Nauka i tehnika\nU proteklih nedelju dana dogodili su se Sajam naoružanja i vojne opreme i protest naučnika u Beogradu. Ova dva događaja naizgled nemaju previše veze, ali čini mi se da su itekako prožeti kao slika srpskog društva. Kao hobista, posetio sam Sajam naoružanja i tamo je prikazana jedna potpuno drugačija Srbija od one koju gledamo svaki dan. Umesto slika rasprodate privrede koja proizvodi vrednost za nekog drugog, čitave poplave uslužnih delatnosti sumnjive validnosti, pretvaranja naših gradova u prestonice safari turizma za pijane strance, imali smo priliku da vidimo proizvode srpske namenske industrije, nekakve mašine u koje su uloženi kreativnost, znanje, trud i znoj u najklasičnijem smislu. Srbija je proteklih godina postala kao holivudski film, radnici se u njoj retko vide, fabrički pogoni su opusteli.\nPo teoriji Slavoja Žižeka, fabrički radnici se retko prikazuju u holivudskom filmu, osim ako nisu zaposleni na opsluživanju oružja za uništenje planete u avanturama Džejmsa Bonda. U tim delima, fabrički pogoni su pusti i služe za misteriozne sastanke negativaca ili zarobljavanje i mučenje pozitivaca. Od zemlje koja je proizvodila svoj automobil, svoj televizor, svoju belu tehniku, šila trenerke i patike, danas smo ostali sa privredom u kojoj, recimo, niko ne proizvodi lopate, kako je nedavno obnarodovao privrednik Branislav Grujić u jednoj televizijskoj emisiji. Otud činjenica da neko u Srbiji pravi gas maske, sredstva za šifrovanu telekomunikaciju ili oklopna vozila deluje kao potpuno otkrovenje, jer smo, inače, okruženi prodavcima polisa životnog osiguranja i kladionicama. Sami proizvodi naše namenske industrije nisu vrhunski u svom polju, ali nude maksimum kvaliteta kupcu skromnijih kupovnih mogućnosti i u tom pogledu svakako imaju svoje tržište. Iskreno, voleo bih kada bismo bili u stanju da proizvedemo i izvezemo nešto od čega će ljudi imati koristi, jer smo i ranije izvozili oružje, a na kraju smo ga okrenuli sami na sebe, no i ova „industrija smrti i uništenja“ je nešto što pokazuje da u našoj nauci i tehnici ima života.\nPostoji više varijacija izreke „Bog je stvorio ljude, Sem Kolt ih je učinio jednakim“, a jedna od njih glasi „ako je Bog stvorio ljude, Kalašnjikov ih je učinio jednakim“ i uvek postoji nada da će razne varijacije na ovaj provereni sovjetski dizajn koje proizvodi kragujevačka „Zastava“ nekome i danas pomoći da izbori slobodu. Nažalost, ne mogu da kažem da sam zadovoljan partnerima sa kojima sada radi naša namenska industrija. Zvezda ovogodišnjeg sajma, borbeno vozilo „Lazar“, biće prodata Pakistanu, američkom savezniku, koji je (doduše, tek krajem prošle godine) priznao Kosovo i u direktnom je konfliktu sa Indijom koja ga nije priznala i spada među naše tradicionalne saveznike.\nZatim, raketu „Alas“ naša namenska industrija razvija sa Ujedinjenim arapskim emiratima, koji ne samo da su priznali Kosovo, nego su bili među prvim zemljama van NATO koje su podržale agresiju protiv Jugoslavije 1999. godine. Šteta je što naša namenska industrija nije lojalnija prema zemljama koje su pokazale poštovanje prema Srbiji, a nisu morale. No, ako pogledamo sa optimističke strane, na Sajmu smo mogli videti nekoliko artikala koji će sigurno imati budućnost na međunarodnom tržištu oružja, a „Lazar“ i samohodne haubice „Nora“ pored evergrin kragujevačkih pušaka deluju kao konkurentni proizvodi. Isto tako, sa sunovratom ostalih vidova industrije, kako u pogledu proizvodnje, tako i u domenu projektovanja i novih ideja domaćih stručnjaka, namenska industrija deluje prilično vitalno.\nSada je jasno da pritisak SAD na bećarske države sa razvijenim vojno-naučnim kompleksima kao što su Iran i Severna Koreja nije isključivo vezan za njihov objektivni strah od atomskog oružja, već i za pokušaj da sruše njihovu nauku i industriju, dovodeći zemlju u stanje zaostalosti. Dok su Severnokorejanci koji gladuju uspeli da naprave veštački satelit i lansiraju ga u svemir, Srbi sa još uvek prilično velikim ugledom na polju naučnog obrazovanja vrhunac svog tehnološkog razvoja doživljavaju kroz validiranje “Bus Plus” kartica i plaćanje parkinga putem SMS-a, dok za to vreme niko ne proizvodi lopatu. Očigledno je namenska industrija ostala poslednji bastion za ispoljavanje naših inženjera i autohtone domaće industrije.\nNadam se da će uskoro i civilna industrija doživeti neki napredak, ali su male šanse da će se on desiti na bazi naših projekata. Spoznaja da su naši proizvodi slabiji od stranih dovela je do toga da ovi preplave naše tržište, uz pomoć boljeg kvaliteta i niže cene. Ipak, ostaje pitanje da li smo dobili ono što smo želeli kada smo za male pare kupili ono što smo hteli. Moramo imati na umu, kakav god stav imali prema prošlim vremenima, sve što vidimo oko sebe nije nastalo u okolnostima tržišne privrede i kad god je ona postojala kod nas, nije bilo progresa, proboja na polju medicine, kulture i nauke kojima se ponosimo. Namenska industrija je otud ili podsetnik na stara vremena ili novi stub očuvanja naše autonomije na polju industrije. Naime, problem naše civilne industrije je u tome što je izgubila svoje tržište i danas jedino opstaje tako što je kupuju veće strane kuće koje imaju način kako da plasiraju robu, proizvedenu po svojim nacrtima. Naša namenska industrija ima svoje tržište i zato može imati važnu ulogu u nastanku i plasmanu robe koju smo sami smislili i proizveli.


BiH dobija sportske vladare 2020.\nEdin Džeko postigao 111. gol i treći je na vječnoj listi Rome\nAs iz Rome Edin Džeko juče je u Bolonji (1:5), u 11. kolu Serije A, postigao ukupno 111. gol u dresu Rome, s kojim je na trećem mjestu najboljih strijelaca Rimljana svih vremena stigao Amadea Amadeija.\nRonaldo upisao 100. nastup za Juventus\nKristijano Ronaldo bio je junak Juventusa u jučerašnjem duelu 11. kola italijanske Serije A protiv Đenove.\nBjelica se istakao u pobjedi Kingsa\nSrpski reprezentativac Nemanja Bjelica odigrao je dobar meč u pobejdi Sakramento Kingsa.\nRadnik ubjedljivo savladao Budućnost i nastavio niz nepobjedivosti (FOTO)\nKošarkaši Radnika su u okviru 9. kola Prve lige Republike Srpske dočekali ekipu Budućnosti i ostvarili ubjedljivu pobjedu.\nNova promjena - Srbija ipak ne brani titulu\nVaterpolo reprezentacija Srbije neće biti u prilici da brani titulu u Svjetskoj ligi osvojenu prošle godine u Beogradu zbog nove promjene sistema takmičenja.\nPRAZNIK KOŠARKE Gradski derbi sutra u Bijeljini (FOTO)\nPrvi gradski derbi u košarci ove sezone igra se u subotu sa početkom u 20:00 časova, nažalost i dalje bez publike zbog aktuelne situacije sa pandemijom covid-19.\nTužna vijest iz Srbije.U 30. godini, poslije duge i teške bolesti, preminuo je trener i bivši igrač Košarkaškog kluba Cerak, Nemanja Miljković.


Prema rezultatima novembarske akcije, a nakon analize strukture kvarova, utvrđeno je da od pregledanih vozila, 31 odsto ima problem sa kočnicama, devet odsto sa sistemom za upravljanje, a kod 36 odsto automobila nije potpuno ispravna svetlosna signalizacija.\nU prethodnoj, letnjoj akciji od sličnog broja vozila neku neispravnost je imalo 39 odsto, a najčešći problem su bili uređaji za zaustavljanje i to u 31 odsto slučajeva, dok se 36 odsto odnosilo na uređaje za osvetljavanje, odnosno 14 odsto na uređaje za upravljanje.\nSvi vozači su u okviru akcije koja je organizovana od 23. do 28. novembra mogli besplatno da provere tehničku ispravnost automobila na više od 170 linija tehničkih pregleda širom Srbije.\nAkcija besplatne provere tehničke ispravnosti je sprovedena u saradnji sa „Parking servisom“, Upravom saobraćajne policije, a uz podršku Asocijacije tehničkih pregleda.\nKako se navodi, kao i do sada, za besplatnu proveru tehničke ispravnosti najviše su bili zainteresovani vlasnici starijih automobila koji pretpostavljaju da postoji neka neispravnost na njihovom vozilu.


