Kako su migranti (koji kažu da nemaju dokumenta) za tri godine podigli 5,8 miliona KM - Top Danas\nKako su migranti (koji kažu da nemaju dokumenta) za tri godine podigli 5,8 miliona KM\n„To je dio podataka koje sam pripremila za sutrašnju sjednicu koju će Komisija za sigurnost Parlamenta FBiH održati u Bihaću.\nKao članica Komisije za sigurnost pripremila sam materijal za raspravu o tome kako osobe koje nelegalno borave u BiH i većina ih odbija vlastima u BiH i policijskim agencijama predočiti svoje identifikacione dokumente, istovremeno preuzimaju novčane transfere putem Western Uniona u bankama i poslovnicama pošte“, zapitala se.\n„Ako vas zanima koliko je pojedinačno po državama stizalo novca, onda je zanimljivo da je tokom 2020. najviše novca u BiH za osobe koje nelegalno dolaze u našu drzavu uplaćeno iz Maroka, čak 791.677,38 KM ili 511.189 USD.\nIste godine iz Iraka je putem Western Uniona transferirano 502.526,17 KM ili 324.483 USD. Iz Afganistana je migrantima uplaćeno 387.080,00 KM ili 249.939 USD. Iz Pakistana je 2020. putem Western Uniona u BiH migrantima uplaćeno 278.033,11 KM ili 179.527 USD. Za 2019. i 2018. prikaz iznosa objavljujem u fotografiji ispod“, kazala je.\n„Ako nisu znali, evo sada znaju, pa ću svima u sistemu nadležnosti uputiti na sutrašnjoj sjednici Komisije za sigurnost poziv da počnu raditi svoj posao. Nisam još dobila službeni podatak koliko otvorenih transakcijskih računa u bankama u BiH imaju osobe koje nelegalno borave u državi, no zatražila sam i njega i čekam informaciju. Problem migranata u BiH je humanitarni, ali i sigurnosni i državne institucije konačno moraju početi raditi svoj posao“, istakla je.\n„Uz ovu temu o identificiranju i novcu, na sutrašnjoj sjednici Komisije za sigurnost ću govoriti i o potrebi uspostave sistema daktiloskopske i sinjaletičke obrade osoba koje nelegalno borave u BiH, a s ciljem prevencije krivičnih djela. Koristim priliku da zahvalim Agenciji za bankarstvo FBiH i Western Unionu na saradnji“, zaključila je Prašović-Gadžo.


Tvoje Lice Zvuči Poznato: Prikupljeno 9 miliona dinara za humanitarnu pomoć! - Muzika - Region - Vesti - Svet Plus\n09:55 6. JAN 2014.\nUkupna suma novca koja je sakupljena u humanitarnoj akciji u emisiji Tvoje lice zvuči poznato iznosi oko 9 miliona dinara, od čega 4,1 milion dinara čine nagrade pobednika svih 12 epizoda, a oko 4,9 miliona dinara prihodi od SMS glasova publike.\nNa osnovu preliminarnog obračuna operatera, ukupan broj glasova u polufinalu i finalu 179.878 – iz Srbije je stiglo 156.537 glasova, iz Bosne i Hercegovine 14.700, a iz Crne Gore 8.641 glas.\nUkupna suma novca koja ide za lečenje male Srne Sedmak, a po zajedničkoj odluci pobednice finalne emisije Ane Kokić kao i svih ostalih takmičara u emisiji, iznosi oko 7,7 miliona dinara, od čega 2,8 miliona dinara na ime nagrade pobednice, a oko 4,9 miliona dinara od glasova publike.\nU humanitarnoj akciji učestvovali su gledaoci, TV "Prva", Radio televizija Republike Srpske, Radio televizija Federacije Bosne i Hercegovine, "Telekom", "Telenor", "Vip", kompanija "Comtrade", i producentska kuća "Emotion".


Škola za branitelje ljudskih prava | Fakulteti\nU februaru 2015. godine počinje Škola za buduće branitelje ljudskih prava koju organizuje “Civil Rights Defenders“. Konkurs za upisivanje prvih polaznika je raspisan i traje do 19. januara 2015. godine.\nOva škola će trajati sedam meseci i namenjena je studentima i studentkinjama društvenih nauka, prava, novinarstva, mladima koji su, kao aktivisti, deo organizacija civilnog društva ali i svima koji imaju želju da se profesionalno angažuju u organizacijama koje se bave zaštitom ljudksih prava.\nPolaznici Škole za buduće branitelje ljudskih prava biće u obavezi da redovno dolaze na predavanja koja će se održavati jednom nedeljno u trajanju od tri časa. Pored toga, obaveze polaznika biće i prisustvovanje na seminarima i dodatnim aktivnostima u toku školovanja.\nPredavači u Školi za buduće branitelje ljudskih prava biće istaknuti profesori iz Srbije i regiona, aktivisti za ljudska prava, ambasadori sa iskustvom na Balkanu, kao i eksperti iz oblasti ljudskih prava uopšteno. Teme o kojima će se pričati i učiti su: standardi ljudskih prava, tranziciona pravda, sloboda izražavanja, pravo na telesni integritet, standardi fer i pravičnog suđenja, ljudska prava romske zajednice, ljudska prava LGBT zajednice.\nUkupno 50 mladih, koji imaju ambiciju da budu školovani i profesionalni branioci ljudskih prava, imaće priliku da se za to školuju u Beogradu i Nišu. U okviru Škole polaznici će biti u obavezi da napišu dva akademska rada iz oblasti ljudskih prava, a najbolji radovi biće objavljeni u zbirci radova alumnista Škole budućih branitelja ljudskih prava.\nNakon završenog programa, polaznici će dobiti adekvatne preporuke, kao i mogućnost stažiranja u nekoj od organizacija za ljudska prava.\nViše informacija i preuzimanje formulara za prijavu (koja se šalje na mejl adresu – [email protected]) nalaze se OVDE.\n“Civil Rights Defenders” je osnovana 1982. godine u Štokholmu pod nazivom Švedski helsinški odbor za ljudska prava. Bavi se zaštitom ljudskih prava i podrškom branitelja ljudskih prava. Pored Švedske, ova organizacija je aktivna u više od 40 zemalja na četiri kontinenta, a njihova kancelarija u Beogradu postoji od 2000. godine.\nTAGS: beogradCivil Rights Defendersljudska pravanišŠkola za branitelje ljudskih pravastudenti


Velika Britanija | SRBIJA I KINA\nKina i Britanija ulažu 500 miliona dolara u tehnološki sektor\nKina i Britanija potpisali su juče sporazume iz oblasti tehnološke i kreativne industrije vredne 325 miliona funti (503 miliona dolara). Sporazumi se, između ostalog, odnose i na obuku u televizijskom programu. „Kina i Britanija su uticajne zemlje, koje su stvorile sjajnu kulturu”, reka je predsednik Kine Si Đinping u Lankaster Hausu tokom događaja posvećenog razvoju…\n26/11/2015 in KINA I SVET.\nIzgradnja elektrane najvredniji poslovni sporazum Kine i Velike Britanije\nKineska kompanija CGN („Čajna nuklear elektrik”) uložiće šest milijardi funti (devet milijardi dolara) u izgradnju atomske centrale „Hakli point” na jugozapadu Velike Britanije, saopštili su juče predstavnici te firme tokom drugog dana posete Si Đinpinga Ujedinjenom Kraljevstvu. Kompanija CGN postala je tako vlasnik 33,5 odsto udela u izgradnji prve nuklearne elektrane u Velikoj Britaniji u…\n23/10/2015 in EKONOMIJA, KINA I SVET, SARADNJA.\nKina i Velika Britanija postigle 150 dogovora\nKina i Velika Britanija postigle su oko 150 dogovora u vrednosti od 40 milijardi funti (62 milijarde dolara) tokom državne posete kineskog predsednika Si Đinpinga Velikoj Britaniji. Prema navodima britanske vlade, zahvaljujući ovim dogovorima, širom Velike Britanije će se otvoriti 3.900 novih radnih mesta. Kineska preduzeća za nuklearnu energiju će investirati šest milijardi funti u…\n22/10/2015 in EKONOMIJA, KINA I SVET, SARADNJA.\nSi Đinping održao je danas govor u britanskim parlamentom u kome je pohvalio bliske odnose dve zemlje, koje su prema njegovim recima sve više “međuzavisne.” “Možemo da kažemo da su Kina i Velika Britanija sve više međuzavisne i da postaju zajednica koja deli zajedničke interese”, rekao je Si prvog dana državne posete Londonu. “Već sam…\n20/10/2015 in KINA I SVET, POLITIKA, SARADNJA.\nOsnivač kineskog giganta Alibaba imenovan za savetnika Dejvida Kamerona\nOsnivač kineske onlajn kompanije Alibaba Džek Ma imenovan je za savetnika britanskog premijera Dejvida Kamerona za ekonomska pitanja, saopštila je danas britanska vlada. To imenovanje je došlo dan pre dolaska kineskog predsednika Si Đipinga u Veliku Britaniju, koja želi da ojača privredne veze s Kinom. “Džek Ma će biti savetnik za povećanje izvoza malih i…\n19/10/2015 in EKONOMIJA.\nSi Đinping sledeće nedelje u prvoj zvaničnoj poseti Britaniji\nAmbasadorka Britanije u Kini Barbara Vudvord rekla je da je poseta predsednika Si Đinpinga vrhunac desetogodišnjih sjajnih odnosa dve zemlje. Ona je kazala da smatra da će ekonomija biti glavna tema razgovora. „Britanija planira da uspostavi dobru pozadinu za unapređenje odnosa. Jedna od novina je osnivanje središta za internacionalizaciju juana u Londonu”, rekla je Vudvord.…\n17/10/2015 in KINA I SVET, POLITIKA.


Njujork tajms: Ovo su države koje se opiru SAD i konfrontaciji sa Rusijom\nMnoge zemlje u Aziji, Africi i Južnoj Americi održavaju odnose sa Rusijom i opiru se pozivima SAD da se pridruže koaliciji protiv Moskve, pišu kolumnisti Lara Džejks i Edvard Vong u članku za „Njujork tajms“, prenose RIA Novosti.\nPrema njihovim rečima, predsednik SAD DŽo Bajden sada uporno pokušava da ubedi neutralne zemlje, uključujući Indiju, Brazil, Izrael i zemlje Persijskog zaliva, da uvedu sankcije ruskoj strani, izvrše diplomatski pritisak na nju i pruže vojnu pomoć Ukrajini.\nDo sada je retko ko od njih izrazio želju da to učini, uprkos partnerstvu sa Sjedinjenim Državama po drugim važnim bezbednosnim pitanjima.\nPublicisti su napomenuli da je Kina osudila pokušaje Vašingtona da proširi koaliciju, u kojoj se, pored evropskih zemalja, nalaze još i Kanada, Japan, Južna Koreja, Australija i Novi Zeland.\n– Američki zvaničnici priznaju teškoće pokušaja da se ubede druge zemlje da svoje interese usklade sa težnjom SAD i Evrope ka izolaciji Rusije napisali su Džejks i Vong.\nAutori smatraju da je Rusija uspela da ostvari oporavak rublje zbog očuvanja trgovinskih odnosa sa zemljama BRIKS-a, kao i Venecuelom i Tajlandom. Uganda, Pakistan i Vijetnam optužili su koaliciju koju predvode SAD protiv Rusije da poništava svaku mogućnost mirovnih pregovora o vojnoj pomoći Ukrajini.\nPosle početka ruske vojne operacije u Ukrajini, Zapad je pojačao sankcioni pritisak na Moskvu. Neke zemlje su najavile zamrzavanje ruske imovine, mnogi brendovi su napustili zemlju. Evropska unija je već odobrila šest paketa sankcija, koji, posebno, predviđaju postepeno uvođenje embarga na uvoz uglja i nafte.\nKremlj je akcije Zapada nazvao ekonomskim ratom kao nijedan drugi. Kako je naveo Vladimir Putin, politika obuzdavanja i slabljenja Rusije je dugoročna strategija Zapada, a sankcije su zadale ozbiljan udarac čitavoj svetskoj ekonomiji. Prema njegovim rečima, glavni cilj SAD i Evrope je pogoršanje života miliona ljudi.


Danas izveštaj posmatrača EU o izborima na Kosovu – Nadlanu.com\nDanas izveštaj posmatrača EU o izborima na Kosovu\nObjavljeno 5. nov 2013. / 09:06:01\nPreliminarni izveštaj sadržaće, kako je najavljeno, preliminarne nalaze Izborne posmatračke misije EU o izbornom procesu, od početka oktobra, kada je misija rasporedjena, do izbornog dana - 3. novembra.\nEvropska unija je formirala misiju za posmatranje opštinskih i izbora za gradonačelnike zakazane za 3. novembar i 1. decembar, a šef te misije je Roberto Gvaltijeri, poslanik Evropskog parlamenta.\nMisiju je inače činilo 99 posmatrača iz 28 država članica EU, Norveške i Švajcarske.\nMeđutim, izvestilac Evropskog parlamenta za Kosovo Ulrike Lunaček smatra da bi trebalo ponoviti izbore u severnoj Kosovskoj Mitrovici i kritikuje što je bilo premalo pripadnika Kosovske policije na dan glasanja na severu.\n"U severnoj Mitrovici u svakom slučaju izbori moraju biti ponovljeni, bilo 1. decembra ili ranije“, podvukla je ona u izjavi bečkom dnevniku "Standard“.\nLunaček istovremeno ističe da se za ponavljanje izbora moraju uspostaviti bezbedni uslovi i zatražila da se radikalne i kako je navela, "mafijaške" osobe što pre uhapse. Ona je ocenila da, i pored incidenta u severnoj Mitrovici, može da se počne sa formiranjem Zajednice srpskih opština.\nIzbori su, kako je objasnila, imali za cilj da se istorijski sporazum Beograda i Prištine primeni i kosovski Srbi i sever integrišu u Kosovo. Što se južnog dela Kosova tiče Lunaček je konstatovala da su izbori bili uspešni.


