabavke pod klauzulom tajnosti. To podrazumjeva direktne pregovore sa proizvođačima, nabavku vakcina, a nakon implementacije ugovora se javnosti mora podnijeti račun, odnosno izvjestiti šta i kako se nabavilo i na koje načine.\nOn dodaje da zakon ne sprečava nabavku vakcina, i praksa parcijalnog dopunjavanja Zakona o javnim nabavkama i to van očiju javnosti, neće donijeti ništa dobro.\nCijeli niz godina, od samog donošenja Zakona 2004. godine, postoji jedan generalni problem a to je da ovakav sistem javnih nabavki direktno generira korupciju u BiH i šteti već uništen sistem ekonomije. Sistem javnih nabavki ne odgovara uopšte potrebama građana. Nije samo pitanje vakcina, već i maski i dezinfekcijskih sistema, medicinske opreme. Već godinu dana smo taoci sistema, odnosno ugovornih organa, institucija na svim nivoima, koje nezakonito provode javne nabavke – kaže Miraščija.


Zvanično smo testirali da li je to slučaj koristeći 15.000 uzoraka SARSCoV2 genoma iz celog sveta, Foto: Printscreen\nPostoje tvrdnje da je # COVID19 stekao mutacije koje vode do više prenosivih sojeva\nObjavljeno: 22.05.2020. 12:24h\nFransoa Balu, direktor Instituta za genetiku Univerzitetskog koledža London objavio je na Tviteru vrlo zanimljivu analizu.\n- Postoje tvrdnje da je COVID19 stekao mutacije koje vode do više prenosivih sojeva. Zvanično smo testirali da li je to slučaj koristeći 15.000 uzoraka SARSCoV2 genoma iz celog sveta: ... a odgovor je ne, uopšte ne! - napisao je Balu, pa objasnio:\n- Analizirali smo sve mutacije u genomu SARSCoV2 koji su verodostojni kandidati za adaptaciju na njegov novi humani domaćin s novim pristupom poređenjem relativnog broja potomaka svih sestrinskih rodova sa i bez specifične mutacije.\n- Svaka mutacija koja se ponavlja do danas, značajno je povezana sa povećanim prenošenjem SARSCoV2. Umesto toga, sve te mutacije su neutralne ili štetne za prenošenje virusa, neke značajno - piše Balu i poentira:\n- Zanimljivo je da većina ponavljajućih mutacija koje su se pojavile do danas u SARSCoV2 nisu posledica grešaka koje je virus napravio tokom replikacije. Umesto toga, prouzrokovala ih je mašina za uređivanje RNA, koja je deo našeg imunološkog sistema.\nFransoa BaluKoronavirusKorona virusKorona-virusCovid 19Covid-19Mutacije virusaTviter


Drugi dan posete Tadića Parizu – Nadlanu.com\nDrugi dan posete Tadića Parizu\nPARIZ, 28. maja 2009. (Beta) – Drugog dana posete Parizu, predsednik Srbije Boris Tadić posetiće danas francuski parlament i održati predavanje u Institutu za međunarodne odnose na temu “Francuska-Srbija: novi početak”.\nTadić je juče, nakon razgovora sa predsednikom Francuske Nikolom Sarkozijem, ponovio da Srbija neće priznati nezavisnost Kosova i da neće prihvatiti nikakvo uslovljavanje kada je u pitanju status Kosova na putu Srbije prema Evropskoj uniji.\nDvojica predsednika saglasili su se oko ključnih elemenata sporazuma o strateškom partnerstvu dve zemlje, koji bi trebalo da podrazumeva saradnju na planu evropskih integracija Srbije, u oblasti kulture, nauke, obrazovanja i ekonomije. Sarkozi je predložio da taj sporazum bude potpisan u Beogradu.\nTokom prvog dana posete Parizu, Tadić je posetio i Rolan Garos, gde je u toku Otvoreno prvenstvo Francuske u tenisu.\nPredsednik Srbije položio je sinoć venac na grob neznanog junaka ispod Trijumfalne kapije u Parizu, u slavu srpsko-francuskog prijateljstva i savezništva u dva svetska rata, a zatim je prisustvovao ceremoniji paljenja večnog plamena kod Trijumfalne kapije, u čast poginulim borcima u dva svetska rata.\nCeremoniji su prisustvovali članovi Komiteta večne vatre i Asocijacije srpskih ratnika 1914-1918. godine. Predsednik Srbije je u knjizi posetilaca upisao: “Herojima Francuske, saveznicima Srbije”.\nPlanom posete predviđeno je i da Tadić otkrije Spomen ploču srpskim borcima iz Prvog svetskog rata.


Republika Srpska potrošila najmanje 30 miliona maraka na lobiranje u SAD-u - Klix.ba\nMnogo novca, malo fajde Republika Srpska potrošila najmanje 30 miliona maraka na lobiranje u SAD-u\nMnogo novca, malo fajde\n16.5.2019. u 11:23\nRepublika Srpska Milorad Dodik SAD lobiranje\nVlasti ovog bh. entiteta su, gotovo od svog postojanja, uvijek imale najmanje jednu lobističku kuću kojoj su izdvajali pozamašne sume novca da "rebrendira Republiku Srpsku kao stabilan entitet", da entitetsko rukovodstvo "portretira kao zaštitnike interesa građana" te da se suprotstavi "percepciji da je taj entitet podložan korupciji".\nFaksimil ugovora s firmom Picard Kentz & Rowe, LLP\nFaksimil ugovora s firmom Myrmidon Group, LLC\nU proteklo vrijeme su, u sklopu firme Myrmidon Group, LLC, za lobiranje RS-a bili angažovani Adrian Karatnycky i George Sarcevich koji, navodi se u ugovoru, imaju snažne veze sa srpskom dijasporom u SAD-u. U ugovoru iz 2015. se navodi da će Sarcevich, koji je ranije radio kao posebni savjetnik Ministarstva finansija Srbije, "služiti kao konsultant za pitanja tržišta kapitala i sve druge aktivnosti dijaspore".