Press Online :: Književnost :: Između muzike i smrti\nU novim razgovorima o književnosti govorne redakcije Forum 30. novembra u Maloj sali SKC u 19h biće analizirana knjiga Predraga Petrovića “Između Muzike i smrti”.\nO delu će razovarati Jovan Delić i Nemanja Karović, dok je urednik i moderator Vesna Kapor.\nOgledi sabrani u ovoj knjizi posvećeni su srpskim pesnicima dvadesetoga veka, od Jovana Dučića, Vladislava Petkovića Disa i Miloša Crnjanskog do Ivana V. Lalića, Ljubomira Simovića i Stevana Raičkovića.\nU pesničkoj artikulaciji sveta i pokušaju da se jezičkom imaginacijom pređu granice vidljivog prostora i iskorakne u metafizičko, kod većine ovih autora pojavljuje se muzika, u različitim manifestacijama, kao jedan od ključnih nosilaca lirske vizije života i smrti.\nOdgovarajući na hermeneutičku dilemu šta čitalac poezije mora da zna, Hans-Georg Gadamer priseća se Panove molitve iz Sokratovog Fedra, kojom Pan traži onoliko zlata koliko razuman čovek može da ponese.\nTako je i sa tumačem, koji treba da proceni koliko u svom čitanju pesme može i mora da ponese. Taj interpretativni teret znanja nije nimalo bezazlen i biće vredan samo ako u čitanju sasvim iščezne, stopivši se sa poetičkim i intimnim iskustvom same pesme.


Časopis Industrija :: tesa - Eksperti za nove tehnologije i inovativna rešenja\n02.01.2022 Komentari: 0\nKompanija tesa je jedan od vodećih svetskih proizvođača rešenja u vidu samolepljivih traka za industrijske potrebe, trgovinu, krajnje potrošače i zanatlije. Kompanija ima 125 godina iskustva u tehnologiji izrade svih vrsta lepljivih masa, kao i neprekidnom razvoju inovativnih rešenja. tesa je globalni lider na tržištu u mnogim oblastima primene.\nKompanija poseduje izuzetno visok nivo stručnosti u razvoju posebnih i specijalnih lepljivih masa, kao i u korišćenju složenih metoda nanosa i poseduje ogromno znanje o gotovo svim granama industrije. Oslanjajući se na stručno i kvalifikovano osoblje koje čini osnovu za razvoj, imamo za cilj da poboljšamo proizvodne procese i krajnje proizvode.\ntesa je članica Beiersdorf grupe, proizvođača uspešnih međunarodnih kozmetičkih brendova, uključujući NIVEA, Eucerin i La prairie. U isto vreme, tesa je vrlo uspešna od 2001. godine kao nezavisna korporacija i beleži konstantan rast.\nKompanija ima skoro 5000 zaposlenih širom sveta, a više od 500 kolega radi u istraživanju i razvoju. Sedište kompanije je u Hamburgu u Nemačkoj, i pored 6 regionalnih sedišta i 14 proizvodnih lokacija, poslujemo u preko 56 filijala raspoređenih širom sveta. Zbog velikih ulaganja u istraživanje i razvoj, tesa je prepoznata kao veoma inovativna i moderna kompanija.\nSvake godine se razvije oko 100 novih rešenja i proizvoda, u skladu sa zahtevima naših partnera, kao i usled promena u sve zahtevnijim proizvodnim procesima. Inovacija je osnova tesinog ekonomskog uspeha i dinamičnog rasta i siguran osnov za poziciju tehnološkog lidera u izuzetno jakoj konkurenciji.\nUsled brzog prilagođavanja tržišnim trendovima, kompanija tesa je siguran i pouzdan industrijski trgovački partner, koji Vašoj cenjenoj kompaniji otvara pristup svim nivoima tesa proizvoda, usluga i rešenja, pružajući bezuslovnu podršku u svim segmentima.\nAplikacije i proizvodi za razne industrijske sektore kao što su proizvodnja nameštaja, automobilska industrija, sektor elektronike (npr.pametni telefoni, tableti), proizvodnja bele tehnike, građevinska industrija, farmaceutska industrija, metalna industrija, proizvodnja i obrada kože i tekstila, transportna i hemijska industrija, grafička industrija – štampa novina i časopisa, fleksibilne ambalaže i proizvodnja papira i kartona, sigurnosna rešenja za efikasnu zaštitu brenda i proizvoda, rešenja za pakovanje, solarna industrija, itd. - čine oko 76% prodaje kompanije tesa.\nRešenjima u skladu sa izmenama industrijskih procesa i inovacijama spajanja i lepljenja, mnoge kompanije sve više zamenjuju tradicionalne metode omogućujući tako napredak, razvoj i značajno veću produktivnost uz maksimalnu optimizaciju proizvodnog procesa i uštedu vremena i resursa.\nNudeći najviši nivo kvaliteta proizvoda i usluge, kao i vrlo važne i neizostavne tehničke podrške, tesa svojim industrijskim trgovačkim partnerima pruža itekako konkurentnu prednost na tržištu. Naš portfolio proizvoda visokih performansi koji pokrivaju različita područja primene, kao što su spajanje, reparacija, maskiranje, pakovanje, osiguranje i mnoga druga, nudimo i specijalna rešenja razvijena po zahtevu naših partnera, uzimajuću u obzir sve specifičnosti aplikacije sa ciljem maksimalnog učinka i performansi.\nNa osnovu potreba industrijskih partnera, tesa je u mogućnosti da ponudi visok nivo tehničke, marketinške i prodajne podrške koja će im omogućiti da se istaknu u svojoj konkurentnosti na sve zahtevnijem tržištu i doprineti njihovoj prepoznatljivosti.


Uskoro elektronsko propisivanje lijekova (e-recept) Banjaluka.com\nUskoro elektronsko propisivanje lijekova (e-recept)\nUgovor o povezivanju baze podataka timova porodične medicine i informacionog sistema za elektronsko propisivanje lijekova (e-Recept) potpisali su danas Ministar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske, Ranko Škrbić i kompanija M:tel.\nCilj uvođenja ovog sistema za elektronsko propisivanje lijekova (e-Recept) je da se omogući elektronsko slanje recepata u apoteke i potpuno elektronsko zatvaranje procesa propisivanja i izdavanja lijeka.\n“Kada pacijent uzme propisani lijek u apoteci, tim porodične medicine automatski dobija povratnu informaciju. E-Recept treba da obezbijedi pouzdane podatke i informacije o potrošnji lijekova koje su bitne za donosioce odluka u Fondu i na nivou zdravstvenog sistema, kao što su: upotrebe i potrošnje lijekova, vrste lijekova koji se najviše koriste, upotreba dugotrajnih terapija, prosjeci i indeksi i slično”, rekao je ministar Ranko Škrbić.\nImplementacijom ovog sistema očekuje se racionalizacija u nabavci i upotrebi lijekova, obezbjeđivanje pravovremenog nabavljanja lijekova pacijentima, te analize upotrebe lijekova kao i formiranje kvalitetne baze podataka.\nMeđutim, postavlja se pitanje koliko je to zaista bilo neophodno, kada znamo da imamo mnoštvo prioritetnijih problema u našem zdravstvenom sistemu. Mišljenja građana su različita ali veliki je broj onih koji će se složiti s našim sugrađaninom Jankom Joksimovićem.\n“Elektronsko propisivanje lijekova doprinijeće u skraćivanju procedure pri izdavanju lijekova ali sigurno neće pridonijeti zdravstvenom stanju ljudi. Nama je u ovom trenutku mnogo važnije da imamo stručnije doktore. A postavlja se i pitanje narušavanja privatnosti jer će sve biti u elektronskom sistemu” , kaže Joksimović.\nIz kompanije M:tel su najavili da je ovo samo prvi korak saradnje sa Ministarstvom zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske koji je od strateškog značaja za cijelo društvo.\n“Medicinska informatika i primjena informaciono-komunikacionih tehnologija u zdravstvu je u ekspanziji svuda u svijetu, u cilju skraćivanja procedura, ušteda vremena i novca, edukacije i preventive”, rekao je prilikom potpisivanja ugovora Predrag Ćulibrk, generalni direktor M:tel-a.\nIskustvo zemalja u regionu sa sličnom organizacijom zdravstvenog sistema, kao što su Hrvatska i Crna Gora, koje su uvele slične informacione sisteme, pokazuje da je moguće ostvariti značajne uštede koristeći kombinaciju informaciono-komunikacionih tehnologija, organizacionih promjena i jakog i odlučnog vođstva.