Tanjug 10. decembra 2020. 07:30\nBANJALUKA – Premijer Republike Srpske Radovan Višković rekao je da je cilj Vlade da se nakon usvajanja Predloga budžeta za 2021. godinu od 3,795 milijardi KM i pratećih dokumenata obezbedi normalno funkcionisanje vlasti u vremenu teškoća koje je donela pandemija kovida-19, uz održavanje postojećeg nivoa plata, povećanje penzija i znatnu pomoć realnom i zdravstsvenom sektoru.\nVišković je u sredu za ATV, prenosi RTRS, rekao da se Vlada trudila da budžet za narednu godinu bude usmeren ka štednji, a ne troškovima s obzirom na probleme sa virusom.\n„Ako ne budu uvažene primedbe RS koje se tiču prenosa nadležnosti, nećemo prihvatiti pismo namere i aranžman sa tom institucijom,“ izjavio je Višković.\n„Učinićemo sve da ne dođe do mera ograničenja kretanja ili „zaključavanja“. Naše mere su dale rezultat da imamo poslednjih petnaestak dana uravnotežen broj zaraženih lica. Pozivam građane da poštuju mere i da doprinesemo da virus prođe i da se što pre ekonomski i na svaki drugi način oporavimo,“ naveo je Višković.


Svaki treći proizvod kupujemo ispod tezge\nSvaki treći proizvod kupujemo ispod tezge\n14. oktobar 2013. 07:21:57\tPročitano 2985 puta\nSrbija godišnje gubi od milijardu i po do tri milijarde evra kroz nelegalno sivo tržište. Osim štete koju država ima zbog neplaćanja carina i poreza, siva ekonomija povećava i nelegalnu zaposlenost. Iako kontrola zdravstvene ispravnosti proizvoda koji se prodaju u toj zoni ne postoji, kupci joj se okreću zbog upola nižih cena.\nDok je promet u prodavnicama opao za trećinu u odnosu na 2008, promet na ulicama, pijacama i buvljacima sa namirnicama, kućnom hemijom, kozmetikom, odećom, obućom, pa čak i tehnikom za koju nisu plaćeni ni porez ni carina sve je veći. Robu koja je upola jeftinija nego na rafovima prodavnica kupuju svi, ali prednjače penzioneri i oni sa najnižim primanjima.\nProdavci kažu da ih retko kad i pitaju za cenu, jer su većinom redovne mušterije. Trećina trgovine obavlja se u sivoj zoni. Njom se bavi 28 odsto firmi. Iako je ona važna „sigurnosna mreža“ za mnoge u doba velike nezaposlenosti, njene negativne posledice daleko prevazilaze njene prednosti. Samo iz Mađarske, van legalnih tokova, u Srbiju se godišnje slije roba vredna skoro 600 miliona evra.\n- Većina nas prati kada su u Mađarskoj, Bugarskoj ili Rumuniji akcije i sniženja, pa tamo u velikim diskontnim lancima kupujemo robu po povoljnoj ceni, a po dolasku iz Mađarske čak nam vraćaju i PDV. Zbog toga možemo da ponudimo robu koja je po ceni u proseku za 20 do 30 odsto niža nego u našim radnjama - kaže Miroljub Radenković, vlasnik tezge u Beogradu.\nPijačne tezge su i glavno mesto za kupovinu rezanog duvana i prateće opreme, a od kako je Poreska uprava pojačala kontrole, nelegalna prodaja duvana preselila se na internet. Koliko je sivo tržište duvana ozbiljan problem, govori to da na svaki procenat koji sklizne iz legalnog u nelegalnu trgovinu, država izgubi oko 10 miliona evra godišnje. Od svakog kilograma rezanog duvana koji se nelegalno nađe na tržištu, država izgubi više od 8.000 dinara. Inače, juče je Ministarstvo poljoprivrede objavilo i da je ova vrsta proizvoda opasna po zdravlje.\n- Nelegalna roba najčešće se prodaje preko oglasa, na pijacama i uličnim tezgama, u neprijavljenim prodavnicama, ilegalnim distributivnim centrima, u privatnim kućama. Da bi siva ekonomija bila usmerena u legalne tokove, važno je pojačati rad inspekcija, podržati firme pri otpočinjanju biznisa, smanjiti poreze na rad i parafiskalna opterećenja - kaže Dragoljub Rajić, direktor Unije poslodavaca.\nŠverc robe isplativ\nEkonomista Miroslav Zdravković tvrdi da je isplativ šverc robe iz regiona zbog manjih troškova njihove proizvodnje.\n- Za sve što se uvozi potrebno je platiti znatnu sumu za proveru kvaliteta, što u zemljama u Evropi nije potrebno, a tu su i firmarine, povećani doprinosi, cene komunalnih usluga - kaže Zdravković.\nViše iz ove kategorije « PDV na ribu skače sa 8 na 20 odsto NBS apeluje na banke da ne privlače klijente visokim kamatama »\nHomeVestiOd 1.avgusta skuplji gas za domaćinstva Na vrh strane


U Paraćinu obuka za digitalne i preduzetničke veštine za žene u ruralnim područjima\nBeta 7. februara 2019. 15:00\nU Paraćinu je u toku obuka za digitalne i preduzetničke veštine za žene u ruralnim područjima koja ima za cilj da pomogne ženama u tim područijima da savladaju rad na računaru i ovladaju preduzetničkim veštinama kako bi mogle da pokrenu sopstveni posao.\nPredsednica Udruženja „Jednake mogućnosti“ Nataša Gospić rekla je da obuka podrazumeva sticanje znanja iz dve oblasti – rad na računaru i veštine digitalnog preduzetništva.\n„Prvi deo obuke obuhvata rad na računaru, a u drugom delu polaznice će raditi osnove digitalnog preduzetništva, korišćenje društvenih mreža za svoju promociju, za promociju udruženja koje mogu da formiraju i za predstavljanje njihovih proizvoda“, kazala je Gospić.\nČlanica Saveta za rodnu ravnopravnost opštine Paraćin Ivana Jovčić rekla je da je interesovanje žena za tu obuku bilo iznad očekivanja.\n„Nama to pokazuje da žene u Paraćinu žele da uče i nadogradjuju svoja postojeća znanja i da imaju volje i ideje da pokrenu novi biznis. Sve polaznice nakon obuke dobiće setifikat koji dokazuje da poseduju stečeno znanje u oblasti digitalnih i preduzetničkih veština“, kazala je Jovčić.\nTa obuka je deo projekta „Digitalne i preduzetničke veštine za žene iz ruralnih područja“ koji se realizuje u okviru projekta „Ključni koraci ka rodnoj ravnopravnosti“ koji finansira Evropska unija, uz podršku Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost i Ministrstva za evropske integracije Srbije.\nObuka je besplatna, a polaznicama iz seoskih mesnih zajednica biće nadoknadjeni putni troškovi.\nOsim u Paraćinu projekat se sprovodi i u Ljuboviji, Ivanjici, Kuršumliji, Kniću i Majdanpeku.\nObuka je organizovana u saradnji organizacije Udruženja „Jednake mogućnosti“ iz Beograda i opštine Paraćin i završava se u subotu, 9. februara.\nObuku pohadja 20 žena iz paraćinske opštine.


CRTA :Otvorena biračka mesta u Zaječaru za glasanje na lokalnim izborima - CRTA\nSkoro sva biračka mesta otvorena su uglavnom na vreme. Posmatrači, koji su raspoređeni na svim biračkim mestima u Zaječaru, javljaju da su vreće sa izbornim materijalom bile zatvorene prilikom prijema. Sedam biračkih mesta u Zaječaru nije pripremljeno u skladu sa propisanim procedurama. Na otvaranju šest biračkih mesta nisu bili prisutni svi članovi stalnog sastava biračkog odbora.\nNa četiri biračka mesta zabeležene su ozbiljnije nepravilnost poput nepropisno uređenog mesta za glasanja i sugerisanja biračima za koga da glasaju od strane članova biračkog odbora. Na još tri biračka mesta zabeležni su slučajevi vođenja kampanje na manje od 50 metara od biračkog mesta.\nLokalni izbori se danas održavaju, pored Zaječara gde CRTA posmatračka misija “Građani na straži” ima raspoređene posmatrače, i u Kosjeriću, Vrbasu, Kovinu i Odžacima.


FoNet portal :: Pretraga / tagId=30425 / position=8\nTag: rast, Pogodaka: 104\nRast razmene s Mađarskom\nSvetska privreda je prošle godine doživela pad, a Srbija i Mađarska su obim robne razmere povećale za tri odsto, što svedoči o dobrim odnosima, jer su se dve zemlje najuspešnije u Evropi nosile sa ekonomskim i zdravstvenim posledicama pandemije, izjavio je danas mađarski ministar spoljnih poslova i trgovine Peter Sijarto.\nPredsednik Skupštine Vojvodine Ištvan Pastor izjavio je danas da su u pokrajini u proteklih godinu dana, bez obzira na izazove koje je nosio kovid, "kondicije privrede sačuvane" i da prvi kvartal u odnosu na prethodnu godinu pokazuje rast od 1,7 odsto.\nPoslednji sveži dan\nMeteorolog Nedeljko Todorović izjavio je da će u narednim danima temperature biti u porastu, kao i da će biti više sunčanih dana, dodavši da je danas bio poslednji sveži dan.\nMerkator beleži rast\nU prvom kvartalu ove godine Mercator Grupa zabeležila je rast normalizovane EBITDA od 7,4%, što je iznosilo 47,3 miliona evra, saopštila je ta kompanija.\nMercator Grupa objavila je danas da je u prvom kvartalu ove godine zabeležila rast normalizovane EBITDA od 7,4%, što je u ovom periodu iznosilo 47,3 miliona evra.\nBeograd kao pola Srbije\nNajviši rast profitabilnosti je ostvaren kod privrednih društava u regionu južne i istočne Srbije, a pozitivan neto rezultat ovog regiona je veći 2,6 puta od prošlogodišnjeg i iznosio je 58,8 milijardi dinara, dok su beogradske firme zaslužne za više od polovine ukupnog profita cele privrede, saopštila je danas Agencija za privredne registre (APR).


» LCCI International Qualifications LCCI International Qualifications – Oxford Centar Podgorica\nOxford Centar svojim polaznicima nudi mogućnost da polažu i dobiju certifikat koji izdaje Londonska privredna komora LCCI International Qualifications (Međunarodne kvalifikacije Londonske privredne komore).\nTo je najbrži i najlakši način da naši polaznici verifikuju svoje poznavanja engleskog jezika, smanjujući značajno troškove i proceduru u procesu certifikacije znanja.\nIspitni odbor Londonske privredne komore osnovan je 1887.godine i funkcioniše u 125 zemalja svijeta. Trenutno ima preko 8000 centara širom sveta u kojima se polažu ispiti za dobijanje međunarodno priznatih diploma. Ove diplome priznate su širom sveta od strane poslodavaca, velikih kompanija, univerziteta i drugih institucija visokog i višeg obrazovanja, državnih institucija i vlada država. Svake godine održi se oko 500000 ispita.\nOXFORD CENTAR PODGORICA – centre code MONT 1001\norganizujemo i intenzivne – specijalističke kurseve:\n• Engleski za turizam (English for Tourism – EFT)\n• Poslovni engleski (English for Business – EFB)\n• Engleski za potrebe trgovinskog poslovanja (English for Commerce – EFC)\nKursevi engleskog jezika odvijaju se na nekoliko nivoa i prema posebnim potrebama polaznika. LCCI i EDI nastoje da svojom ponudom zadovolje savremene potrebe različitih industrija za znanjem engleskog jezika. Kandidati vrlo specificnih profila i potreba (na primer, pisano znanje engleskog jezika za potrebe turističke struke) mogu steći odgovarajuće kvalifikacije koje su u skladu sa Zajedničkim evropskim okvirom za jezike Saveta Evrope (Common European Framework – CEF).\nU zavisnosti od broja nedeljnih časova, kursevi traju od tri do četiri meseca.\n• Briga o korisnicima i\n• Informacione tehnologije.\nLCCI EDI kursevi su pogodni za one koji već poseduju određena stručna znanja, a žele da se dodatno usavrše u oblasti koja je njihov osnovni profil kako bi zadovoljili zahteve međunarodnog poslovanja. Na primer, pravnik koji radi u međunarodnoj kompaniji želi da stekne bolju sliku pravnog sistema u evropskim zemljama.\nTakođe, LCCI EDI kursevi su korisni za polaznike koji žele da steknu znanja iz oblasti koje nisu njihova osnovna delatnost. Na primer, menadžer male kompanije koji nije ekonomista po zanimanju, a želi da stekne osnove iz oblasti marketinga.\nDodatna pogodnost ovih kurseva je da su na engleskom jeziku. Naime, tokom sticanja stručnih znanja, polaznik usavršava i svoje poznavanje engleskog jezika. Zbog toga je potrebna i provera znanja enlgeskog jezika prije početka upisivanja profesionalnog kursa.\nU slučaju da vam je potrebno stručno usavršavanje iz oblasti koja ovde nije navedena, molimo vas da pogledate izbor međunarodno priznatih LCCI EDI kvalifikacija i obratite nam se sa molbom za organizovanje datog kursa.\nJoš jedna kvalifikacija u okviru engleskog jezika jeste Procjena poznavanja veština engleskog jezika (English Language Skills Asssessment – ELSA). Ovo je skup dijagonostičkih testova koji precizno mjeri znanje jezika polaznika. Namijenjeni su polaznicima kojima je zbog posla ili studiranja u stranim institucijama potreban medjunarodno priznati sertifikat o znanju engleskog jezika.\nEngleski za turizam namenjen je kandidatima koji žele da uspešno komuniciraju sa korisnicima njihovih usluga, bilo pismeno ili usmeno.\nPostoje dva nivoa ove kvalifikacije:\n• Engleski za turizam, nivo 1 i\n• Engleski za turizam, nivo 2.\nNivo 1 je namenjen polaznicima koji su u turističkoj industriji zaduženi za rad sa klijentima, dok je nivo 2 zamišljen za kandidate koji rade na rukovodećim pozicijama u turizmu.\nNa oba nivoa polažu se dva testa:\n• Pismeni test engleskog za turizam (Written English for Tourism – WEFT) nivo 1 i nivo 2\n• Govorni test engleskog za turizam (Spoken English for Tourism – SEFT) nivo 1 i nivo 2.\nPoslovni engleski je kvalifikacija koja se može ostvariti na 5 nivoa:\n• Poslovni engleski, osnovni nivo (English for Business, Foundation Level)\n• Poslovni engleski, nivo 1 (English for Business, Level 1)\n• Poslovni engleski, nivo 2 (English for Business, Level 2)\n• Poslovni engleski, nivo 3 (English for Business, Level 3)\n• Poslovni engleski, nivo 4 (English for Business, Level 4)\nSvaka kvalifikacija usavršava sve četiri jezičke veštine (čitanje, slušanje, pisanje i govor) i osposobljava kandidata da funkcionalno koristi jezik u različitim poslovnim okruženjima, od osnovnih do naprednih.\nOve kvalifikacije su, pre svega, namijenjene kandidatima koji rade u međunarodnim kompanijama, ili imaju poslovnu saradnju sa međunarodnim partnerima i žele da njihova komunikacija na engleskom bude precizna i efektna.\nOvi kursevi su takođe organizovani po nivoima od početnog do naprednog, a pohađaju ih osobe koje žele naučiti poslovnu komunikaciju (telefonski razgovori, sastanci, pregovaranje, prezentacije, pisanje izvještaja, poslovnih dokumenata, itd…).\nOni su prije svega namenjeni poslovnim ili budućim poslovnim ljudima iz raznih oblasti koji kontaktiraju ili će kontaktirati sa poslovnim partnerima. Cilj ovih kurseva je da se polaznici osposobe da na stranom jeziku aktivno vode usmenu i pismenu poslovnu komunikaciju u raznim situacijama.\nKursevi iz oblasti marketinga i odnosa sa javnošću omogućavaju kandidatima da razviju razumijevanje različitih vrsta marketinških aktivnosti, uključujući reklamiranje, odnose sa javnošću, prodaju i promociju, kao i istraživanje tržišta. LCCI EDI kursevi osposobljavaju kandidate da razviju razumijevanje koncepta odnosa sa javnošću, njihovu multifunkcionalnost i osnovne principe koji se primenjuju, kao i prirodu, ulogu i organizaciju u ključnim oblastima, kao što su odnosi sa medijima i medijske aktivnosti. Polaznici se na LCCI EDI kursevima upoznaju sa trenutnim trendovima i promjenama u svetu marketinga, a naročito onim izazvanim primenom savremenih tehnologija. Svoja znanja i veštine polaznici procjenjuju na praktičnim primerima.\nU zavisnosti od nivoa kursa, oblasti učenja su prilagođene početnicima, odnosno kandidatima koji namjeravaju da se zaposle u ovoj privrednoj grani, kao i već iskusnim marketing menadžerima, menadžerima za odnose sa javnošću i vođama timova.\nU ponudi su kursevi iz sledećih oblasti:\nReklamiranje (Advertising) i\nOdnosi sa javnošću (Public Relations)\nMeđunarodna škola stranih jezika OXFORD CENTAR Podgorica, po prvi put u Crnoj Gori, ima u ponudi intenzivne kurseve engleskog jezika, specijalizovane za:\n1. Poslovni engleski jezik\nKursevi se organizuju tri puta sedmično u blok časovima (u trajanju od 90 minuta).\nNakon završenog intenzivnog kursa, polaznici polažu završni ispit i dobijaju prestižnu diplomu Londonske Privredne komore iz Velike Britanije. Diploma je priznata u svim zemljama svijeta i služi kao međunarodna potvrda o visokom znanju engleskog jezika iz navedenih oblasti privrede. Ova diploma omogućava niz prednosti prilikom zapošljavanja, bilo da se radi o Crnoj Gori, ili o nekoj drugoj zemlji svijeta.