TERORISTI OBJAVILI RAT EVROPI: Ovo su sledeće mete! - Naša Borba\nTERORISTI OBJAVILI RAT EVROPI: Ovo su sledeće mete!\nNakon višestrukih terorističkih napada u Francuskoj u kojima je živote izgubilo najmanje četvoro ljudi, od kojih je dvoje obezglavljeno, islamski ekstremisti sinoć su posejali strah po ulicama Beča ubivši četiri i povredivši 17 osoba. Čini se da su islamski teroristi zaratili s Evropom, a naredne mete mogle bi da budu– Italija i Nemačka.\nAustrijska policija uhapsila je nekoliko osumnjičenih i ubila jednog od napadača, dvadesetogodišnjaka za kog se tvrdi da je simpatizer Islamske države, a koji već ima dosije. Bezbednosne službe Evrope ulažu napore da napade spreče, ali im to ne polazi za rukom u potpunosti.\nAleksandar Gajić iz Instituta za evropske studije za Sputnjik je ocenio da se terorističke aktivnosti definitivno intenziviraju širom Evrope, pogotovo u onim zemljama koje su odigrale značajnu ulogu u vođenju antimigrantske politike na prostoru Starog kontinenta.\n„Francuska je pod Makronom pokušala da stabilizuje osovinu između Nemačke i Francuske, ali uz prihvatanje populističke agende vezane za ograničavanje imigracije. S druge strane, Austrija, kao jedna od zemalja koja je bila direktno na udaru migranata i često istupala ispred Nemačke i javno govorila nešto što Nemačka sebi ne sme da dopusti, takođe se nalazi na udaru. Vidi se da se radi o koordinisanom udaru na dve države EU koje imaju značajnu migrantsku populaciju i koje su radikalni islamisti terorističkog nastojanja označili za sprovođenje značajnih terorističkih akcija i izazivanje panike u trenutku kada se u evropskim zemljama uvode restrikcije zbog virusa korona“, predočio je Gajić.\nNa pitanje da li će Evropa moći da odgovori na ovakve aktove terorizma, Gajić odgovara da EU ima zajedničku koordinaciju između obaveštajnih službi koju će u narednom periodu sigurno ojačati, ali da su antiterorističke aktivnosti i dalje na nacionalnom nivou.\n„Očigledno je da nivo njihove zaštite, odnosno infiltracija i dolaženje do podataka o pripremanim terorističkim napadima do sada nije dovoljno urodio plodom, jer u suprotnom ne bi došlo do ovih napada“, ističe Gajić.\nSledeća na meti – Italija?\nPrema Gajićevoj proceni, i Italija bi mogla da bude sledeća zemlja na udaru terorista zbog svoje veličine i antimigrantske politike, iako do sada nije bila na nišanu radikalnih islamista.\n„Pre bih očekivao da se napadi nastave u Francuskoj i eventualno u Nemačkoj, nego što bih očekivao da će se u nekim manjim i manje značajnim zemljama desiti novi teroristički napadi, ali ne treba isključiti mogućnost da se tako nešto dogodi u Italiji“, smatra Gajić.\nPrethodni tekstOBRADOVIĆ Što pre izbori na svim nivoima!\nSledeći tekstPROTEST: Ispred Bele kuće, protivnika Trampa sve više kako on vodi (UŽIVO)


79. година од погибије радника и цивила у Партизанској фабрици оружја и муниције – Grad Užice\n79. godina od pogibije radnika i civila u Partizanskoj fabrici oružja i municije\nNarodni muzej Užice i Grad Užice su u nedelju, 22. novembra 2020. godine obeležili 79. godišnjicu pogibije radnika i građana u Partizanskoj fabrici i oružja i municije koja se dogodila 22.11.1941. Vence su položili zamenik Gradonačelnika Grada Užica, Dragoljub Stojadinović, delegacija Udruženja boraca NOR-a i rodbina poginulih.\nU oslobođenom Užicu od 24. septembra 1941. pod kontrolom partizanskih vojnih vlasti počela je sa radom Fabrika oružje i municije. Ova fabrika je za oko dva meseca proizvela 2700000 metaka, 9000 pištoljske municije, 21000 pušaka, pored boraca UPO, fabrika je snadbevala i partizanske jedinice u Srbiji, BiH i Crnoj Gori.\n22. novembra 1941. oko 15 časova, dogodila se snažna eksplozija u poprečnom delu tunela koji je služio za smeštaj materijala i proizvoda fabrike u raznim fazama. Eksplozija se lančano proširila na oba tunela i u talasima trajala sve do idućeg dana. Svi pokušaji spašavanja radnika i građana u toku eksplozije ostali su bezuspešni. Prema podacima kojima raspolažemo poginulo je oko 120 lica, nama je poznato 111 imena, 62 civila i 49 radnika fabrike oružja.


Štab za vanredne situacije: Iako veoma opterećen, zdravstveni sistem u Valjevu je stabilan i funkcioniše - Valjevo\nPosted by: Marija Petrović - Marković in Valjevo 24. July 2020.\tComments Off on Štab za vanredne situacije: Iako veoma opterećen, zdravstveni sistem u Valjevu je stabilan i funkcioniše\nŠtab za vanredne situacije zasedao je juče u proširenom sastavu. Sednici su prisusvovali i predstavnici inspekcijskih službi Kolubarskog okruga, kao i rukovodioci Osnovnog javnog tužilaštva i Prekršajnog suda, kako bi svi raspoloživi institucionalni kapaciteti u našem gradu bili stavljeni u funkciju zaustavljanja širenja Korona virusa, saopšteno je nakon održane sednice Štaba. Na sednici je ocenjeno je da je zdravstveni sistem u Valjevu, iako je veoma opterećen, stabilan i da funkcioniše. Upućen je apel svim gradskim institucijama da budu maksimalno uključene u sprovođenje i kontrolu mera u suzbijanju epidemije korona virusa.\nSa sednice Štaba za vanredne situacije 23. jula\n“Pored velikih napora kojima su izloženi zaposleni u Opštoj bolnici u Valjevu i Domu zdravlja, zdravstveni sistem u našem gradu, iako veoma opterećen je stabilan i funkcioniše. Ipak, neophodno je da građani svih generacija dodatno ulože napore u zaštiti svog zdravlja, kako bi naš grad što pre i sa što manje posledica izašao iz ovog perioda pandemije”, navodi se u saopštenju Štab za vanredne situacije grada Valjeva.\nKako je još saopšteno, komandant Štaba dr Slobodan Gvozdenović i predsednica Stručno-operativnog tima dr Branka Miholjčić, apelovali su da sve institucije u gradu na svim nivoima maksimalno budu uključene u sprovođenje i kontrolisanje donetih republičkih i lokalnih mera u suzbijanju epidemije izazvane virusom SARS-CoV-2.\n“I sa današnje sednice je apelovano da se dosledno sprovode sve preporučene mere fizičke i socijalne distance, koje podrazumevaju nošenje maski, higijenu svih prostora i javnih površina u kojima borave građani. Ovo je neophodno kako bi se usporio porast broja zaraženih u Valjevu i sačuvao zdravstveni sistem u našem gradu”, piše u informacijiza medije.\nApel COVID-19 epidemija Grad Valjevo Korona virus Sednica štaba za vanredne situacije Štab za vanredne situcije Valjevo Zdravstveni sistem\t2020-07-24\nTagged with: Apel COVID-19 epidemija Grad Valjevo Korona virus Sednica štaba za vanredne situacije Štab za vanredne situcije Valjevo Zdravstveni sistem\nPrevious: ŠTA znače nove mere Vlade: SVAKOM RADNIKU PO 18.000 DINARA\nNext: Zaražena još 42 lica, hospitalizovano još 35 osoba


Jeftini letovi iz Šri Lanke za Gvineju Bisau - Avionske karte Šri Lanka Gvineja Bisau - eSky.ba\nLetovi iz Šri Lanke za Gvineju Bisau\nPretražite letove iz Šri Lanke za Gvineju Bisau\nProvjerite najbolje ponude letova iz Šri Lanke za Gvineju Bisau\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Šri Lanke za Gvineju Bisau na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Šri Lanke za Gvineju Bisau?\n✔ Ako rezerviram let iz Šri Lanke za Gvineju Bisau, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Šri Lanke za Gvineju Bisau?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Šri Lanke za Gvineju Bisau uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


CIK razmatra da uvede skener za izbore 2022. - Istok\nNemam problem ni sa kim u Srpskoj, važno je da imamo bliske odnose sa Srbijom\nVeoma je važno da predstavnik međunarodne zajednice ima bliske odnose sa Srbijom, jednom od najvažnijih zemalja u regionu, izjavio je Kristijan Šmit. Komentarišuci javne nastupe ... Read More\nBiH nije “sigurna zemlja” šta to znači za putovanja?\nEvropska unija je Bosni i Hercegovini ukinula status "sigurne države" u pogledu putovanja tokom pandemije koronavirusa. Bosna i Hercegovina je poslednja zemlja iz regiona koja ... Read More\nNa današnjem konsultativnom sastanku predsjedavajućeg Predstavničkog doma Denisa Zvizdića s članovima Kolegijuma Predstavničkog doma PSBiH i predsjedavajućim klubova poslanika nisu došli predstavnici srpskih nacionalnih stranaka. ... Read More\nNEWER POSTABBA nakon 40 godina ponovo na britanskoj top listi singlova\nOLDER POSTIvana Korajlić razgovarala sa Merkelovom