Mere obezbeđenja su na takvom nivou danema potrebe bilo šta menjati, rekao je ministar policije RS. Lukač je rekao da će, prema nekim procenama, komemorativnom skupu u Potočarimaprisustvovati više od 80 delegacija. On je dodao da „raspolaže informacijama s terena da u Maršu mira Bošnjaka, koji je već krenuo iz Nezuka prema Srebrenici, za sada nema bilo kakvih ratnih zastava, majica ili bilo kakvih provokativnih obeležja“.\n„Nikome nećemo dozvoliti da prekida taj marš, jer niko nema pravo na to. Policija RS će to sprečiti i omogućiti da se marš odvija bez problema i onako kako je i planiran“, rekao je Lukač, komentarišući najave Udruženja ratnih vojnih invalida iz Zvornika da će „preseći“ put učesnicima Marša mira ako budu nosili provokativna obeležja i ratne zastave Armije BiH.\nI ministar unutrašnjih poslova Federacije BiH Aljoša Čampara rekao je da je na nivou Federacije BiH formiran Operativni štab za obezbedenje komemorativnog skupa u Potočarima i izrazio nadu da će sve proći u najboljem redu i miru. (Beta)


Srbija šalje samo jedno ime u Evropu – ime koga se odrekla, a da ga nije ni čula - 09.06.2021, Sputnik Srbija\nFilip Holender će biti jedini predstavnik srpske fudbalske Superlige na predstojećem Evropskom prvenstvu – rođeni Kragujevčanin biće deo reprezentacije... 09.06.2021, Sputnik Srbija\nFudbaler beogradskog Partizana, u koji je prošle godine stigao kao pozajmljeni igrač iz švajcarskog Lugana, nedavno je dobio stalan posao u redovima crno-belih, koji se nadaju njegovim dobrim partijama na Evropskom prvenstvu, ne bi li podigli i svoj rejting.A Holender već podiže rejting Srbije, njegove države koja se nije potrudila da ga zadrži, a istovremeno nije uspela da se plasira na Evropsko prvenstvo, u već čuvenoj utakmici protiv Škotske u Beogradu.U Partizanu je igrao kao napadač, za Mađarsku kao levo krilo, čak i kao krilni bek, a karijeru je startovao u rodnom Kragujevcu, u školi fudbala Fitnes, odakle su potekli i Filip Kostić, Đorđe Rakić, Danko Lazović, da bi od 2007. do 2009. godine nosio dres Radničkog.Pre gotovo 12 godina Holender je otišao u Mađarsku, postao je član Honveda gde je igrao za mlađe kategorije i postepeno krčio put do velike scene, daleko od očiju matične države, koja nije ispratila njegov uspon.„Kada sam stigao u Mađarsku mislio sam da nikada neću uspeti da naučim taj jezik“, rekao je svojevremeno Holender.Došao je na mala vrata, ideja njegove porodice je bila da se preseli u Mađarsku i to u ekipu Honveda, gde je ponikao Ferenc Puškaš, jedan od najboljih golgetera svih vremena.„Bio sam usamljen u Mađarskoj, ali sam mogao da radim sa velikim trenerima i da postanem čovek. Osetio sam kako izgleda boriti se za opstanak i kako izgleda biti šampion. Dogodile su mi se neverovatne stvari“, govorio je Holender.Poziv reprezentacije Mađarske je prihvatio, Srbija ga nije zvala, a nova država mu je uz dobrodošlicu i priliku da napreduje ponudila i svoj pasoš, kao jedan vid potvrde njegovih kvaliteta.Godinama kasnije, Holender će dobiti priliku da predstavlja Mađarsku na Evropskom prvenstvu, ali i Srbiju, na već neki način, kao jedini fudbaler iz Superlige Srbije.„Velika je čast za svakog fudbalera da sa svojom reprezentacijom može da igra na Evropskom prvenstvu. Tada se ne postavlja pitanje možeš li, već se jednostavno to podrazumeva, pre svega, kao čast i nagrada za dobre igre“, rekao je Holender nedavno za sajt Partizana.Holender će imati priliku da se suoči sa velikim rivalima, pošto će Mađarska igrati u Grupi F protiv Francuske, Nemačke i Italije.„Sa najboljim ekipama smo u grupi, daćemo sve od sebe i videćemo na kraju šta će biti. Bitno je da mi igramo naš stil igre i da uživamo u tome, a na kraju ćemo videti šta možemo da uradimo.To jesu najjače ekipe, ali ne želim da razmišljam o tome na taj način, već isključivo o nama i na koji način možemo da im otežamo situaciju, što više i kroz svaku utakmicu. Moje mišljenje je da je Francuska jedan od favorita za osvajanje, ali opet, u fudbalu nikad ne znaš šta može da se desi…“Srbija je, nažalost, ostala Filipova neispunjena želja, kao što je Srbiji plasman na Evropsko prvenstvo.„Srbija ima fantastične igrače, kao što sam u više navrata rekao. Imaće uspehe u budućnosti, siguran sam u to“, optimističan je Holender, koji pred sobom ima velike zadatke, da predstavi svoju sadašnju državu, svoju matičnu državu, rodni grad i klub, beogradski Partizan, kada već srpski fudbaleri nisu uspeli da izbore mesto među elitom evropskog fudbala.► Italija držala čas fudbala, svet bruji o Ronaldovom trku /video/► Srbija nije uspela da pobedi Jamajku► Kremlj o spornom ukrajinskom dresu: Sačekati zvaničnu reakciju UEFA\n22:06 09.06.2021 (Osveženo: 12:05 12.08.2021)\n© Foto : FK PartizanFilip Holender\nFudbaler beogradskog Partizana, u koji je prošle godine stigao kao pozajmljeni igrač iz švajcarskog Lugana, nedavno je dobio stalan posao u redovima crno-belih, koji se nadaju njegovim dobrim partijama na Evropskom prvenstvu, ne bi li podigli i svoj rejting.\nA Holender već podiže rejting Srbije, njegove države koja se nije potrudila da ga zadrži, a istovremeno nije uspela da se plasira na Evropsko prvenstvo, u već čuvenoj utakmici protiv Škotske u Beogradu.\nU Partizanu je igrao kao napadač, za Mađarsku kao levo krilo, čak i kao krilni bek, a karijeru je startovao u rodnom Kragujevcu, u školi fudbala Fitnes, odakle su potekli i Filip Kostić, Đorđe Rakić, Danko Lazović, da bi od 2007. do 2009. godine nosio dres Radničkog.\nPre gotovo 12 godina Holender je otišao u Mađarsku, postao je član Honveda gde je igrao za mlađe kategorije i postepeno krčio put do velike scene, daleko od očiju matične države, koja nije ispratila njegov uspon.\n„Kada sam stigao u Mađarsku mislio sam da nikada neću uspeti da naučim taj jezik“, rekao je svojevremeno Holender.\nDošao je na mala vrata, ideja njegove porodice je bila da se preseli u Mađarsku i to u ekipu Honveda, gde je ponikao Ferenc Puškaš, jedan od najboljih golgetera svih vremena.\n„Bio sam usamljen u Mađarskoj, ali sam mogao da radim sa velikim trenerima i da postanem čovek. Osetio sam kako izgleda boriti se za opstanak i kako izgleda biti šampion. Dogodile su mi se neverovatne stvari“, govorio je Holender.\nPoziv reprezentacije Mađarske je prihvatio, Srbija ga nije zvala, a nova država mu je uz dobrodošlicu i priliku da napreduje ponudila i svoj pasoš, kao jedan vid potvrde njegovih kvaliteta.\nGodinama kasnije, Holender će dobiti priliku da predstavlja Mađarsku na Evropskom prvenstvu, ali i Srbiju, na već neki način, kao jedini fudbaler iz Superlige Srbije.\n„Velika je čast za svakog fudbalera da sa svojom reprezentacijom može da igra na Evropskom prvenstvu. Tada se ne postavlja pitanje možeš li, već se jednostavno to podrazumeva, pre svega, kao čast i nagrada za dobre igre“, rekao je Holender nedavno za sajt Partizana.\nHolender će imati priliku da se suoči sa velikim rivalima, pošto će Mađarska igrati u Grupi F protiv Francuske, Nemačke i Italije.\n„Sa najboljim ekipama smo u grupi, daćemo sve od sebe i videćemo na kraju šta će biti. Bitno je da mi igramo naš stil igre i da uživamo u tome, a na kraju ćemo videti šta možemo da uradimo.To jesu najjače ekipe, ali ne želim da razmišljam o tome na taj način, već isključivo o nama i na koji način možemo da im otežamo situaciju, što više i kroz svaku utakmicu. Moje mišljenje je da je Francuska jedan od favorita za osvajanje, ali opet, u fudbalu nikad ne znaš šta može da se desi…“\nSrbija je, nažalost, ostala Filipova neispunjena želja, kao što je Srbiji plasman na Evropsko prvenstvo.\n„Srbija ima fantastične igrače, kao što sam u više navrata rekao. Imaće uspehe u budućnosti, siguran sam u to“, optimističan je Holender, koji pred sobom ima velike zadatke, da predstavi svoju sadašnju državu, svoju matičnu državu, rodni grad i klub, beogradski Partizan, kada već srpski fudbaleri nisu uspeli da izbore mesto među elitom evropskog fudbala.