U ponedjeljak počinje podjela regresiranog dizel-goriva - Glas Srpske\nSrna 26.03.2020 13:51\nBANjALUKA - Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske počeće u ponedjeljak, 30. marta, sa podjelom regresiranog dizel-goriva za 9.418 poljoprivrednih gazdinstava, odnosno korisnika podsticaja, za šta je resorno ministarstvo rezervisalo najmanje 5,5 miliona KM. Preuzimanje, odnosno kupovina regresiranog dizel-goriva trajaće do 30. oktobra, saopšteno je iz resornog ministarstva.\n"U skladu sa Zaključkom Republičkog kriznog štaba, prvim obračunom su obuhvaćeni i korisnici koji nisu izvršili obavezu plaćanja protivgradne zaštite i prijavu doprinosa za prošlu godinu", navodi se u saopštenju.\nNosioci poljoprivrednih gazdinstava stariji od 65 godina, a koji nisu izvršili obavezu ažuriranja podataka u Registru, kako u skladu sa odlukom Vlade Republike Srpske ne bi napuštali svoje domove, imaju mogućnost da ovlaste mlađeg člana domaćinstva ili da se obrate najbližoj kancelariji Savjetodavne službe Ministarstva koje su raspoređene u sedam regionalnih centara širom Republike Srpske ili odjeljenjima i odsjecima za poljoprivredu lokalnih uprava na čijem su području registrovani kako bi im oni pružili podršku za prijavljivanje u APIF-u. Prijava površina u registru osnov je za obračun količina goriva po korisniku, napominje se u saopštenju.\nPrivredna komora: Smanjenje stope doprinosa i podsticaji neophodni za oporavak privrede\nRaspisan konkurs za subvenciju kamatne stope na stambeni kredit za mlade i mlade bračne parove\nStanje na putevima: Potreban oprez zbog jakih udara vjetra, obustavljen saobraćaj u Tijesnom\nSutra zbog asfaltiranja zatvoren magistralni put u mjestu Tijesno


Pomoćnik ministra privrede, Edvard Jakopin, izjavio je da će Vlada Srbije u narednih nekoliko dana Vlada Srbije usvojiti Uredbu o utvrđivanju jedinstvene liste razvijenosti regiona i jedinica lokalne samouprave za 2015. godinu.\nKako je naveo, nerazvijena područja imaće poseban tretman Ministarstva privrede i ostalih ministarstava. Definiše se novi model regionalnog razvoja koji će posebnu pažnju posvetiti opštinama na jugu Srbije, jer se gro nerzvijenih opština upravo i nalazi na jugu zemlje.\nOn je naveo da je protekle godine preko Ministarstva privrede i Fonda za razvoj dato dosta podsticajnih sredstava za razvoj južno od Niša i da je težište Ministarstva privrede razvoj preduzetništva i to agrokompleksa preko regionalnih klastera.\nOn je napomenuo da je osim reformskih rizika prisutan i demografski rizik, zbog čega će pažnja biti usmerena na stimulisanje ljudi da ostaju na tim područjima.\nRegionalni razvoj mora da bude deo privrednog razvoja, istako je Jakopin.


10 načina na koje UNICEF spašava i poboljšava živote dece širom sveta | UNICEF Srbija\nZa svako dete, jednake šanse\nUNICEF radi dan i noć na nekim mestima u svetu na kojima je najteže dopreti do najugroženije dece i mladih. Da im pruži detinjstvo u kojem su zaštićeni, zdravi i obrazovani, kao i mogućnost da ostvare svoje ogromne potencijale.\nNavodimo 10 primera toga šta smo sa našim partnerima tokom 2017. godine radili za decu i sa decom:\n1. UNICEF je sa partnerima dosegao do 2 miliona adolescentkinja sa podsticajima da izaberu alternative dečijim brakovima.\nGrupa adolescentkinja se zauzela protiv dečijih brakova na treningu karatea koji je organizovan kao deo programa koji podržava UNICEF u okrugu Giridih u indijskoj saveznog državi Džarkand. Taj okrug ima jednu od najviših stopa dečijih brakova u zemlji.\nUNICEF i Fondacija Jago su pokrenuli pilot projekat kako bi iskorenili dečije brakove u 65 sela u okrugu Giridih.\nProgram obučava i osnažuje adolescentkinje, sarađuje sa verskim vođama i vođama kasti, podstiče osnivanje seoskih komiteta za dečiju zaštitu i podržava zavete roditelja da se okončaju dečiji brakovi.\n2. UNICEF je sa partnerima podržao pristup obrazovanju u vanrednim situacijama za 8,8 miliona dece, uključujući 4,2 miliona devojčica.\nDevetnaestogodišnja Amina je napustila školovanje u Malaviju kada je imala 14 godina, nakon što joj je preminula majka. Sada pohađa časove pismenosti za adolescentkinje koje ne idu u školu, a koji se organizuju uz podršku UNICEF-a.\n„Veoma sam srećna što sada umem da čitam i pišem“, kaže Amina. „Život mi se promenio“. Širom Malavija, kao i u mnogim drugim zemljama, devojčice su u većem riziku od napuštanja školovanja u odnosu na dečake zbog finansijskih ograničenja, ranih brakova, trudnoće i drugih faktora.\nUNICEF radi na tome da zadrži svu decu u školi i poboljša obrazovanje devojčica.\n3. UNICEF je sa partnerima obezbedio materijale za učenje za više od 12,5 miliona dece.\nNakon što su se u avgustu 2017. godine pojačali napadi na pripadnike naroda Rohindža u saveznoj državi Rakajn u Mjanmaru, priliv izbeglica u Bangladeš se ubrzao.\nProcene su da je do kraja godine 720.000 dece živelo u izbegličkim kampovima sa druge strane granice u Bangladešu. Toj deci izbeglicama, kao i njihovim vršnjacima u zajednicama domaćinima, hitno je potreban pristup obrazovanju.\nKako bi im pružio mogućnosti za učenje, UNICEF je sa partnerima obučio učitelje i nastavnike i izgradio centre za učenje u izbegličkim naseljima i kampovima.\n4. UNICEF je sa partnerima odgovorio na 337 vanredne situacije u 102 države.\nMuhamed (desno) i njegova deca napuštaju šator u kome su kupili zimsku odeću u kampu Hasanšam u Iraku.\nUNICEF-ova kampanja „Toplo za zimu“ je pružila pomoć raseljenim porodicama širom zemlje tokom 2017. godine.\nDeca su dobila toplu odeću i izotermalne prekrivače, a trudnice su dobile pakete sa odećom za bebe. Umesto odeće, hiljade roditelja je poput Muhameda takođe dobilo vaučere za kupovinu zimskih potrepština za decu od distributera.\nOvi vaučeri omogućavaju porodicama da kupe odgovarajuću zimsku odeću u skladu sa individualnim potrebama dece.\n5. UNICEF je sa partnerima pomogao da se 25 miliona dece rodi u zdravstvenim ustanovama uz stručnu pomoć.\nMajke sede sa svojim novorođenim bebama ispred materinskog zdravstvenog centra u selu Nasian na severu Obale Slonovače i čekaju da njihove bebe dobiju osnovne vakcine.\nCentar obezbeđuje porodicama i šatore tretirane insekticidima. Spavanje pod mrežom za komarce je jednostavna mera da se deca i odrasli zaštite od malarije – a ipak mnoga deca iz Obale Slonovače još uvek nemaju pristup njima i u riziku su od bolesti ili smrti usled ove i drugih bolesti koje se mogu lako sprečiti.\nUz pomoć UNICEF-a i Globalnog fonda za borbu protiv side, tuberkuloze i malarije, Vlada Obale Slonovače je 2017. godine pokrenula kampanju u kojoj će biti podeljeni milioni mreža za komarce širom zemlje.\n6. UNICEF je sa partnerima obezbedio poboljšane sanitarne uslove za 22 miliona ljudi.\nMersija proverava da li njena deca pravilno peru ruke ispred njihovog doma u okrugu Nili u centralnom Avganistanu.\nNili je u novembru 2017. godine proglašen za prvi okrug u zemlji bez defekacije na otvorenom. Ljudi u gradovima i selima u ovom okrugu su primenili pristup potpune sanitarne zaštite pod vođstvom zajednice kako bi identifikovali mesta na otvorenom koja se koriste kao toaleti – i kako bi podstakli porodice bez toaleta da naprave sopstvene nužnike.\nOvaj pristup može dovesti do toga da cele zajednice prestanu sa defekacijom na otvorenom u roku od samo nekoliko meseci, što za rezultat ima zdravije okruženje za sve.\nTokom 2017. godine, UNICEF je pomogao stotinama lokalnih zajednica u Avganistanu da dobiju sertifikat zajednice bez defekacije na otvorenom.\n7. UNICEF je sa partnerima zbrinuo više od 4 miliona dece u vanrednim situacijama koja su patila od teške akutne neuhranjenosti.\nU kampu Ajn Isa, na severoistoku Sirije, UNICEF-ov nutricionista proverava da li su deca neuhranjena. Većina interno raseljenih porodica u kampu je pobegla od neprestanog nasilja u gradu Raka.\nUNICEF je sa partnerima pojačao napore na zadovoljavanju osnovnih potreba u Ajn Isi tokom 2017. godine tako što je svakog dana kamionima dopremao ispravnu vodu za piće porodicama u kampu i okolnim zajednicama i delio spasonosne prehrambene namirnice za decu.\n8. UNICEF je sa partnerima pomogao da se registruje 141.000 dece u pokretu koja su bila bez pratnje ili razdvojena od roditelja u preko 40 zemalja.\nTrinaestogodišnja Marjam čeka da počne čas engleskog u centru za neformalno učenje u gradu Skaramagas u Grčkoj.\nUNICEF je pružio podršku Vladi Grčke tokom 2017. godine da bolje prati položaj dece izbeglica i migranata – uključujući decu bez pratnje – i da im obezbedi bolju zaštitu. Sredstva iz Programa Evropske komisije za prava, jednakost i građanstvo su korišćena da se podrže ti napori.\n9. UNICEF je sa partnerima podržao oslobađanje više od 10.000 dece iz oružanih snaga i grupa u 15 zemalja i reintegraciju više od 12.000 dece u svoje zajednice.\nDeca oslobođena iz oružane grupe jednog plemenskog poglavice doručkuju u centru koji podržava UNICEF u Demokratskoj Republici Kongo.\nCentar obezbeđuje mogućnosti za učenje i razvoj veština, između ostalih usluga za rehabilitaciju dece i reintegraciju u njihove zajednice.\n10. UNICEF je sa partnerima pojačao napore da pruži bolju podršku deci i mladima sa smetnjama u razvoju i invaliditetom.\nStanislava (15) živi u malom grupnom domu za decu sa smetnjama u razvoju u Montani u Bugarskoj, nakon što je godinama živela u državnim institucijama za decu.\nSada kada je u okruženju nalik porodičnom, Stanislava redovno pohađa školu i ima podršku nastavnika, socijalnih radnika, psihologa i logopeda.\nOd 2000. godine, Bugarska je značajno smanjila broj dece koja žive u institucijama. Sve velike institucije za decu sa smetnjama u razvoju su zatvorene.\nVeć više od 70 godina, uz finansiranje isključivo iz dobrovoljnih priloga, UNICEF radi na spašavanju i poboljšavanju života dece i mladih širom sveta. Tri najveća donatora UNICEF-a iz javnog sektora u 2017. godini su bile Sjedinjene Američke Države, Ujedinjeno Kraljevstvo i Evropska komisija.\nSaznajte više informacija u UNICEF-ovom godišnjem izveštaju za 2017. godinu.\nUniverzalna davanja za decu od presudnog značaja za smanjenje siromaštva, navodi se u novom izveštaju ODI i UNICEF-a


Ivica Kostić u kompaniji DIS radi šest godina, ali njegove nevolje na radnom mestu počinju pre dve godine, kada je odlučio da osnuje sindikat, piše Danas.\nPrikupio je dovoljan broj članova i Samostalni sindikat DIS-a dobio je i pismenu dozvolu Ministarstva rada 27. januara 2014. Nakon toga, tvrdi on, počinje maltretiranje i saslušavanje zaposlenih.\nRadnik DIS-a tvrdi da trpi maltretiranje zbog sindikalnog organizovanja, direktor kompanije kaže da mobinga nema.\nU međuvremenu, Kostić kaže, DIS je oformio svoj sindikat, koji oni među radnicima nazivaju "gazdinim" i počinju da pozivaju radnike da se u njega učlanjuju. Od njega su, napominje, ljudi zaduženi za ljudske resurse tražili da dostavi spisak članova Samostalnog sindikata.\nNadređeni me prate čak i do toaleta kako ne bih komunicirao sa ostalim radnicima, rekao je Kostić za Danas.\nGeneralni direktor DIS-a Darko Aćimović Danasu je odgovorio na postavljena pitanja i između ostalog rekao da "mobinga u kompaniji nema", kao i da od osnivanja kompanije 1991. do danas ni jedan jedini spor zbog mobinga nije postojao.\n- U našoj kompaniji postoje trenutno dve sindikalne organizacije tako da pitanje da li se radnici kažnjavaju zato što su članovi sindikata, apsolutno ne odgovora istini. U sindikalne organizacije naše kompanije je učlanjeno skoro 90 odsto zaposlenih, ne razmumem kako je moguće kazniti sve te ljude - ističe Aćimović.\nNa naše pitanje da li radnici mogu slobodno da se učlanjuju u sindikat, Aćimović kaže da se poslodavac ne meša u prava radnika na sindikalno organizovanje.\n- Naravno da zaposleni mogu da se učlanjuju u koji god sindikat hoće i to je njihovo pravo garantovano Ustavom i Zakonom o radu. Svaki zaposleni može da se učlanjuje u koji god sindikat želi i hoće slobodnom voljom. Samim postojanjem dve sindikalne organizacije, a do skora i tri, to pitanje čini potpuno suvišnim - napominje za naš list generalni direktor DIS-a.


Razvoj profitabilnih MSP u Bosni i Hercegovini – Razvojna agencija – Prvi korak\nPodrška MSP za pristup tržištu Evropske unije kroz povećanu konkurentnost putem kredita i grantova. Program podrške konkurentnosti MSP pomaže MSP u Bosni i Hercegovini da povećaju svoju sposobnost trgovine sa EU klijentima, kao i unutar svojih domaćih tržišta, tako što olakšava investicije u ciljane projekte.\nNova kreditna linija, koju EBRD pruža putem lokalnih partnerskih banaka uz grant u iznosu od 15% i besplatnu tehničku pomoć koju finansira Evropska unija, pomaže MSP da identifikuju svoje zahtjeve za investicijama s ciljem unapređenja u smjeru usklađenosti sa prioritetnim EU direktivama. Besplatni tehnički savjeti koje pruža međunarodni tim stručnjaka pomažu MSP u Bosni i Hercegovini da pronađu najbolje rješenje kako bi udovoljili EU direktivama, postali konkurentni u trgovini sa EU partnerima i povećali svoju profitabilnost kod kuće, nudeći proizvode i usluge boljeg kvaliteta.\nProjekti se mogu finansirati sa jednim ili više kredita ukupne vrijednosti i do 1 milion eura po kompaniji. Kako bi investicije učinile što lakšim, kompanije mogu slijediti dva različita pristupa.\n1. PRILAGOĐEN PRISTUP KREDITIRANJU ZASNOVAN NA POTREBAMA MSP\n– Standardni pristup\n– Kompleksni pristup\nPROGRAM PODRŠKE KONKURENTNOSTI ZA VAŠU INVESTICIJU\nViše informacija i o mogućnostima prijave možete pročitati ovdje.


Kako se plela mreža terorista u Evropi?\nM. D. 30. marta 2016. 09:56\nPripadnici takozvane Islamske države (IS) bili su raspoređeni za napade po Evropi čak dve godine pre terorističkih napada u Parizu i Briselu, piše „Njujork tajms“, pozivajući se na transkritpe sa ispitivanja osumnjičenih i obaveštajne podatke.\nOperativci IS-a prvobitno su planirali male napade kako bi testirali bezbednosni aparat u Evropi, ali lokalne vlasti su zanemarivale upozorenja na planove terorista opisujući ih kao izoliovane slučajeve i nisu uložili vremena niti truda da provere njihovu vezu s Islamskom državom, navodi se u tekstu.\nTako su zanemarili i Reda Hamea, 29-godišnjeg informatičkog stručnjaka iz Pariza, koji je bio deo IS tek nedelju dana pre nego što je dobio uputstva za teroristički napad u Parizu. On je u nekoliko dana naučio kako da postane terorista.\nHame je zbog francuskog pasoša i kompjuterske umešnosti bio idealni kandidat za posebnu grupu unutar IS-a, koja je bila fanatično posvećena razaranju Europe.\nTrebalo mu je samo nekoliko dana da nauči da puca iz automatske puške, koristiti granate, a pohađao je i ubrzani kurs za korišćenje enkripcijskog programa TrueCrypt.\nPomagač koje su zvali „Tata“ odveo ga je na tursku granicu i savetovao da izabere laku metu, pobije što više ljudi te da taoce drži sve do dolaska naoružanih snaga koje će ionako od njih napraviti mučenike, prenosi index.hr.\nIsta je grupa bila posvećena napadima na Evropu barem dve godine pre krvavog masakra u Parizu, a zatim i u Briselu. Vlasti sada priznaju kako su se znakovi terorističkog delovanja u Evropi mogli videti već početkom 2014. godine, no nisu uradile ništa.\n„Nisu se ti ljudi odjednom okupili u zadnjih šest meseci. Planirali su napade na stranom tlu još od 2012. kad su se naselili u Siriju“, rekao je Majkl T. Flin general u penziji koji je vodio obaveštajnu agenciju unutar američkog Ministarstva odbrane između 2012. i 2014.\nHame je uhvaćen u Parizu u avgustu 2015, pre nego što je uspeo da postane deo akcije, dok vlasti tvrde da je „Tata“ (Hameov mentor) bio Abdelhamid Abaaoud, belgijski džihadist koji je odabirao i trenirao brojne borce IS-a raspoređene po Europi. On se navodno sam vratio u Pariz kako bi lično nadgledao napad.\nOstatak Abaaoudove grupe takođe je stajao iz napada u Briselu i pariskim predgrđima.\n„Tamo je kao u fabrici. Isključivo su posvećeni napadima na Francusku, ili negde drugde u Evropi“, rekao je Hame istražiteljima.