Svetlost svitaca: Aplikacija za obilazak Starog Sajmišta - Mingl\nU okviru projekta Svetlost svitaca četrnaest srednjoškolaca je ovog leta, zajedno sa istoričarima i umetnicama iz Srbije i Nemačke, osmislilo i kreiralo multimedijalnu šetnju na lokaciji bivšeg logora. Rezultati njihovog rada sada su dostupni putem aplikacije koja se može preuzeti sa sajta Filmskog festivala Slobodna zona.\nRajko Petrović, direktor Filmskog festivala Slobodna zona koji koordinira projektom, izjavio je da je sav ovaj rad nastao pre svega iz velike potrebe da se neguje kultura sećanja, ali i da se izađe na kraj sa sve brojnijim dezinformacijama: Danas kada odemo na ovu lokaciju, skoro da ne možemo da nađemo nijedan izvor gde bismo mogli da dobijemo osnovne informacije. On je dodao da je upravo zbog toga naziv projekta vrlo simboličan: Svi mladi ljudi koji su radili na ovoj aplikaciji predstavljaju neku vrstu svetlosti u tom okruženju mraka, zaborava i tame.\nSvetlost svitaca ima i dodatnu vrednost jer predstavlja odličan primer vršnjačke edukacije i prenošenja znanja među mladima. Istoričar Aleksandar Todosijević, predsednik Udruženja za društvenu istoriju Euroclio iz Srbije, navodi da ova tema zauzima važno mesto u obrazovanju: Sva istraživanja pokazuju da mladi danas slabo poznaju istoriju. Mnogo je pogrešnih tumačenja i dezinformacija koje nalaze svoje mesto u javnom diskursu. On je podsetio da je Beograd bio jedinstven grad u Evropi tokom okupacije u Drugom svetskom ratu, s obzirom na to da su u samom gradskom jezgru postojala čak tri logora - Staro sajmište, Banjica i Topovske šupe. Želeli smo da skrenemo pažnju mladima na važnost ovog mesta na kojem su stradali Jevreji, Srbi, Romi i svi oni koji su bili protivnici nacista.\nNa kreiranju sadržaja za aplikaciju učestvovali su mladi iz Beograda, Novog Sada, Novog Pazara, Valjeva, Leskovca, Bečeja i Subotice. Njima je pomogao tim umetnica i umetnika iz Nemačke i Srbije, pod čijim su mentorstvom, kroz četiri radionice, kreirali autentičan sadržaj za vođenu turu po Sajmištu. Radionice su vodile pozorišna rediteljka Suzan Hrudina iz pozorišne trupe Spreeagenten iz Berlina, umetnica performansa Elana Kac, dizajnerka svetla Milica Komlenić-Vukić i video umetnica Branka Pavlović. Za koncept aplikacije bili su zaduženi dramaturškinja Maša Seničić i reditelj Nikola Polić. Stručni konsultanti na projektu bili su istoričari Nataša Kostić i Milovan Pisari.\nBranka Pavlović jedna je od umetnica koja je sa ekipom srednjoškolaca radila na osmišljavanju sadržaja. Prema njenim rečima, ova aplikacija predstavlja svojevrsni virtuelni spomenik svim žrtvama, kao i samom prostoru Starog sajmišta, koji je pun konflikata, ali i skrivene lepote. Radili smo sa izvanrednim mladim ljudima koji imaju mnogo talenata i koji su dali lični pečat ovoj priči, tvrdi Pavlović. Oni su koristili arhivski materijal, brojna originalna svedočanstva, pisma i fotografije, da bi potom uz pomoć glume, scenskog pokreta, pa čak i svetlosnih instalacija i instalacija u javnom prostoru, napravili više od 25 video sadržaja, kao i druge tekstualne i audio formate. Aplikacija Svetlost svitaca povezuje prošlost i sadašnjost na neočekivane načine, a njena najveća vrednost je što je priča o Starom sajmištu ispričana iz perspektive mladih ljudi danas i namenjena njihovim vršnjacima kao poziv na razmišljanje i stvaranje.\nUčenik Gimnazije Novi Pazar Adem Tutić kazao je da se tokom rada na projektu njegov doživljaj samog mesta menjao iz dana u dan: Kako su dani prolazili, ulazili smo u nove perspektive i gledali na to mesto drugačijim očima. Svu tu napetost i teške informacije uspeli smo da svarimo kroz svoje autorske radove i prilagodimo ih aplikaciji. Njegova želja je da ovu aplikaciju posebno koriste profesori i učenici na svojim vannastavnim aktivnostima.\nAdem Tutić (Foto: Tanja Drobnjak)\nNevena Mitrović, učenica Pete beogradske gimnazije, priznala je da nije znala mnogo toga o Starom sajmištu, osim da je tu nekada bio logor. Prvi put kada smo došli na Sajmište osetila sam neku nelagodu. Shvatila sam da je to mesto koje je proživelo mnogo toga, a da mi sada treba da doživimo sve to kroz dve sedmice, objasnila je ona, dodajući kako joj je rad na projektu bio značajno lakši kako zbog mentorskog dela, tako i zbog saradnje sa vršnjacima.\nNevena Mitrović (Foto: Tanja Drobnjak)\nAplikacija Svetlost svitaca može da se preuzme potpuno besplatno sa sajta Filmskog festivala Slobodna zona, a uskoro će pored srpskog, ceo sadržaj biti dostupan i na engleskom jeziku.\nProjekat Svetlost svitaca realizuje Filmski festival Slobodna zona uz podršku Fondacije Sećanje, odgovornost, budućnost (EVZ) iz Berlina i saradnju Fondacije Fond B92 (program Slobodna zona junior), Centra za primenjenu istoriju, Udruženja za društvenu istoriju – Euroclio, nezavisne pozorišne trupe Spreeagenten iz Berlina i CeDiS, Freie Universität Berlin.


Dodik: Bez povlačenja Inckovog zakona nema učešća u radu zajedničkih organa BiH | Katera\nDodik: Bez povlačenja Inckovog zakona nema učešća u radu zajedničkih organa BiH\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da je na večerašnjem sastanku evropskom komesaru Oliveru Varheljiju prenio da Republika Srpska neće učestvovati u radu zajedničkih organa BiH dok se ne povuče sporni zakon koji je donio bivši visoki predstavnik u BiH Valentin Incko.\n- To su upravo oni organi za koje je Narodna skupština rekla da neće da se participira u njihovom radu sve dok se ne riješi problem vezan za nametnuti zakon - rekao je Dodik na konferenciji za novinare nakon večerašnjeg sastanka u Banjaluci sa Varheljijem kojem su prisustvovali i predsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović i premijer Srpske Radovan Višković.\n- Nakon toga pristajemo da razgovaramo i u parlamentu BiH o načinu na koji bi se moglo riješiti to pitanje, ali bez povlačenja i ukidanja te odluke, to neće biti moguće - naglasio je Dodik.\nSastanak Dodik sa Varheljijem održan je u zgradi Vlade Republike Srpske.\nNakon ovog sastanka, održan je i sastanak Dodika, predsjednika Republike Srpske Željke Cvijanović i predsjednika Vlade Srpske Radovana Viškovića sa Varheljijem.\nKLjUČNE RIJEČI milorad dodik valentin incko bih republika srpska\nNastava u Srpskoj počinje u ponedjeljak, 24. januara Nastava u Srpskoj počinje u ponedjeljak, 24. januara\nVećina opoziva u Srpskoj završava neslavno, a budžeti opština i gradova sve tanji Većina opoziva u Srpskoj završava neslavno, a budžeti opština i gradova sve tanji\nSvaka porodilja u Srpskoj od sada ima pravo na 500 KM pomoći države Svaka porodilja u Srpskoj od sada ima pravo na 500 KM pomoći države


MERKEL, MACRON I PUTIN: Primirje u Siriji ne važi za operacije protiv terorista - GlobalCir\nRuski predsjednik Vladimir Putin razgovarao je danas telefonom sa francuskim predsjednikom Emanuelom Makronom i njemačkim kancelarom Angelom Merkel o situaciji u istočnoj Guti, predgrađu Damaska.\nU saopštenju pres-službe Kremlja navodi se da su troje lidera razgovarali o situaciji u istočnoj Guti i problemima u vezi sa isporukom humanitarne pomoći ovom i drugim regionima.\n“Posebna pažnja je usmjerena na činjenicu da se prekid vojnih aktivnosti ne odnosi na operacije protiv terorističkih grupa”, navodi se u saopštenju.\nIsti izvor navodi da su svi učesnici razgovora pohvalili rezultate “zajedničkog konstruktivnog rada”, koji je omogućio usvajanje rezolucije Savjeta bezbjednosti UN 2401. Lideri su, takođe, istakli “značaj nastavka zajedničkih napora radi ubrzane i pune implementacije odredaba rezolucije”, navodi se u saopštenju, prenio je “Sputnjik”.\nPutin je obavijestio Merkelovu i Makrona o koracima koje je Rusija preduzela u Siriji s ciljem evakuacije civila, isporuke humanitarne pomoći i pružanja ljekarske pomoći ranjenima i bolesnima.\n“Postignut je sporazum o jačanju razmjene informacija o situaciji u Siriji putem različitih kanala”, navodi se u saopštenju iz Kremlja.\nHRVATSKA ZAIGRALA OTVORENO: Pola milijarde dolara Izraelu za preko tri decenije stare avione


Timovi za UES FUCZ na planini Dinari uništili minobacačku minu koju su prolašli planinari | Federalna uprava civilne zaštite\nNakon dojave na teren su izašli pripadnici timova za UES (uklanjanje eksplozivnih sredstava) FUCZ (“Bihać A” i “Livno A”) i u vrlo kratkom roku stigli na markiranu lokaciju udaljenu 12 km od asfaltnog puta na nadmorskoj visini od 1.365 metara, gdje su članovi GSS HBŽ bili osiguranje i podrška u njenom lociranju. I ovaj primjer brze reakcije timova FUCZ i dobre saradnje sa GSS-om i planinarima svakako je dobrim dijelom rezultat javnog poziva kojeg je početkom juna ove godine FUCZ uputila planinarima i planinarskim vodičima da prijave pronalazak neeksplodiranih ubojnih sredstava.\nNa planinarskoj stazi Korita Veliki Bat na planini Dinari u općini Bosansko Grahovo, u podnožju vrha Mali Bat, planinari, od kojih su neki članovi GSS-a, jučer su pronašli i označili mjesto na kome se nalazio NUS (neeksplodirano ubojno sredstvo).\nNakon dojave na teren su izašli pripadnici timova za UES FUCZ (“Bihać A” i “Livno A”) i u vrlo kratkom roku stigli na markiranu lokaciju udaljenu 12 km od asfaltnog puta na nadmorskoj visini od 1.365 metara na kojoj se nalazila neeksplodirana MB mina laka trenutno fugasna M52 120mm.\nMina je u skladu sa standardnim operativnim procedurama uspješno uništena na licu mjesta.\nI ovaj primjer brze reakcije timova FUCZ i dobre saradnje sa GSS-om i planinarima svakako je dobrim dijelom rezultat javnog poziva kojeg je početkom juna ove godine FUCZ uputila planinarima i planinarskim vodičima da prijave pronalazak neeksplodiranih ubojnih sredstava.\nU pojedinim slučajevima timovi za UES FUCZ već su uklonili nekoliko sredstava prijavljenih pored planinarskih staza na planinama Treskavici i Visočici u čiju je blizinu bilo moguće prići vozilima.\nSve ove aktivnosti bez sumnje doprinose spašavanju ljudskih života na našim bh. planinama i stavaranju sigurnijeg okruženja kako planinarima i planinarskim vodičima tako i građanima i turistima koji sve više posjećuju bh.planine.\nTagged: civilna, deminiranje, Dinara, federalna, izvještaj, planinari, uprava, zaštita\n« Završeno uzorkovanje i primopredaja deminerskog zadatka na lokalitetu Golo brdo 1 u općini Novi Grad Sarajevo\tSažetak redovnog izvještaja o stanju u Federaciji BiH, za dane 09./10.11.2017.godine, do 10:00 sati »


Vučić: NIS najviše doprinosi budžetu Srbije | Srbija | Vesti\nVučić: NIS najviše doprinosi budžetu Srbije\nPANČEVO, 23. oktobar 2017. (TV Pančevo) – Predsednik Srbije Aleksandar Vučić prisustvovao je u Rafineriji Pančevo svečanom obeležavanju početka izgradnje projekta "Duboka prerada" sa tehnologijom odloženog koksovanja, ključne investicije druge faze modernizacije Rafinerije. Realizacijom projekta NIS nastavlja sa ulaganjima u unapređenje zaštite životne sredine, jer će se početkom rada "duboke prerade" steći uslovi za prestanak prozvodnje mazuta sa visokim sadržajem sumpora.\nPredsednik Aleksandar Vučić istakao je danas u Pančevu da je veoma zadovoljan jer se krenulo u izgradnju objekta duboke prerade, i da je to još jedan veliki korak ka modernoj i uspešnoj Srbiji sa evropskim standardima i boljom budućnošću.\n- Želim da zahvalim "Gaspromnjeftu" na ogromnom trudu i energiji, jer već tri godine zajednički rade sa srpskim delom u NIS-u da se postigne plan i napravi dogovor kako da krenemo u proces duboke prerade. Mnogo godina se pričalo koji je najbolji metod, koju metodologiju, koju tehnologiju da primenimo. Evo nas danas na gradilištu i za dve godine očekujemo izvanredne rezultate duboke prerade - istakao je Vučić.\nPrema njegovim rečima, investicije NIS-a su obezbedile da imamo najbolje gorivo u ovom delu Evrope i da se kvalitet goriva iz Srbije može prepoznati kada se kupuje neko od goriva u drugim zemljama.\n- U budućnosti naš posao je da povećamo proizvodnju dizela, da duboku preradu dovedemo do nivoa više od 99 odsto, da imamo koksa, da tu tešku frakciju - mazut - svedemo na minimum, i da pokušamo da kažemo da pripadamo jednoj od najmodernijih zemalja u proizvodnji nafte, makar u ovom delu Evrope, a rekao bih da ćemo i dalje od toga moći da kažemo. Želim istovremeno građanima Srbije da kažem da NIS najviše doprinosi i najviše novca ostavlja u budžetu Republike Srbije - istakao je Vučić.\nPredsednik Srbije izjavio je da je Srbija ove godine imala 1,6 milijardi evra direktnih stranih investicija, što je 8,3 odsto više nego što je bilo prošle godine.\n- A prethodne godine imali smo više investicija nego sve zemlje i teritorije u regionu zajedno - rekao je Vučić na obeležavanju početka radova na projektu "Duboka prerada" u Rafineriji Pančevo.\nVučić je rekao da sa Ruskom Federacijom povećavamo trgovinsku razmenu. Ta zemlja je sve značajaniji spoljnotrgovinski partner Srbije, rekao je Vučić, koji je zahvalio predsedniku Rusije Vladimiru Putinu, koji se, kako kaže, uvek interesuje za našu ekonomsku i svaku drugu saradnju. U projekat "Duboka prerada" biće uloženo više od 300 miliona evra, završetak radova na postrojenju planiran je za treći kvartal 2019. godine i njegovom izgradnjom prerađivački kompleks NIS-a biće najmoderniji u Evropi.\n- Jedna od ključnih stvari je što predsednik ovoj saradnji poklanja veliku pažnju. Smatram da će ovaj projekat za dve godine biti realizovan uspešno i u korist i Srbije i Rusije - rekao je ambasador Rusije u Srbiji Aleksandar Čepurin.\n- Ovo je komplikovan i krupan projekat, ali nema sumnje da će uspešno biti realizovan - izjavio je predsednik Upravnog odbora "Gaspromnjefta" Aleksandar Djukov.\n- Zahvaljujući dobrim projektima i dobroj saradnji u NIS-u, imamo dovoljno samopouzdanja da vas već danas pozovemo da se za dve godine ponovo vidimo ovde, da zajedno otvorimo novi pogon Rafinerije, koji će, siguran sam, biti ponos srpske privrede i Naftne industrije Srbije - rekao je generalni direktor NIS-a Kiril Tjurdenjev.\n- Kada je reč o Vojvodini, skrenuću pažnju samo na neke pokazatelje - pokazatelj za Južnobanatski okrug, u kojem u odnosu na kraj 2016. godine, danas imamo 4 000 manje nezaposlenih. Želim da zahvalim svima koji su ovom projektu učestvovali, kao i Naftnoj industriji na dobroj saradnji koju imamo, na budućim projektima u kojima ćemo zajednički učestvovati, projektima lokalnog ekonomskog razvoja - istakao je predsednik Vlade AP Vojvodine Igor Mirović.\n- Pozivam naše partnere iz Naftne industrije Srbije da uključe srpske kompanije kako bi bile deo tehnološkog iskoraka koji je ovaj projekat donosi - rekao je ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić.\nRealizacijom projekta NIS nastavlja sa ulaganjima u unapređenje zaštite životne sredine jer će se početkom rada "duboke prerade" steći uslovi za prestanak prozvodnje mazuta sa visokim sadržajem sumpora. Odgovarajući na pitanje novinara regionalne RTV Pančevo, predsednik Aleksandar Vučić saopštio je da će država uskoro razmatrati pitanja i Petrohemije i Azotare.\n- Imamo sastanak u sredu i četvrtak. Petrohemiji ide dobro, konjuktura tržišta je takva da sa Petrohemijom nemamo problema. Imaju oko 80 miliona evra na računu. Sledeće godine možemo da razgovaramo o daljoj transformaciji Petrohemije, nema potrebe da žurimo. Ono što je problem i što moramo da rešavamo, i zbog visine cene gasa, tehnologije i naših visokih troškova, to su pančevačka Azotara i MSK u Kikindi. Gledaćemo da rešimo, da pomognemo, moramo da napravimo profitabilno poslovanje, ne može država da krvari na takav način. O tome govorimo već dugo i to sada postaje prioritet, posle završenog posla sa Železarom - rekao je Vučić.\nNova postrojenja u Rafineriji omogućiće optimalna iskorišćenja kapaciteta Rafinerije nafte i povećanje efikasnosti prerade do 99,2 odsto, sa sadašnjih 86 procenata. To će značiti, kako je saopštio NIS, povećanu proizvodnju viskokvalitetnog benzina i dizela, kao i početak proizvodnje koksa, koji se do sada uvozio u našu zemlju.


Stariji korisnici su oprezniji na internetu ali nisu upoznati sa opasnostima Stariji korisnici su oprezniji na internetu ali nisu upoznati sa opasnostima – Personal magazin\nKada je reč o bezbednosti na internetu, korisnici stariji od 45 godina generalno su obazriviji od mlađih internet korisnika prilikom deljenja informacija ali ne poseduju dovoljno znanja kako bi uočili…\nKada je reč o bezbednosti na internetu, korisnici stariji od 45 godina generalno su obazriviji od mlađih internet korisnika prilikom deljenja informacija ali ne poseduju dovoljno znanja kako bi uočili prevaru ili direktnu pretnju. Prema nedavnim istraživanjima koje je sprovela kompanija Kaspersky Lab, a koja se odnose na navike internet korisnika, ljudi mlađi od 24 godine generalno otkrivaju više informacija o sebi i ne preduzimaju adekvatne mere zaštite, iako bolje razumeju sa kojim pretnjama se suočavaju na internetu nego što je to slučaj kod starijih korisnika.\nIstraživanjem je ustanovljeno da za mlade ljude deljenje ličnih informacija predstavlja svakodnevnicu, pri čemu se čak 83 odsto njih dopisuje preko interneta u poređenju sa 53 odsto korisnika starijih od 45 godina. Kada je reč o deljenju eksplicitnog sadržaja na internetu (makar jedanput), mlađi korisnici rade to čak 3 puta više: 23 naspram 7 odsto kod starijih korisnika.\nMlade generacije generalno su nestrpljive kada je u pitanju instaliranje softvera i preuzimanje datoteka. 26 odsto njih je izjavilo da uopšte ne čitaju pravila i uslove prilikom instalacije softvera. To znači da oni ne znaju kakvom programu dozvoljavaju pristup, koje dodatne programe će možda instalirati , kao i da li će dozvoliti promenu podešavanja na operativnom sistemu. Za razliku od njih, samo 12 odsto korisnika starijih od 45 godina ne čita sitna slova prilikom instaliranja softvera. Mlađi korisnici takođe obraćaju manje pažnje kada je u pitanju preuzimanje datoteka sa interneta, pri čemu svaki treći (31 odsto) korisnik preuzima datoteke sa različitih izvora, u poređenju sa 10 odsto kod starijih korisnika.\nSvaki četvrti (24 odsto) korisnik mlađi od 24 godine onesposobio bi bezbednosno rešenje ako bi ono pokušalo da spreči instaliranje softvera, dok je ovakvo ponašanje zabeleženo kod samo 13 odsto starijih ispitanika.\nMeđutim, prema rezultatima istraživanja kompanije Kaspersky Lab, kada je reč o suočavanju sa potencijalnim pretnjama, mlađi korisnici lakše prepoznaju malver pretnje. Kada je trebalo da preuzmu pesmu sa četiri različita izvora, skoro svaki treći (30 odsto) korisnik mlađi od 24 godine preuzeo je najopasniji „.exe“ fajl, u poređenju sa skoro pola (42 odsto) ispitanika starijih od 45 godina. Bezbednu, „.wma“ opciju odabrao je svaki peti korisnik stariji od 45 godina, dok je to uradilo čak 29 odsto mlađih korisnika.\nUsled nedostatka ograničenja, kada je u pitanju surfovanje internetom, mlađi korisnici mnogo češće će se susretati sa malver infekcijama nego odrasli korisnici. 57 odsto mladih iskusilo je makar jedan napad u 2015. godini, u poređenju sa 34 odsto starijih korisnika. Zbog nedostatka iskustva, kada je u pitanju susret sa onlajn rizicima, starije žrtve će češće od mlađih generacija navoditi da im nije jasno kako su njihovi računari inficirani: 17 odsto u poređenju sa 10 odsto kod mlađe populacije.\n„Iako je očigledno da je ponašanje starijih korisnika na internetu obazrivije i ne sadrži preterani rizik, kada se suoče sa sajber pretnjom oni ne poseduju adekvatno znanje koje će im pomoći da je identifikuju i odbrane se. Ne postoji adekvatna zamena za dobar instinkt koji će vam pomoći da uočite pretnju. Jako je važno da korisnici svih starosnih grupa budu oprezni ali i upoznati sa potencijalnim onlajn pretnjama, bez obzira na to koliko često i u koje svrhe koriste internet. Korisnici bi takođe trebalo da imaju instalirano bezbednosno rešenje koje će im pružiti zaštitu prilikom preuzimanja datoteka i onlajn komunikacije“, izjavio je Dejvid Em (David Emm), glavni bezbednosni istraživač u kompaniji Kaspersky Lab.\nKako bi pomogli korisnicima da zaštite svoje „digitalne“ živote i izbegnu probleme koje im potencijalne pretnje mogu izazvati, proizvodi kompanije Kaspersky Lab kao što su Kaspersky Internet Security – multi-device i Kaspersky Total Security – multi-device štite ih od najnovijih malver i internet pretnji sa kojima se mogu suočiti svakog dana.\nStariji korisnici su oprezniji na internetu ali nisu upoznati sa opasnostima was last modified: January 19th, 2016 by Redakcija


Berić: Godišnje oko 30 dece leči se od malignih bolesti na UKC RS\nU Univerzitetskom kliničkom centru (UKC) Republike Srpske godišnje se od malignih bolesti leči oko 30 dece i njihov proces lečenja je potrebno olakšati, rekla je predsednik Udruženja roditelja dece obolele od malignih bolesti "Iskra" Dijana Berić.\nBerićeva je povodom obeležavanja Međunarodnog dana dece obolele od malignih bolesti - 15. februara, rekla da je potrebno sistemski rešiti probleme poput dostupnosti lijekova.\nOna je dodala da je neophodno podići svest celog društva o potrebama porodica i dece koja se bore sa ovom opakom bolešću.\n-Trenutno se u UKC-u Srpske leči 13 mališana od malignih bolesti, a uslovi lečenja su prilično dobri. Ali, ne treba na tome stati, nego nastaviti sa poboljšanjem tretmana i nege dece, te omogućiti dostupnost lekova za lečenje ovih bolesti, kao i rešiti određene socijalne probleme ovih kategorija - rekla je Berićeva novinarima.\nOna je napomenula da je dostupnost lekova slaba, kao i u drugim sistemima, jer se radi o malom broju pacijenata.\nBerićeva je istakla značaj Roditeljske kuće u Banjaluci, u kojoj je trenutno smešteno petoro mališana koji se leče od malignih bolesti.\n-Taj broj se stalno menja, a od septembra 2016. godine kada je Roditeljska kuća počela sa radom, u njoj je boravilo oko 75 dece - rekla je Berićeva.\nČlan Udruženja "Iskra" Marija Babić, koja se pre osam godina izliječila od leukemije, istakla je značaj podrške cijelog društva u borbi protiv malignih bolesti jer je to period neizvijesnosti.\n"Želja mi je da pomognem i pružim podršku svoj djeci oboljeloj od malignih bolesti, kao i svim ljudima, jer treba da znaju da to nije kraj nego da ima i života i nakon bolesti", rekla je Babićeva.\nOna je istakla značaj što je sada, u odnosu na period kada se ona liječila, dosta toga promijenilo, te su terapije dostupne i u Banjaluci, pa pacijenti ne moraju putovati u druge države. /kraj/ba/bb\nNa UKC Republike Srpske urađena najsavremenija operacija KARCINOMA PLUĆA\nCRNE BROJKE Broj umrlih od karcinoma za dve decenije gotovo UDVOSTRUČEN\nU Tužilaštvo Kantona Sarajevo priveden je 19-godišnjak Jasmin Bajić, koji je jutros povredio policajce u Sarajevu, bežeći nakon udesa iz Novog Grada.


22 08 2019 / 23:09\nponedeljak, 21 januar 2019 15:33\nSrbija 3. na Kupu nacija\nu boksu za žene\nReprezentacija Srbija je sa dve zlatne i jednom srebrnom medaljom zauzela 3.mesto na 8. Kupu nacija u boksu za žene.\nZa veliki uspeh naše reprezentacije zaslužne su Jelena Zekić, Milena Matović i Anđela Marković. Od tri srpske reprezentativke dve su se borile u finalu u kategoriji do 57 kg. U srpskom finalu, zlatnu medalju odlukom sudija osvojila je Jelena Zekić, a srebrnu Anđela Marković. U kategoriji 81 kg Milena Matović je savladala devojku iz Litvanije i uz zlatnu medalju osvojila i pehar za najbolju srpsku reprezentativku.\nPrvo i drugo mesto su osvojile očekivano reprezentacije Kazahstana i Rusije. Kazahstan je pored prvog mesta u elit seniorskoj konkurenciji dobio pehar i za najuspešniju reprezentaciju.\nMedalje najboljima su u pauzi mečeva dodeljivali Jovan Panić, direktor turnira, Bono Bošnjak, predsednik Bokserskog savez Hrvatske, kao i Antonija Nađ Kosanović, gradska većnica za sport i Stojan Knežević, trener Bokserskog kluba “Sombor”.\nGrad Sombor i Bokserski klub “Sombor” su još jednom opravdali poverenje Bokserskog saveza Srbije, da se jedan ovako jak turnir svetskog nivoa održi u Somboru. Turnir je bio uvertira reprezentacijama pred kvalifikacije za olimpijski turnir i završen je sa rečima “vidimo se sledeće godine u Somboru”.


GRAS: Obustava saobraćaja u ulici Skenderija od 14. do 16. jula - Klix.ba\nBiH GRAS: Obustava saobraćaja u ulici Skenderija od 14. do 16. jula\nGRAS: Obustava saobraćaja u ulici Skenderija od 14. do 16. jula\n14.7.2006. u 19:58\nZbog izvođenja radova na rekonstrukciji kolovoza u ulici Skenderija (od raskrsnica sa ulicom Hamze Hume do raskrsnice sa ulicom Hamdije Kreševljakovića), u periodu od 14. do 16. jula u vremenu od 00.00 do 24.00 sati, doći će do potpune obustave saobraćaja ovom ulicom za motorna vozila i sva vozila javnog gradskog prevoza, saopćeno je iz KJKP "Gras".\nZa vrijeme izvođenja radova doći će do izmjene u odvijanju javnog gradskog prijevoza i to na linijama: trolejbuske linije Otoka-Trg Austrije i Dobrinja-Trg Austrije usmjeravaju se trasom Otoka- Skenderija-Jezero i Dobrinja-Skenderija-Jezero.\nAutobuska linija Drvenija-Gornji i Donji Velešići saobraća do trolejbuskog stajališta Hamze Hume ulicama: Hiseta, Hamze Hume iz smijera Velešići.\nAutobuska linija Drvenija-Pofalići saobraća do trolejbuskog stajališta Skenderija (prema Grbavici) ulicama: Most Suade Dičberović, Hiseta, Skenderija most iz smijera Pofalići.\nMinibuska linija Drvenija-Gomji Velešići-Hum saobraća do terminala Park.\nMinibuska linija Latinska Ćuprija-Širokača-Bostarići saobraća do trolejbuskog stajališta Skenderija (prema Grbavici) ulicama: Most Suade Dičberović, Hiseta, Skenderija most iz smijera Širokača.\nPo završetku radova bit će uspostavljen normalan režim javnog gradskog saobraćaja, navodi se u saopćenju.\nZa malu raju 0