Istraživanje kompanije Canon o odnosima u poslovnom svetu\nIstraživanje kompanije Canon o odnosima u poslovnom svetu – Personal magazin\nKompanija Canon Europe objavila je rezultate svoje panevropske studije širokog opsega u vezi sa radnim mestom, “Uloga tehnologije u razvijajućim poslovnim odnosima”, koju je izvela kompanija ICM. Istraživanje je analiziralo načine…\nKompanija Canon Europe objavila je rezultate svoje panevropske studije širokog opsega u vezi sa radnim mestom, “Uloga tehnologije u razvijajućim poslovnim odnosima”, koju je izvela kompanija ICM. Istraživanje je analiziralo načine na koji kompanije komuniciraju sa klijentima, kako su se trendovi i navike promenili u poslednjih pet godina i potencijalni uticaj na odnose u poslovnom okruženju.\nRezultati su pokazali značajan porast digitalnih komunikacija u panevropskim organizacijama, u odnosu na period od pre pet godina – 8 od 10 ispitanika (78%) koji više koriste onlajn platforme poput IM-a, mejla, socijalnih mreža, alatki za onlajn kolaboraciju i video konferencije. Ovo je u suprotnosti sa tradicionalnim vidovima komuniciranja, od kojih su neki očekivano u opadanju\n22% ispitanika manje telefonira sa fiksnih telefona;\n15% njih manje lično prisustvuje sastancima;\n32% manje ili uopšte ne prisustvuje poslovnim ručkovima i\n34% skraćuje vreme ili ga uopšte ne provodi na sastancima van kancelarije.\nManje interakcije licem u lice sa klijentima, dovelo je do toga da mejl postane ključni faktor ovog porasta konverzacija, ali postoje podaci koji ukazuju na to da su kompanije dosegle stepen zasićenosti – 35% ispitanika navelo je da upotreba mejla nije povećana, a za neke se smanjila u poređenju sa periodom od pre pet godina.\nTo je otvorilo put prihvatanju novog talasa platformi za digitalne komunikacije. Ipak, rezultati pokazuju znatne varijacije u tome kako ih kompanije usvajaju, što pokazuje nedostatak udruženog razmišljanja kada je reč o odnosu sa postojećim i budućim klijentima.\nTačno polovina ispitanika (50%) danas koristi socijalne mreže kao sredstvo komuniciranja na poslu, a 25% koristi chat u većoj meri nego pre pet godina.\nUčestalost upotrebe alatki za poslovnu kolaboraciju, poput Micorosoft SharePoint ili Huddle, povećana je za 24% tokom poslednjih pet godina, a 57% svih kompanija počelo je da ih koristi u nekom trenutku za efikasniju komunikaciju.\nIpak, manji deo ispitanika koristi više video konferencije (21%), dok gotovo polovina (47%) nikada nije koristila tu mogućnost. U manjoj upotrebi su i online seminari – webinars (13%) sa iznenađujućih 58% ispitanika koji nikada nisu koristili ovaj onlajn medijum.\nKako su komunikacione tehnologije postale sve fragmentisanije, a kompanije nastoje da se izbore sa porastom digitalnog sadržaja (i informacija i medija), organizacije moraju da nađu načina da upravljaju svojim komunikacionim strategijama, u suprotnom rizikuju da oštete poslovne odnose sa klijentima, partnerima pa čak i sa kolegama.\nDr. Gream Kodrington** (Graeme Codrington), autor, govornik i ekspert u ovoj oblasti, rekao je: „Budućnost bilo koje tehnologije komunikacije, bilo da je u pitanju papir, štamparska presa ili PC, oduvek je ležala u tome da se pomogne ljudima kako bi se povezali na što efikasniji način. U tom smislu, eksplozija informacionih tehnologija u poslednje dve decenije pomalo je razočaravajuća“.\n„Prenosi se više podataka nego ikada pre, ali čini se da naše ljudske veze imaju manje smisla, manje nas ispunjavaju, manji im je značaj. Krivica leži u našoj nesposobnosti da se brzo prilagodimo novim metodama, novim mogućnostima i novom stilu komuniciranja.“\nGeri Horsfal (Gary Horsfall), Direktor konsultantskih usluga, Canon Europe, izjavio je: „Današnje poslovno okruženje u poređenju sa onim od pre pet godina, dramatično se razlikuje. Organizacije se danas susreću sa izazovom uspostavljanja snažnih odnosa sa klijentima, ali na najefikasniji način, uz pomoć najnovijih tehnologija. Postoji tačka rascepa u kojoj se tradicionalna informacija spaja sa novim medijima, a upravljanje i pristupanje ovako velikoj količini digitalnog sadržaja važno je sinhronizovati sa vašim klijentima, a takođe predstavlja ključ kreiranja i uspostavljanja ličnih, smislenih odnosa.“\nPored održavanja fragmentovanih kanala komunikacije, ova studija je ukazala i na bojazan panevropskih organizacija od uticaja koje digitalne tehnologije imaju doprinoseći eksploziji informacija. 39% ispitanika koji su na rukovodećim pozicijama istaklo je da povećanje količine podataka usporava poslovne procese i ocenilo da glomazni i neefikasni unutrašnji procesi predstavljaju glavnu prepreku poslovnom uspehu u 2011, posebno među većim kompanijama (46%).\n„Canon je pokrenuo odeljenje za Konsultantske usluge da bi pomogao klijentima u otkrivanju vrednosti njihovih informacija, a oblast u kojoj ta vrednost ima puni značaj jeste komunikacija sa klijentima,“ dodao je Horsfal. „Izazov je upravljanje tačkom u kojoj se susreću ove nove digitalne tehnologije. Ako se to razume na pravi način, kompanija može značajno da uveća vrednost svog poslovanja. Ako se razume na pogrešan način, kompanija može završiti sa fragmentisanim pristupom internim i eksternim komunikacijama i za to plaćati u dužem vremenskom periodu.“\nNajčešći korisnici digitalnih komunikacija:\nFrancuska i Holandija su među zemljama koje najsporije usvajaju metode digitalnih komunikacija, sa svega 72%, odnosno 71% korisnika koji onlajn pristup koriste više nego pre pet godina. Švajcarska (83%), Velika Britanija (82%) i Finska (83%) najnaprednije su kada je reč o usvajanju digitalnih komunikacija.\n40% nemačkih korisnika tvrdi da je obim njihovog mejl saobraćaja isti ili manji nego pre pet godina (uključujući 3% koji nikada nisu koristili imejl), a prate ih Francuzi sa 39% i Holanđani sa 38%.\nFinska je na pročelju evropskih predvodnica kada je reč o usvajanju novog talasa alatki za digitalnu komunikaciju: zaposleni u Finskoj najbrojniji su korisnici četa (IM) (68% ispitanika koristi IM na poslu), najviše posećuju socijalne mreže (64%) i zajedno sa Nemcima, najveći su korisnici alatki za onlajn kolaboraciju, poput Google Docs ili Huddle (63%).\nVoIP i webinars najpopularniji su u Nemačkoj, sa zastupljenošću među korisnicima od 59%, odnosno 54%.\nZaposleni u Velikoj Britaniji najveći su korisnici video konferencija (59%), a prate ih Francuzi (56%) koji to čine u istoj ili većoj meri nego pre pet godina. Najmanji broj korisnika ovog vida komuniciranja nalazi se u Austriji (18%) i Švajcarskoj (29%).\nKorisnici tradicionalnih vidova komuniciranja:\nPrisustvo na sastancima:\nOd svih ispitanih nacija, Austrijanci i Holanđani najviše izbegavaju žive sastanke, sa 45% odnosno 44% ispitanika koji nikada ne idu na sastanke ili ih posećuju manje nego pre pet godina. Ovaj pad je najmanji u Nemačkoj, sa svega 25% onih koji idu manje ili uopšte ne idu na sastanke.\nKomunikacija licem u lice:\nProcenat ispitanika koji su smanjili broj formalnih sastanaka sa klijentima (tj. poslovne sastanke) u proteklih pet godina (manji broj sastanaka ili nikada nije išlo na sastanke):\nPad u formalnim sastancima licem u lice najsporiji je u Nemačkoj (16%) i u Velikoj Britaniji (18%).\nProcenat onih koju su smanjili broj neformalnih sastanak licem u lice, ili ih nikada nisu upražnjavali (na primer poslovni ručak) u poslednjih pet godina:\nSve ukupno, 52% ispitanika povećalo je upotrebu mobilnih telefona tokom proteklih pet godina; ipak, Norveška i Finska, sredine su sa najvećim porastom, sa 65%, odnosno 64% ispitanika koji češće koriste mobilni telefon nego pre pet godina.\nUpotreba fiksnih telefona najviše je opala u Finskoj, sa 64% onih koji ih nikada ne koriste ili ih manje koriste, a prate ih Norvežani sa 45%. Francuzi i Nemci najmanje su skloni da odustanu od fiksnih telefona (sa 88%, odnosno 85% korisnika koji ih koriste više ili u istoj meri kao i pre pet godina).\nOva studija, koju je izvela kompanija ICM na zahtev Canona, sprovela je ispitivanja u organizacijama u 8 evropskih zemalja: Velikoj Britaniji, Švajcarskoj, Finskoj, Austriji, Francuskoj, Nemačkoj, Holandiji i Norveškoj.\nIstraživanje kompanije Canon o odnosima u poslovnom svetu was last modified: January 19th, 2011 by Redakcija\nCanonCanon EuropeICMistra\_ivanjeposlovni svet\nAMD donosi prve na svetu APU-ove za ugradne sisteme