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Vožnja prvom dionicom najkasnije u maju\n18. 01. 2022. 06:43 >> 06:46 13\nLJILJANIĆ ZA PORTAL\nIzvršni direktor Monteputa Milan Ljiljanić rekao je za Portal RTCG da očekuju puštanje saobraćaja na dionici auto puta od Podgorice do Mateševa najkasnije u maju. On je naveo da ranije rukovodstvo kompanije Monteput nije na vrijeme preduzelo aktivnosti na nabavci opreme neophodne za adekvatno održavanje i obezbjeđivanje autoputa.\n"Sprovodimo pregovore i aktivnosti na obezbjeđivanju neophodnih uslova potrebnih za realizaciju nastavka autoputa Bar-Boljare. Ovdje mislim na dionice Mateševo – Andrijevica i Andrijevica-Berane- Boljare", poručio je Ljiljanić.\nOn je ukazao da prethodno rukovodstvo Monteputa nije na vrijeme preduzelo aktivnosti na nabavci opreme neophodne za adekvatno održavanje i obezbjeđivanje autoputa.\n"Ovdje mislim na opremanje vatrogasne službe i službe zimskog održavanja autoputa. Novo rukovodstvo je za nabavku navedene opreme započeo postupke javnih nabavki, a jedan broj tendera je u pripremi", pojasnio je Ljiljanić.\nNaš sagovornik kaže da su svi veći propusti i greške već do sada otkriveni s obzirom da je autoput u završnoj fazi.\n"Postoji manji broj sitnih propusta i grešaka koje su normalne za ovakav objekat i koje prevazilazimo. Želim da naglasim da je objekat kao cjelina impresivan i kvalitetan", navodi Ljiljanić.\nSaobraćaj Auto put Bar Boljare Milan Ljiljanić\n10. 05. 2022. 3\nPrvi autobusi od juna, poskupiće karte\n29. 01. 2022. 1\nObišli komandnu zgradu na dionici Podgorica-Mateševo\n19:26 Poziv za finansiranje projekata iz Fonda za kulturnu raznolikost\n19:18 "Sloboda medija u Crnoj Gori i dalje ugrožena"\n19:12 "Produbiti ekonomske veze sa Jermenijom"\n19:05 Gosti iz Turske posjetili OŠ "Blažo Jokov Orlandić"\n18:49 DF Berane: Centrala Demokrata da objasni principe na kojima insistira


ZAKON O ROKOVIMA IZMIRENJA NOVČANIH OBAVEZA U KOMERCIJALNIM TRANSAKCIJAMA: NEOPHODNO USPOSTAVLJANJE JAčE FINANSIJSKE DISCIPLINE\nMinistar finansija i privrede Mlađan Dinkić izjavio je da je racionalnijim trošenjem budžetskog novca moguće ostvariti ogromne uštede, koje bi se zatim prelile ka privredi i građanima.\nDinkić je na okruglom stolu "O koristima sistema finansijske kontrole", istakao da podržava oštru politku Državne revizorske insitrucije i sve ono što je do sada uradila i daje im moralnu podršku da tako i nastave.\n"Građani od nas zahtevaju da popravimo ekonomsku situaciju, ali to nije moguće, ako se svaki dinar iz budžeta ne koristi racionalno, a revizija treba da pomogne da to uradimo što efikasnije", rekao je ministar.\nPodsetivši da je 31. marta stupio na snagu Zakon o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama ("Sl. glasnik RS", br. 119/2012), koji treba da uvede finansijsku disciplinu, Dinkić je rekao da se sada prati kako ministarstva sprovode taj zakon i da je utvrđeno da se dobar deo budžetskih korisnika uopšte nije prijavio u sistem, iako je dobio opomene od Uprave za trezor.\nOn je rekao da je zbog toga dao nalog da se svima, koji se nisu evidentirali, obustave sva plaćanja. "Oni neće dobiti ni dinar, dok se ne registruju", dodao je ministar.\nDinkić je naglasio da je preduslov za uspešno sprovođenje Zakona o rokovima izmirenja novčanih obaveza u komercijalnim transakcijama da postoji evidencija svih indirektnih i direktnih budžetskih korisnika.\nOn je najavio da će zajedno sa svima "koji žele dobro zemlji uspostaviti daleko jaču finansijsku disciplinu", jer bez nje nema ozbiljne države.\nIzvor: Vebsajt Ministarstva finansija i privrede, 14.5.2013.


Vanredna situacija na Aerodromu Sarajevo zbog najavljenih protesta boraca\nRaskrinkano u: Vanredna situacija samo u medijskim naslovima: saobraćaj neometan\nMeđunarodni aerodrom Sarajevo je u stalnom kontaktu sa svim sigurnosnim agencijama, prije svega sa Graničnom policijom BiH i Ministarstvo unutrašnjih poslova KS te su sigurnosne mjere podignute na najviši nivo, rekla je za N1 glasnogovornica Međunarodnog aerodroma Sarajevo Sanja Bagarić-Arnaut.\nBagarić je istakla da će se situacija pratiti tokom cijelog dana te da aerodrom ima definirane procedure za sve vanredne situacije pa tako i za ovu.\n“Zračni promet se jutros odvija neometano, a avion za Zagreb je odletio po predviđenom redu letenja, nisu najavljena kašnjenja. Pozivamo sve koji se spremaju na put preko sarajevskog aerodroma ili očekuju nekoga, da redovno prate našu web stranicu ili kontaktiraju na broj 289-100”, dodala je glasnogovornica sarajevskog aerodroma.\nPodsjećamo, jučer su bivši borci, koji su blokirali nekoliko saobraćajnica u FBiH, najavili da će, ukoliko im se ne ispune zahtjevi, zatvoriti pristup Aerodromu Sarajevo.\nČlanak indeksiran 15. 03. 2018 Zadnji put osvježen prije 2 godine


SARADNJA I SOLIDARNOST: Ambasador EU dostavio medicinsku pomoć Kliničkom centru Univerziteta u Sarajevu - GlobalCir\nAmbasador Johann Sattler, šef Delegacije i specijalni predstavnik Evropske unije u Bosni i Hercegovini, danas je isporučio četiri respiratora Kliničkom centru Univerziteta u Sarajevu.\nOvo je dio tekuće pomoći EU za hitne medicinske potrebe u zemlji koja je nabavljena u skladu s evropskim standardima o javnim nabavkama.\n– Saradnja i solidarnost u ovim teškim vremenima su neophodne i zbog toga je EU osigurala sedam miliona eura pomoći zdravstvenom sektoru u BiH. Kliničkom centru Sarajevo smo već uručili raznu medicinsku opremu, uključujući veoma sofisticirane aparate za anesteziju, respiratore, opremu za ličnu zaštitu, testove i kontrolne testove. Evropska unija ostaje najlojalniji partner Bosne i Hercegovine i nastavićemo pomagati – naglasio je Sattler.\nEU pruža podršku zdravstvenom sektoru u BiH u vidu medicinske pomoći da bi pomogla u adekvatnom liječenju pacijenata oboljelih od COVID-19 i drugih ozbiljnijih bolesti.\nOpremu je u ime KCUS-a primila direktorica Sebija Izetbegović koja je tom prilikom kazala:\n– Zahvaljujemo se Evropskoj uniji i ambasadoru Sattleru na današnjoj donaciji i podršci u borbi protiv pandemije COVID-19. Vanredni režim rada i okolnosti u kojima se trenutno svi nalazimo iziskuju dodatnu zaštitu u radu s bolesnicima, kao i terapijsku i dijagnostičku opremu. Stoga ćemo današnju donaciju iskoristiti u liječenju bolesnika koji imaju potrebu za ovim vidom pomoći. KCUS kao najveća zdravstvena ustanova u BiH zbrinjava bolesnike s područja cijele FBiH i dijela RS. Trenutno raspolažemo sa potrebnom dijagnostičkom, terapijskom i zaštitnom opremom, ali s obzirom da se bilježi porast oboljelih u narednom periodu ćemo zasigurno trebati dodatnu opremu.


MANJI ENTITET SE KOPRCA: RS za saradnju BiH sa NATO-om, ali protiv pristupanja bilo kom savezu\nSrijeda, Maj 22 2019\nNaslovna/BiH/MANJI ENTITET SE KOPRCA: RS za saradnju BiH sa NATO-om, ali protiv pristupanja bilo kom savezu\n“SDA blokira imenovanje novih ministara da bi članove srpske koalicije koja je pobijedila na izborima držala dalje od funkcija, čime se prenebregava volja glasača iz Republike Srpske. Antidemokratska blokada SDA mora biti okončana, naročito zato što je zaustavila napredak BiH na evropskim integracijama i ekonomskoj reformi”, navodi se u Dijelu jedan Izvještaja, koji govori o protivpravnoj blokadi SDA u formiranju Savjeta ministara, koja traje od izbora održanih u oktobru 2018. godine.\nU Izvještaju za period od novembra 2018. do aprila ove godine, Vlada Republike Srpske izražava svoja viđenja o ključnim pitanjima i problemima sa kojima se suočava BiH, a s ciljem razjašnjavanja svojih stanovišta članovima Savjeta bezbjednosti i međunarodne zajednice, saopšteno je iz Biroa Vlade Srpske za odnose sa javnošću.\nU Dijelu dva objašnjava se da Republika Srpska podržava saradnju BiH sa NATO-om, ali se protivi pridruživanju BiH bilo kom vojnom savezu.\n“Republika Srpska ima pravo da izražava stavove o tim pitanjima, naročito zato što Ustav BiH Narodnoj skupštini Republike Srpske daje ključnu ulogu u ratifikaciji ugovora. U ovom dijelu takođe objašnjavamo da ne postoji veza između integracija u NATO i EU i da BiH ne može da podnese povećanje vojne potrošnje koje bi zahtijevalo članstvo u NATO-u”, navodi su u Izvještaju.\nU Dijelu tri, Republika Srpska naglašava svoju podršku evropskim integracijama BiH, ali konstatuje da je blokada SDA u formiranju Savjeta ministara zaustavila napredak BiH.\nU Dijelu četiri govori se o provokativnoj i pravno neutemeljenoj inicijativi SDA da ospori naziv Republike Srpske.\n“Ustav BiH na nekoliko mjesta priznaje Republiku Srpsku upravo pod tim imenom, a ništa u njenom imenu nije suprotno konvencijama o ljudskim pravima. Inicijativa SDA je politički destabilizujuća zato što osporava samo postojanje Republike Srpske, čime se udara u srce Dejtonskog sporazuma”, poručuje se u Izvještaju.\nU Dijelu pet objašnjava se zašto je nova odluka Ustavnog suda BiH protiv Dana Republike Srpske, sekularnog praznika koji se obilježava na dobrovoljnoj osnovi, neutemeljena u zakonu, a u dijelu šest Republika Srpska objašnjava da institucije BiH ne ispunjavaju svoju obavezu u pogledu zaštite bezbjednosti zemlje, jer se institucije BiH ne uspijevaju izboriti ni sa migrantskom krizom ni sa prijetnjom od terorizma.\nU Dijelu sedam govori se o nezavisnim, međunarodnim komisijama za istraživanje ratnih stradanja u Sarajevu i Srebrenici koje je Republika Srpska imenovala pri čemu se objašnjava da je bilo neophodno formirati komisiju za Sarajevo, koja će se baviti istraživanjem stradanja sarajevskih Srba, zato što je FBiH nije osnovala kako je prije mnogo godina naložio Dom za ljudska prava BiH.\nIstiče se da će se Komisija za Srebrenicu baviti istraživanjem stradanja svih žrtava u području Srebrenice, bez obzira na njihovu nacionalnu pripadnost i da ona nije pokušaj da se negiraju veliki zločini počinjeni protiv Bošnjaka, niti da se zanemari stradanje Srba, što je bio slučaj u dosadašnjim istraživanjima.\nU Dijelu osam Republika Srpska naglašava svoju opredijeljenost za Dejtonski sporazum i puni suverenitet BiH pri čemu Republika Srpska insistira na tome da se Ustav BiH dosljedno sprovodi i da Kancelarija visokog predstavnika i strane sudije u Ustavnom sudu BiH budu ukinuti.\nVlada Republike Srpske usvojila je 21. po redu Izvještaj Savjetu bezbjednosti UN, koji je, u ime Republike Srpske, kao potpisnice svih aneksa koji čine Dejtonski sporazum, generalnom sekretaru UN i zemljama članicama Savjeta bezbjednosti, uputio predsjednik Vlade Republike Srpske.\nProtiv Mladića se u Hrvatskoj i dalje vodi suđenje u odsutnosti\n“Stefan Lazarević” prijetio Islamskoj zajednici i svim “izdajnicima srpskim”\nŽuljević ljutito poručuje: “To što nam Federacijom vlada HDZ zahvalite se Bakiru Izetbegoviću”


Nike patike uznemirile muslimane: Traže zabranu prodaje\n879\tObjavljeno 30 januar 2019 Autor: Micro Mreza\nLogo na patikama Nike Air Max je uvredljiv jer podsjeća na ime Allaha na arapskom pismu, što je za muslimane svetogrđe, tako barem tvrdi muslimanka Saiqa Noreen, koja je pokrenula i peticiju na poznatoj stranici Change.org, sa zahtjevom da „odmah povuče ove svetogrdne i uvredljive patike i sve proizvode s dizajnerskim logom koji nalikuje na riječ Allah iz prodaje širom svijeta“.\n„Nike je proizveo patike Nike Air Max 270 s pisanim logom na potplatama koji nalikuje na riječ Allah na arapskom, koji će zasigurno biti gažen, udaran i zaprljan blatom ili čak nečistoćom“, piše ova uvrijeđena muslimanka u svojoj peticiji.\nI 1997. godine je takođe bio prozivan zbog korištenja loga u obliku plamena koji je također navodno nalikovao na riječ Allah na arapskom pismu. Kompanija se tada izvinila i povukla sporne tenisice iz prodaje.\n„Nike poštuje sve religije i shvaćamo ovakve sumnje ozbiljno. Logo Air Max dizajniran je da bude reprezentacija Nikeovog zaštitnog znaka Air Max. Bilo kakvo drugačije shvaćeno značenje ili reprezentacija je nenamjerna“, stoji u izjavi koju je Nikeov portparol dao za Today.


Obama neće tolerisati obaveštajne propuste\n"Moramo da radimo bolje i brže" - Barak Obama\nPredsednik SAD Barak Obama izjavio je da je američka vlada imala dovoljno informacija da spreči pokušaj bombaškog napada u avionu za Detroit, ali da su obaveštajne agencije propustile da "povežu te informacije".\nNigerijac Umar Faruk Abdulmutalab pokušao je da 25. decembra na letu Amsterdam-Detroit, američkog avioprevoznika, aktivira eksploziv koji\nje uneo u avion, ali su ga u tome sprečili putnici.\nObama je rekao da je to neprihvatljivo. "To neću tolerisati", rekao je nakon sinoćnjeg sastanka svog kabineta i tima za nacionalnu bezbednost.\n"Moramo da radimo bolje, i radićemo bolje. I to brzo", dodao je Barak Obama ali nije nagovestio bilo kakve smene u obaveštajnom sektoru.\n"Naše obaveštajne službe nisu uspele da povežu dobijene podatke na osnovu kojih je osumnjičeni mogao da bude stavljen na listu osoba kojima je zabranjeno da lete. To nije bio propust da se prikupe obaveštajni podaci, već propust da se oni obrade", rekao je on.\nAmerički predsednik rekao je i da je odlučio da suspenduje transfer zatvorenika iz zatvora u bazi Gvantanamo u Jemen. Skoro polovina od\n198 zatvorenika u toj bazi je iz Jemena.\nObama je kazao da su SAD "tamo već neko vreme suočene sa bezbednosnim problemima, kao i jemenska strana", ali je potvrdio da\nće zatvor u Gvantanamu biti zatvoren.\nA portparol Bele kuće Robert Gibs rekao je da je Nigerijac koji je nameravao da aktivira eksploziv u avionu nan za Detroit, pružio američkim istražiteljima "korisne" informacije.\nUmar Faruk Abdulmutalab "proveo je izvestan broj sati sa istražiteljima Federalnog biroa za informacije i tokom tog vremena pružio korisne i upotrebljive informacije", izjavio je portparol Bele kuće Robert Gibs.\nAmerička vlada našla se na udaru kritika republikanaca zato što je optuženog Nigerijca predala civilnom sudu. Republikanci smatraju da je njemu trebalo da se sudi pred vojnim sudom kao "neprijateljskom borcu".


Beretini zakazao finale sa Zverevim - Povezane vesti - Naslovi.net\nMateo Beretini je drugi finalista Mastersa u Madridu. Osmi nosilac turnira opravdao je ulogu favorita u polufinalnom duelu sa Kasperom Rudom koga je savladao u dva seta rezultatom 6:4, 6:4 za sat i 23 minuta igre. Bez brejk prilika igralo se sve do… »\nNezaustavljivi Beretini protivnik Zvereva u finalu Madrida\nMateo Beretini je nastavio sa sjanim partijama, i u polufinalu mastersa u Madridu eliminisao Kaspera Ruda sa 6:4, 6:4. Italijan će se za titulu boriti sa Aleksandrom Zverevim, koji je u prvom polufinalu bio bolji od Dominika Tima. Beretini će tako imati… »\nBeretini jači od Ruda, igra za titulu u Madridu\nMateo Beretini, osmi nosilac na turniru u Madridu, plasirao se u finale. On je u dva seta, 6:4, 6:4 bio bolji od 22. igrača sveta, Norvežanina Kaspera Ruda, 6:4, 6:4. Tako će Mateo imati novu priliku da osvoji titulu u ovoj sezoni, pošto je prethodno… »\nBeloruska teniserka Arina Sabalenka osvojila je večeras turnir u Madridu, nakon što je u finalu pobedila Australijanku Ešli Barti u tri seta 6:0, 3:6, 6:4. Sabalenka, sedma teniserka sveta pobedila je Barti, prvu na WTA listi nakon sat i 41 minuta… »\nBeloruskinja Arina Sabalenka pobednica je turnira teniserki u Madridu. Ona je u finalu posle velike borbe pobedila najbolju igračicu sveta, Australijanku Ešli Barti sa 6:0, 3:6, 6:4. Za trijumf joj je bio dovoljan 101 minut, a time se revanširala… »\nNajbolja na svetu pala u finalu: Sabalenki trofej u Madridu\nBeloruska teniserka Arina Sabalenka osvojila je Masters u Madridu, pošto je u finalu savladala Australijanku Ešli Barti sa 2:1 u setovima. Iako je sedma igračica sveta slovila za autsajderku protiv prvoplasirane na WTA listi, uspela je da dođe do 10… »\nAleksandar Zverev plasirao se u finale Masters turnira u Madridu pobedom nad Dominikom Timom u dva seta – 6:3, 6:4. Ovo polufinale trajalo je svega 98 minuta i Nemac ga je dobio mnogo agresivnijom igrom u kojoj gotovo da nije bilo grešaka. Na taj… »\nZverev nastavio dominaciju u Madridu i razbio Tima\nAleksandar Zverev nastavlja sa briljantnim partijama u Madridu i nakon pobede protiv Nadala, uspeo je da savlada i Dominika Tima u polufinalu rezultatom 6:3, 6:4. Meč je trajao tek 98 minuta, a Zverev je bio od samog početka. Prvi set rešen je u… »\nNemački teniser Aleksandar Zverev plasirao se u finale Mastersa u Madridu. On je u polufinalu bio bolji od Dominika Tima u dva seta 6:3, 6:4. Šesti teniser sveta je plasman u finale izborio za jedan čas i 38 minuta igre. Peti nosilac na turniru bolje… »\nNemački teniser Aleksandar Zverev prvi je finalista Mastersa u Madridu pošto je u polufinalu slavio protiv Dominika Tima rezultatom 6:3, 6:4. Šesti teniser sveta, koji se nije proslavio ove sezone na šljaci, nadigrao je dve pozicije boljeg tenisera… »\nVesti online pre 21 minutajoš 19 povezanih\nDanas pre 57 minutajoš 11 povezanih


"PARTIZAN" ŽIVI I RADI!\nPonedjeljak, 4. Novembar 2019. u 12:30\nKostajnički „Partizan“ nastavlja da živi i radi, uprkos poteškoćama, a mlade nade njegov su najveći potencijal.\nInformaciju o gašenju Fudbalskog kluba „Partizan“ iz Kostajnice danas je demantovao predsjednik upravnog odbora kluba Zoran Avramović.\nOn je u izjavi Radiju Kostajnica pojasnio da seniorska ekipa crno-bijelih, zbog nedostatka igrača, neće nastaviti igrati u dosadašnjem rangu takmičenja (3. liga – grupa Zapad), ali da to ne znači i gašenje lokalnog fudbalskog kluba.\n„Seniorska ekipa Partizana ove godine u regionalnoj ligi nije odigrala dvije utakmice zbog nedostatka igrača. Propisima je utvrđeno da 11 igrača mora biti na terenu da bi utakmica mogla početi. U dvije utakmice FK „Partizan“ nije mogao da skupi dovoljan broj igrača za početak utakmice i automatizmom je utvrđeno da se „Partizan“ ne može nastaviti takmičiti u regionalnoj ligi i pokrenut je postupak protiv istog. Očekujemo rješenje nakon provođenja postupka da li ćemo i u koju ligu biti izbačeni i gdje ćemo nastaviti takmičenje“, naveo je Avramović.\nOn je naglasio da prebacivanje u niži rang takmičenja ili neigranje seniorske ekipe ne znači gašenje kostajničkog fudbalskog kluba.\n„Zato smo i odlučili da se putem Radija Kostajnica obratimo građanima i obavijestimo ih da "Partizan" nastavlja svoj rad sa djecom koja se takmiče u tri kategorije, a iduće godine u takmičenje ćemo uključiti i četvrtu kategoriju. Pokušaćemo oformiti i seniorski tim, konsolidovati redove u ovom timu i nastaviti takmičenje“, kaže Avramović.\nPrema njegovim riječima, problem u seniorskoj konkurenciji je manjak domaćih igrača.\n„Trenutni rang takmičenja zahtijeva i dovođenje igrača sa strane, što nam nije cilj i za to nemamo dovoljno finansijskih sredstava. Kostajnica ima nekih četiri do pet aktivnih igrača koji igraju za seniorski tim, a to nije dovoljno za nastavak takmičenja. Mi smo na sve načine pokušavali i trudili se, ali moraćemo iz mlađih kategorija povlačiti igrače i, kad se stvore uslovi za to, napadati neke više rangove takmičenja“, kazao je Avramović.\nOn je dodao da u "Partizanu" trenira oko 60 djece sa kojima radi ozbiljan trener Nedo Zdjelar, koji je bio zapažen igrač u Republici Srpskoj.\n„Nadamo se da će iz ovih kategorija izaći dovoljan broj igrača koji će preći u seniorski tim. Imamo 2004. i 2005. godište, 2006. i 2007. i treća kategorija je 2009. i 2010. godište, a od iduće godine planiramo formiranje kategorije 2011. i 2012. godište i to će biti četiri kategorije "Partizana" u takmičenju na prijedorskoj regiji“, naveo je Avramović.\nOn je pohvalio mlade naraštaje i rekao da djeca ostvaruju zapažene rezultate i uvijek su u vrhu tabele, treniraju i rade, a uprava kluba se nada da će izrasti u kvalitetne igrače.\n„Vjerovatno ćemo uključiti još jednog trenera da radi sa starijom djecom koja su na pragu seniorskog tima koji bi mogli sa 16 godina da nastupaju, da stvaramo jednu zdravu sredinu iz koje ćemo imati sve domaće igrače u seniorskoj kategoriji“, rekao je on.\nAvramović je rekao da je FK "Partizan" finansijski trenutno stabilan i da je, uz pomoć načelnika i opštine, prošle godine izmiren dug za struju u iznosu od 30.000 KM, što je bila velika cifra za klub.\n„Tu nam je opština izašla u susret i platila glavnicu koja je iznosila 15.000 KM, a kamatu smo rješili uz pomoć ljudi koji su nam izašli u susret. Uglavnom, Partizan nije dužan nikome ništa, Partizan finansijski dobro stoji i svoje tekuće obaveze rješava na vrijeme i nema nikakvih finansijskih problema“, zaključio je Avramović.\nReakciju uprave kluba izazvale su dezinformacije o gašenju „Partizana“ koje su se u javnosti pojavile tokom vikenda.\nFudbalski klub „Partizan“ Kostajnica osnovan je 1953. godine i nastavlja da živi i radi, a protivničke golove za sada će puniti mladi naraštaji koji će uskoro stasati za kopačke i crno-bijele dresove većeg broja, a ono što im je potrebno u ovom trenutku je podrška i navijačke trube Kostajnice.


U 'Juri' odmor do 6. aprila, ne zna se šta će biti sa radnicima posle toga\nIzvor: Večernje novosti, 27.Mar.2020, 08:32\nU "Juri" odmor do 6. aprila, ne zna se šta će biti sa radnicima posle toga\nOko 2.500 zaposlenih iz Niša ide na plaćeno odsustvo zbog pandemije. Još se ne zna šta će biti sa radnicima posle isteka roka DO 6. aprila više 2.500 radnika fabrike "Jura" u Nišu od četvrtka je na plaćenom odsustvu. Poslodavci ove fabrike doneli su odluku da se proizvodnja usled novonastale situacije sa virusom korona obustavi do 6. aprila, a ukoliko bude bilo potrebe da se to produži, razmatraće se sve opcije i mogućnosti osim otpuštanja radnika, saznaju "Novosti".- Zbog globalne pandemije virusa korona, "Jura korporacija", ogranak Niš, doneo je odluku o prestanku rada od 27. marta do 6. aprila. Poslodavac će neradne dane u ovom...\nB92: U "Juri" obustava rada do 6. aprila\nVečernje novosti: "Sa strahom svakog jutra krećemo na posao": Radnike “Olimpiasa” prevoze u krcatim autobusima uprkos epidemiji korone (FOTO)\nViše od 2.500 radnika fabrike "Jura" u Nišu od četvrtka je na plaćenom odsustvu. Rukovodioci ove fabrike doneli su odluku da se proizvodnja usled novonastale situacije sa virusom korona obustavi do 6. aprila, a ukoliko bude bilo potrebe da se to produži, razmatraće se sve opcije i mogućnosti osim...\nRadnici Fiata u Kragujevcu na plaćenom odsustvu do 3. aprila\nIzvor: AutoBlog, 28.Mar.2020, 02:13\nZbog aktuelne situacije u vezi sa epidemijom koronavirusa produženo je plaćeno odsustvo za radnike fabrike Fiat Chrysler automobili (FCA) Srbija za još nedelju dana - do 3. aprila, rečeno je za agenciju Beta u Samostalnom sindikatu te fabrike u Kragujevcu. Prema rečima predsednika sindikata Zorana...


Roboti rade u pogonu u Sremskim Karlovcima\nOvaj projekat samo je nastavak politike ulaganja i poboljšanja procesa i uslova rada\nProjekat ugradnje robota sproveden je u skladu sa zahtevima tržišta za kontinuiranim povećanjem kvaliteta proizvoda, ali i uz sve veću potražnju za blokovima velikog formata, to jest termo blokovima, saopštila je novobečejska kompanija Polet.\nFabrika za proizvodnju crepa Polet iz Novog Bečeja, koja se od 2003. godine nalazi u sastavu Nekse grupe, investirala je 550.000 evra u automatsku liniju sa robotima za razlaganje i pakovanje paleta, kao i za razlaganje vagona sa suvim poluproizvodom, u pogonu „Stražilovo“ u Sremskim Karlovcima.\nProjekat ugradnje robota sproveden je u skladu sa zahtevima tržišta za kontinuiranim povećanjem kvaliteta proizvoda, ali i uz sve veću potražnju za blokovima velikog formata, to jest termo blokovima, saopštila je novobečejska kompanija Polet, prenose agencije.\nOvaj projekat samo je nastavak politike ulaganja i poboljšanja procesa i uslova rada u svim fabrikama Nekse grupe u Srbiji. Polet iz Novog Bečeja je fabrika sa više od sto godina tradicije i kvaliteta u proizvodnji crepa. Od 2003. godine, kada je ušla u sastav Nekse grupe, pa sve do danas, u nju je uloženo gotovo 38 miliona evra, kažu u kompaniji.\nizvor: agencije, foto: Nexe\nap vojvodina bečej ekonomija industrija Novi Sad sremski karlovci