• Nenezić opet na čelu Trajala\nSkupština Trajal korporacije iz Kruševca imenovala je Miloša Nenezića za generalnog direktora te fabrike potvrđeno je Tanjugu u Agenciji za privatizaciju.\nNenezić, diplomirani ekonomista, na čelu Trajala bio je od 2003. do 2006. godine kada je izvršena privatizacija.\nU Agenciji ističu da su na skupštini održanoj 9. januara donete odluke koje se odnose na izbor revizora, izmene statuta, a u odbor direktora, pored Nenezića, imenovano je još sestoro neizvršnih direktora.\nMeđu njima je i Sonja Veselinović, koja je po raskidu kupoprodajnog ugovora između Trajala i bugarskog Brikela, imenovana za zastupnicu kapitala.\nOna je nedavno izjavila da Trajal ima kadrovski potencijal, proizvod i tržište, i da neće dozvoliti da zbog promene vlasničke strukture dođe do zastoja u proizvodnji.\nKupoprodajni ugovor između Trajala i Brikela raskinut je početkom decembra zbog nepoštovanja ugovora.\nKorporacija Trajal, specijalozivana za proizvodnju gumarskih i hemijskih proizvoda, privatizovana je krajem 2006. godine, kada je za tu kupovinu Brikel izdvojio 12,2 miliona evra, uz obavezu investiranja 25 miliona evra u narednih pet godina.\nU Trajalu radi 1.620 ljudi u četiri fabrike.


Potisje Bečej: Obustavljen rad u sedištu preduzeća - komunikacija elektronski ili telefonski\nJP „Potisje Bečej“: Prestaje se sa radom u sedištu preduzeća - komunikacija elektronski ili telefonski. Za individualne korisnike u narednom periodu podela plavih džakova od 120 litara.\nJP „Potisje Bečej“ obaveštava svoje korisnike koji žive u individualnim stambenim objektima, a koji svoje smeće iznose u kantama, da će se u narednom periodu podeliti svetlo plavi džakovi od 120 litara, za slučaj da su kante za smeće pune, a da se smeće u planiranim terminima ne može odneti.\n"Ove mere se preduzimaju zbog pogoršanja epidemiološke situacije na teritoriji opštine Bečej i povećanog broja obolelih radnika ili radnika u izolaciji, što nam onemogućava redovno odnošenje smeća u planiranim terminima. Trudićemo se da ove probleme u što kraćem vremenskom roku prevaziđemo na najefikasniji moguć način, a naše korisnike molimo za razumevanje i saradnju", saopštavaju iz ovog preduzeća.\nTakođe iz Potisja dodaju da se obustavlja rad sa strankama u sedištu Potisja, sve do 11. decembra 2020. godine. Stranke se upućuju na telefonsku i elektronsku komunikaciju. U izuzetnim situacijama, stranke mogu telefonom zakazati dolazak u sedište Potisja, uz preduzimanje svih propisanih epidemioloških mera.


Potekla voda i u Sabanti - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac Potekla voda i u Sabanti\nPotekla voda i u Sabanti\nsubota, 31 mart 2012 11:56\nSimboličnim puštanjem vode, gradonačelnik Veroljub Stevanović označio je početak rada seoskog vodovoda u Gornjoj Sabanti, u zaseoku Rovine. Arterski bunar koji je izgradjen u tom zaseoku, deo je posla koji mora da bude obavljen kako bi domaćinstva u ovom selu na 15 kilometara od centra Kragujevca dobila vodu, rekao je Stevanović. Za stanovnike Gornje Sabante nedostatak pijaće voda bio je višegodišnji problem.\nSredstva za arterske bunare obezbedjena su iz agrarnog budžeta Grada, a razvodjenje mreže do svakog domaćinstva pojedinačno radi se na nivou mesnih zajednica, odnosno samih potrošača.\nU narednih godinu i po dana, kako je najvljeno, stanovnici seoskog područja na teritoriji Grada Kragujevca biće potpuno obezbedjeni zdravom, pijaćom vodom.\nGradonačelnik Veroljub Stevanović istakao je da je pored vodosnabdevanja, putna infrastruktura jedan od akutnih problema sela sa područja Kragujevca.\nOn je najavio da je upravo njihova izgradnja, i to plan da se ove godine izgradi po kilometar asfalta u svakom selu, prioritet.\nStevanović je naglasio i da je to jedno od neispunjenih obećanja stanovnicima kragujevačkih sela, ali da je do zastoja u asfaltiranju došlo zbog već poznatih problema sa ''Preduzećem za puteve'', koje je, do nedavno, poslovalo u okviru NIBENS grupe.\nPrva faza izgradnje saobraćajnica kroz seoska područja biće završena do Dana grada, a druga do kraja godine, rekao je Stevanović.


Novi Pazar: Društveni dijalog o jednakosti polova - Penzin\nAmbasada Švedske započela je u Novom Pazaru dva edukativna programa u okviru projekta „Hajde da pričamo o jednakosti“. Ovi programi će se održavati digitalno svakog vikenda tokom naredna dva meseca. Ideja je da se stvore mogućnosti za dublji društveni dijalog, poveća vidljivost i podigne svest o značaju većeg učešća žena u društvenim procesima.\n„Odabrali smo Novi Pazar za dugoročnu saradnju i dijalog sa lokalnim predstavnicima jer je zbog svog položaja i multikulturalnosti jedinstven. Interesuje nas kako se na pitanje ravnopravnosti gleda iz islamskog ugla“, rekao je Nj. E. Jan Lundin, ambasador Švedske u Srbiji.\n„Ovom inicijativom želimo da doprinesemo stvaranju platforme za rodnu ravnopravnost u regionu sa ciljem da nastave da se bave ovim važnim pitanjima“, rekao je ambasador Lundin.\nPrvi program sprovodi se u saradnji sa kancelarijom OEBS „20 godina Agende mira i bezbednosti žena – podizanje svesti lokalnih aktera u jugozapadnoj Srbiji“. Namenjen je prosvetnim radnicima i ženskim forumima političkih partija da bi bolje integrisali pozitivne prakse rodne jednakosti u svoj rad.\nDrugi program „Onlajn ženski (rodni) studijski program“ realizuje se u saradnji sa Akademskom inicijativom Forum 10 u partnerstvu sa udruženjem „Ženske studije i istraživanja„. Cilj je da se podrže i poboljšaju teorijski modeli koji afirimišu razlike, da se istraže mogućnosti otpora, političkog delovanja protiv društvenih praksi i diskriminacije po bilo kom osnovu.\nUčesnici će imati priliku da čuju predavanja o istoriji ženskih studija. Biće dati lični primeri feminističkih sudova pravde kojima se obraćaju žene koje su pretrpele nasilje.\nTokom programa biće reči o tome koliko su crkva i islamska zajednica uključene u privatni i javni aspekt života žene. Razgovaraće se o religiji, ulozi žena i njihovoj bezbednosti. Diskutovaće se, takođe, i o važnosti ženskog aktivizma i učešću žena u političkom i društvenom životu.\nSlika: 愚木混株 Cdd20 sa Pixabay\nTags:Akademska inicijativa ForumJan LundinMisija OEBS u SrbijiNovi Pazarrodna ravnopravnostŠvedskaŽenske studije i istraživanja\nJanković: Klatno rodne ravnopravnosti pomereno unazad