Nema poskupljenja struje u RS – ASinfo Portal\n„Donesen je i zaključak kojim su zadužene stučne službe da u narednom periodu pripreme sve materijale i dokumentaciju, uključujući i dodatne analize zahtjeva, što će poslužiti Regulatornoj komisiji kao podloga za donošenje odluka u ponovljenom tarifnom postupku“, saopšteno je iz RERS-a.\nU Komisiji su rekli da to znači da će Regulatorna komisija, na nekoj od narednih sjednica, razmotriti sve zahtjeve i rezultate preduzetih radnji u sprovedenom tarifnom postupku, uključujući i eventualno nove činjenice do kojih je došla u ponovljenom postupku, koje su postojale, a nisu uzete u obzir prilikom prvobitnog odlučivanja po zahtjevima podnesenim u martu 2015. godine.\nRegulatorna komisija za energetiku RS danas je razmatrala zahtjev „Elektroprivrede RS“ odnosno njenih zavisnih preduzeća za poskupljenje struje koji su podnijeli još prošle godine.\nRERS je prošle godine donijela odluku da struja poskupi od 1. jula, ali je pod ogromnim pritiskom javnosti i uz obrazloženje da je članovima Komisije istekao mandat tu odluku povukla.\nPrivredna komora RS apelovala je na Regulatornu komisiju za energetiku RS da ne prihvati zahtjev za povećanje cijene električne energije.\nU saopštenju Privredne komore navodi se da su privrednici u Srpskoj protiv ovog poskupljenja koje će se dodatno negativno odraziti na ionako lošu konkurentnost domaće privrede.\n„Privrednici smatraju i da racionalizaciju troškova zavisna preduzeća „Elektroprivrede RS“ treba da traže u unutrašnjim uštedama“, navodi se u saopštenju.\nIz Privredne komore Srpske poručuju da je ranija najava poskupljenja struje od „Elektroprivrede“ dijelom pravdana i velikim izdvajanjima zavisnih preduzeća na osnovu solidarnog poreza, koja su zaustavljena donošenjem Zakona o posebnom doprinosu za solidarnost.\nRusija razmišlja o kreiranju zone slobodne trgovine sa Iranom


Turska drži ključ evropske stabilnosti - Sputnjik Srbija\n07:05 02.03.2020 (osveženo 08:45 02.03.2020) Preuzmite kraći link\nOvako novu izbegličku krizu ocenjuje novinar i diplomata Dragan Bisenić koji smatra da su oba Erdoganova cilja tesno povezana i isprepletana. Sa oko 3.800.000 izbeglica, koliko ih već ima u Turskoj, ova država ne želi još par stotina hiljada iz Idliba, dodaje on. Sa druge strane, sve ono što se događa u Idlibu ima geopolitički aspekt koji se tiče interesa Turske u Siriji i regionu.\n„Ovo je situacija koja se već u izvesnom smislu ranije ponavljala, pošto EU nije ispunila svoja finansijska obećanja i pre dve godine, Erdogan je takođe zapretio da će pustiti migrante i usmeriti ih prema Evropi, što je kasnije, nakon ponovnih pregovora, zaustavio“, podseća Bisenić.\nErdogan u ovom trenutku, prema rečima našeg sagovornika, u svojim rukama drži ključeve evropske stabilnosti zbog toga što predstavlja branu izbeglicama da krenu ka Evropi.\n„Na drugoj strani, naravno, jeste pitanje i odgovornosti Turske i njenog učešća u sudbini Sirije koja je takva kakva jeste i koja je izbeglicama preplavila celu Evropu. Drugi aspekt koji se manje vidi, koji ne pada toliko u oči jeste ponašanje arapskih i bogatih zalivskih država prema izbeglicama. Ove države ni na koji način ne prihvataju sirijske izbeglice, iako su od samog početka učestvovale u ovakvom katastrofalnom formiranju sirijske situacije“, dodaje on.\nArapske države bile bi mnogo prirodniji partneri u zbrinjavanju sirijskih izbeglica od Evrope, tvrdi Bisenić. Međutim, one imaju razne vrste izgovora da u tome ne učestvuju, počev od toga da ne žele da svoje stanovništvo opterećuju raznim vrstama trauma, do toga da između njih i Sirije postoje značajne kulturološke razlike.\nmigranti, izbeglice, Erdogan, Turska, Sirija


Tramp najavio da će uskoro objaviti mirovni plan za Bliski istok |\n► Preminuo bivši načelnik novosadske policije Stevan Krstić\n09.07.2019 Novi Sad\nKrstić je rođen u Novom Sadu, pohađao je Zmaj Jovinu gimnaziju, a diplomirao na Pravnom fakultetu.\nKao diplomirani pravnik, 1992. godine se zaposlio u policiji. Radio je u tadašnjem Sekretarijatu unutrašnjih poslova (SUP) Novi Sad kao inspektor u Grupi za suzbijanje krijumčarenja oružja i narkomanije.\nIz Odeljenja kriminalističke policije prelazi da radi kao inspektor u Odeljenje pogranične policije, za strance i upravne poslove, gde je od 2000. godine obavljao dužnost šefa Odseka za oružje.\nNa mesto načelnika Odeljenja za analitiku, evidencije i informatiku imenovan je 2002. godine, od kada je, u narednih sedam godina, obavljao i poslove portparola SUP-a, odnosno, kasnije, Policijske uprave Novi Sad.\nOd juna 2009. bio je zamenik načelnika, ali je od tada praktično vodio novosadsku policiju kao vršilac dužnosti, da bi konačno septembra 2013. godine i zvanično bio postavljen za prvog čoveka Policijske uprave. Nakon razrešenja s funkcije, poslednjih godina radio je na poslovima analitike u MUP-u.\nVreme i mesto sahrane Steve Krstića će biti naknadno saopšteno.\nU Novom Sadu je danas obeležena 78. godišnjica Novosadske racije, u znak sećanja na zločin u kojem je mađarska okupatorska vojska u januaru 1942. godine ubila i pod led Dunava bacila više od...\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas, govoreći o razgovoru sa predsednikom Crne Gore Milom Đukanovićem o položaju Srba i Srpske pravoslavne crkve u Crnoj Gori, da se njih dvojica "ni oko čega nisu složili", ali da će nastaviti razgovore.\nSavetnik nekadašnjeg predsednika Srbije Borisa Tadića i tadašnji sekretar državnog saveta za Srbe u regionu Mlađan Dorđević izjavio je da se pritisak na Srpsku pravoslavnu crkvu i mitropolita crnogorsko primorskog Amfilohija može posmatrati kao zajednički poduhvat predsednika Crne Gore Mila Đukanovića i predsednika Srbije Aleksandra Vučića "kojima je i jednom i drugom trn u oku".\nNovopazarac Nihad H. (23) ubijen je sinoć u pucnjavi koja se desila u restoranu "Divan", a zbog sumnje da ga je ubio, policija je uhapsila A.A, nezvanično saznaje radio Sto plus.\nU toku je pokretanje disciplinskog postupka protiv 37-godišnjeg pripadnika Žandarmerije u Кraljevu zbog teške povrede službene dužnosti, koji će do okončanja postupka biti udaljen iz službe, saopštilo je danas Ministarstvo unutrašnjih poslova.\nBilčik: Razmotrićemo inicijativu za smanjenje izbornog cenzusa u Srbiji\nIzvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Vladimir Bilčik izjavio je da će taj organ Evropske unije razmotriti inicijativu za smanjenje cenzusa za ulazak u Skupštinu Srbije sa pet na tri odsto.\nDanas: 27. januara sastanak stranaka koje su proglasile bojkot izbora\nPredstavnici stranaka koje su proglasile bojkot izbora sastaće se 27. januara kako bi razjasnili nesuglasice izazvane mogućim učešćem pokreta "Jedan od pet miliona" na izborima, preneo je Danas u izdanju od četvrtka.\nTomislav Žigmanov: Hrvati žive u strahu jer su najomraženija manjina u Srbiji\nPredsednik Demokratskog saveza Hrvata u Vojvodini (DSHV) Tomislav Žigmanov izjavio je večeras u Novom Sadu da Hrvati u Srbiji i dalje žive u strahu zbog velike etničke distance prema njima.\nU Srbiji će ujutru biti oblačno uz slab i umeren mraz, ponegde po kotlinama i magla, na severozapadu pretežno sunčano, a u ostalim predelima pre podne umereno do potpuno oblačno, saopštio je RHMZ.\nSavez za Srbiju tvrdi da je jedinstven\nSavez za Srbiju (SzS) je večeras saopštio da je "potpuno jedinstven" u odluci o najavljenom bojkotu "Vučićevih lažnih" izbora i u "borbi za temeljnu promenu sistema" u Srbiji.


Građani EU imaju pravo da tuže svoje države zbog zagađenja vazduha - Mašina\nIlustracija; Termoelektrana na ugalj u Nemačkoj; Foto: Hauke Musicaloris / Flickr\nU saopštenju Evropskog suda pravde, kako prenosi Balkan Green Energy News, navodi se da države članice EU imaju obavezu da poštuju granične vrednosti za zaštitu kvaliteta vazduha i poboljšaju kvalitet vazduha u cilju zaštite zdravlja i prava građana. Evropski sud pravde, čije je sedište u Luksemburgu, oglasio se ovim povodom nakon tužbe koju je jedan Parižanin pokrenuo protiv države Francuske, sa zahtevom za odštetu od 21 miliona evra.\nGranične vrednosti za zaštitu kvaliteta vazduha važe u čitavoj EU, a Francuska ih, po navodima oštećenog, nije poštovala. Sam Evropski sud pravde je 2019. godine utvrdio da su od 2010. u pariskoj aglomeraciji prekoračivane graničnih vrednosti azot-dioksida. Na to se nadovezala procena francuskog Državnog saveta, koja je utvrdila da su prekoračenja trajala do 2020, te da je u vazduhu bilo i prekomernih koncentracija PM10 čestica.\nPodsetimo, po podacima Svetske zdravstvene organizacije (SZO) od posledica aerozagađenja godišnje umre oko sedam miliona ljudi. Evropska agencija za životnu sredinu ukazuje na to da aerozagađenje skrati život čitavih 300.000 ljudi u Evropi, od čega 30.000 u našem regionu i 3.600 u Srbiji.\nPrevelike koncentracije praškastih materija (PM2.5 i PM10), ozona, azotnih oksida, sumpor dioksida, ugljen dioksida i teških metala mogu da izazovu moždani udar, kardiovaskularna oboljenja, niz respiratornih oboljenja – od infekcija do karcinoma pluća, imunološke smetnje, reproduktivne bolesti. SZO je zato prošle jeseni pooštrio Smernice za kvalitet vazduha (koje imaju karakter preporuke).\nMonitoring zagađenja PM10 i PM2.5 česticama, te azot-dioksidom, koji je Svetska zdravstvena organizacija sprovela u 6000 gradova u 117 zemalja, pokazao je da većina ljudi na svetu udiše opasno zagađen vazduh. Kako smo već pisali, koncentracija PM2.5 i PM10 se u pomenute smernice uklapa u tek 1% gradova u siromašnim i zemljama sa srednjim standardom i 17% gradova u zemljama sa visokim primanjima. Razlike su nešto manje kada se posmatra zagađenje ugljen-dioksidom, a koncentracija azot-dioksida prekoračuje preporučene granice u tri četvrtine obuhvaćenih gradova.\nSmernice za kvalitet vazduha su zasad strože od evropskih standarda, ali postoje indikacije da će i EU uskladiti svoju regulativu sa preporukama SZO u okviru rada na ispunjavanju Evropskog zelenog dogovora.\nOcenu Evropskog suda pravde o tome da li građani EU imaju pravo da traže nadoknadu za narušeno zdravlje tražio je upravni apelacioni sud u Versaju, koji vodi predmetni spor. Pravobraniteljka Juliane Kokott iz Evropskog suda pravde je, kako prenosi Balkan Green Energy News, navela tri uslova koje tužba mora da ispuni da bi građani imali pravo na odštetu: da je prekršena vladavina prava EU, da je povreda tog pravila dovoljno ozbiljna i da postoji direktna uzročna veza između te povrede i štete koju su pretrpele te osobe, od kojih je najteže dokazati direktnu vezu između izlaganja zagađenju i narušenosti zdravlja. Podsetimo, prva sudska presuda da vazduh ubija donesena je krajem 2020. u Londonu, gde je utvrđeno da je devetogodišnja devojčica umrla usled zastoja rada pluća, teške astme i dugotrajnog izlaganja zagađenom vazduhu.\nKako smo više puta izveštavali, najveći pojedinačni zagađivači u čitavoj Evropi su termoelektrane Elektroprivrede Srbije (EPS), iz kojih je tokom 2018. i 2019. godine u atmosferu ispušteno šest puta više sumpor dioksida nego što bi smelo. Po navodima Evropske agencije za zaštitu životne sredine TE Nikola Tesla (TENT) i Kostolac emituju više štetnih gasova nego Francuska, Poljska, Bugarska i Češka zajedno. Uprkos tome, Vlada Srbije je krajem 2021. produžila rok primene visokih ekoloških standarda do 2025. godine, a u planu je i izgradnja šest novih termoelektrana na ugalj.\nVlada uvodi sistem monitoringa zagađenja vazduha, ali građani i ekološke organizacije traže više Mašina 03.02.2022.


Silovit rast američkog BDP-a u prvom kvartalu od 6,4 posto\nTanjug 29. aprila 2021. 17:46\nVAŠINGTON – Bruto domaći proizvod Sjedinjenih Država zabeležio je u prva tri meseca 2021. godine snažam rast na godišnjem nivou od 6,4 posto, prema preliminarnim podacima vlade objavljenim danas.\nOvaj izuzetan oporavak od prošlogodišnje duboke recesije uzrokovane pandemijom kovid-19, podstakli su jača privatna potrošnja i državni paket pomoći privredi i građanima, izvestava agencija AP.\nU vladi i ekonomskim krugovima očekuju da će rezultati za tekući kvartal biti još bolji. Pojedini analitičari procenjuju da bi rast u periodu april-jun mogao da dostigne 10 posto ili više međugodišnje, podstaknut povećanjem broja ljudi koji putuju, kupuju, obeduju u restoranima, odnosno nastavljaju sa potrošačkim navikama kao pre korone.\nZa celu 2021. godinu predviđaju ekonomsku ekspanziju od blizu 7,0 procenata, što bi bio najbrži rast u jednoj kalendarskoj godini od 1984.\nEkonomski napredak postaje sve očitiji poslednjih nedelja. U martu su američki poslodavci otvorili 916.000 radnih mesta, najviše od avgusta 2020. Istovremeno, porastao je promet u trgovini na malo, povećana je aktivnost proizvodnog sektora, a poverenje potrošača je dostiglo najvišu kotu od početka pandemije.\nBrzina ekonomskog oporavka SAD-a je utoliko važnija ako se u obzir uzme obim štete koju je nanela pandemija, počev od marta prošle godine. Usled zatvaranja preduzeća i mera ograničenja kretanja, američka privreda je u periodu april-jun 2020. zabeležila rekordan pad od 31 odsto na godišnjem nivou, nakon čega je narednih meseci krenula uzlaznom putanjom.\nTo je prva od tri procene rasta za poslednji lanjski kvartal, a vlada će u narednih nekoliko nedelja dva puta revidirati tu cifru, prenosi AP.