ponedeljak, 26 septembar 2011 07:01\nIzvor: APR / Ministarstvo omladine i sporta / Vlada Srbije\nPodnošenjem prve prijave za preregistraciju, koju je u ime Sportskog saveza Srbije podneo njegov predsednik Aleksandar Šoštar, u APR je i zvanično počeo sa radom Registar sporta, u koji će se, prema očekivanjima, upisati oko 16 hiljada sportskih udruženja, društava i saveza.\nNa konferenciji za novinare, organizovanoj povodom početka rada Registra udruženja, društava i saveza u oblasti sporta, govorili su direktor APR Zvonko Obradović, pomoćnik ministra u sektoru za sport Dragan Atanasov i predsednik Sportskog saveza Srbije Aleksandar Šoštar.\nInstruktivni sastanak povodom početka preregistracije i upisa sportskih udruženja u APR\nU organizaciji Ministarstva omladine i sporta i Sportskog saveza Srbije, u sredu, 21. septembra, u Palati „Srbija“ održan je instruktivni sastanak povodom početka preregistracije i upisa u Registar sportskih udruženja i saveza pri Agenciji za privredne registre.\nSastanku su prisustvovali ministar omladine i sporta Snežana Samardžić Marković, predsednik Sportskog saveza Srbije Aleksandar Šoštar, direktor APR-a Zvonko Obradović, predstavnici granskih saveza i poverenika za sport u jedinicama lokalne samouprave, ministar omladine i sporta Snežana Samardžić Marković, direktor APR-a Zvonko Obradović i predsednik Sportskog saveza Srbije Aleksandar Šoštar.\nMinistar Samardžić Marković pozdravila je prisutne i istakla da je današnji sastanak od velike važnosti za primenu zakona jer za dva dana počinje upis u Registar sportskih udruženja i saveza pri APR-u, koji će trajati do aprila iduće godine.\n„Nama je stalo da se zakon primenjuje. Današnji sastanak je pojam brige da ta primena ne bude administrativno nametanje na sportske saveze, već da pokažemo da država i cela njena administracija namenjena sportu brine o tome da sportu bude lakše“, istakla je Samardžić Marković.\nPredsednik Sportskog saveza Srbije ocenio je da je preregistracija sportskih saveza i udruženja, koju novi Zakon o sportu nosi, jedna ozbiljna aktivnost i da je današnji sastanak značajan kako bi se dobile sve neophodne informacije i prava slika o tome šta je sve potrebno preduzeti u pogledu preregistracije i usklađivanja svih pravnih normativnih akata.\n„Sport je živa materija i svi mi volimo da se takmičimo, ovo su stvari koje nisu strogo i usko vezane za sport, ali su neminovne da bi se stvari kanalisale u vrlo pravi sistem“, istakao je Šoštar.\nOvom prilikom, predstavnici APR, registrator Nives Čulić, pomoćnica registratora Aleksandra Rašković i izvršilac registratora za sportske organizacije Filip Kačarević, prisutne su upoznali sa radom Registra, kao i sa kompletnom procedurom prevođenja iz starog u novi Registar, kako bi predstavnici nacionalnih granskih saveza i teritorijalnih sportskih saveza mogli da pruže adekvatnu pomoć svojim članovima u vezi upisa u Registar kod APR.\nUpis u u Registar sportskih udruženja i saveza pri Agenciji za privredne registre zvanično je počeo 23. septembra 2011. godine.\nPočela besplatna preregistracija sportskih udruženja\nBeograd, 23. septembar 2011. godine – Direktor Agencije za privredne registre Republike Srbije Zvonko Obradović najavio je danas da će besplatna preregistracija sportskih udruženja trajati do 12. aprila sledeće godine i precizirao da se do tog roka očekuje upis približno 16 hiljada sportskih udruženja.\nUdruženja koja obavljaju privrednu delatnost biće registrovana kao privredna društva u oblasti sporta, dok će u ovoj agenciji sva sportska udruženja registrovati i svoje godišnje finansijske izveštaje, objasnio je on.


RIK doneo uputstvo o glasanju na referendumu u epidemiji – Dnevni Magazin\nRIK doneo uputstvo…\nOvim Uputstvom određen je način čišćenja i dezinfekcije glasačkog mesta koje mora biti očišćeno, dezinfikovano i provetreno najmanje 24 časa pre dana glasanja, definisana je procedura tokom glasanja na glasačkom mestu koja obezbeđuje uslove zaštite od zarazne bolesti kovid-19, a utvrđena su i pravila za glasanje van glasačkog mesta, saopšteno je večeras iz Skupštine Srbije.\nNa ulazu u objekat u kojem se nalazi glasačko mesto, na vidnom mestu ističe se plakat sa informacijama o načinu sprečavanja širenja zarazne bolesti kovid-19, kao i plakat o obaveznom rastojanju između glasača.\nPrilikom obaveštavanja od strane glasača da želi da glasa van glasačkog mesta, lice koje prima to obaveštenje dužno je da glasača upita iz kog razloga želi da glasa van glasačkog mesta, odnosno da li je oboleo od zarazne bolesti kovid-19, ima simptome te bolesti (povišena temperatura, respiratorne probleme i dr) ili mu je određena mera karantina.\nAko van glasačkog mesta glasa glasač oboleo od zarazne bolesti kovid-19, ima simptome te bolesti ili mu je određena mera karantina, članovi glasačkog odbora sve radnje propisane za obavljanje glasanja van glasačkog mesta vrše ispred ulaznih vrata stana odnosno kuće u kojoj boravi glasač koji glasa van glasačkog mesta.\nGlasač oboleo od zarazne bolesti kovid-19 ne sme da ima direktan kontakt sa glasačkim materijalom i može da glasa isključivo uz pomoć pomagača, koji umesto njega preuzima i predaje glasački materijal poverenicima glasačkog odbora, ukljčujući i odgovarajući identifikacioni dokument tog glasača.\nPomagačem u smislu ovog uputstva smatra se lice koje nije obolelo od zarazne bolesti kovid-19.\nOvo uputstvo, kako se precizira, stupa na snagu narednog dana od dana objavljivanja u “Službenom glasniku Republike Srbije”.\nBrazil, u obrušavanju stene najmanje šest osoba poginulo, 20 nestalo


NERANDŽIĆU, STAMENIĆU I KAPLANOVIĆU "DUNAV" DO KOLENA\nNERANDŽIĆU, STAMENIĆU I KAPLANOVIĆU "DUNAV" DO KOLENA\tFeatured\nsubota, 15 decembar 2018 21:52\nMetalac je u novom meču sezone sa Dunavom osvojio zlata vredne bodove 82:73. Ukupno 4 pobede i 9 poraza valjevski tim je zabeležio u prvom delu sezone, a večerašnjom pobedom šanse da sačuva mesto u KLS uveo u sferu realnosti.\nVečeras je Metalac bolje otvorio meč poveo 23:14, da bi gosti na toliko puta viđeno "divljanje i srljanje" uzvratili u drugom kvartalu sa 23:15. Postava Metalca Vasić, Stamenić Turbić, Nerandžić i Kaplanović je u periodu od 28. do 32, minuta napravila brejk 14:0, i posle 50:51, Metalac je imao nedostižnih 64:51.\nRecept je bio jednostavan, spustiti loptu pod koš Nerandžiću(19 poena i 7 skokova) i Kaplanoviću(12 koševa i 7 skokova).\nMetalac je sa Kaplanovićem dobio preko potrebnu širinu u napadu, a odbrana je konačno "progledala". Pretnje Dunava su odbijene odlučnošću, borbenošću i toliko potrebnom željom i istrajnošću da se pobedi, i bitnim poenima Đukovića u završnici.\nValjevski tim je dočekao kraj bez trija Nerandčić, Kaplanović, Vasić(8 asistencija), zbog pet penala.\nVečeras najefikasniji Stamenić (21 poen) je sa Đukovićem (10 poena i 5 skokova), Đukanovićem( 8 poena, 5 asistencija, i 5 izgubljenih lopti i 1 načinjen faul), Pejovićem i Turbićem, lako je izbegao na kraju vrtloge Dunava i Metalčev brod je stigao bez problema u pobedničku luku.\nSledi novi meču u Valjevu. Naredne subote stiiže Tamiš večeras pregažen u Čačku kraj Morave(64:86) dužnik iz Pančeva sa otvaranje sezone, debelo čašćen od sudija za pobedu.\nVečerašnji recept igranje bez srljana, soliranja i toliko puta viđenog silovanja zdravog razuma, valja primenjivati što češće, i opstanak je osiguran.


U petak isplata 60 posto MINIMALCA, za privredu i građane UKUPNO izdvojeno 5,8 milijardi evra - MARSH online\nPočetna Vesti Društvo U petak isplata 60 posto MINIMALCA, za privredu i građane UKUPNO izdvojeno 5,8 milijardi evra\nMinistar finansija Siniša Mali najavio je da će država u petak, 07. avgusta, isplatiti 60 odsto minimalne zarade, odnosno oko 18.000 dinara po zaposlenom, za 235.372 privredna subjekta u kojima radi 1,01 miliona zaposlenih.\n“Кao što smo najavili, svaki zaposleni će dobiti oko 155 evra. Reč je o meri iz drugog paketa ekonomskih mera koji je Vlada usvojila 30. jula sa ciljem ublažavanja posledica nastalih usled bolesti COVID-19”, rekao je Mali.\nOn je precizirao da je jedna od najvećih promena u odnosu na prvi paket mera ta što je drugi paket usmeren i na privredne subjekte koji su osnovani nakon 15. marta ove godine.\n“To znači da je ova mera neka vrsta podrške početnicima u biznisu, a mi verujemo da među njima ima puno mladih ljudi”, naglasio je Mali i dodao da je, prema podacima Agencije za privredne registre, takvih firmi ukupno 13.550.\nMali je precizirao da je za pomoć privredi i građanima, računajući oba ekonomska paketa, ukupno izdvojeno 5,8 milijardi evra, što je 12,5 odsto BDP Srbije, a što ga čini jednim od najvećih u regionu po udelu u BDP, ali i šire.\nPrethodna objava Firmi DENKODENKO potrebni montažeri za IKEA nameštaj sa vozačkom dozvolom B kategorije 065/ 325-65-55\nSledeća objava Potreban sposoban muškarac na duži vremenski period za redovno održavanje vikendice u okolini Valjeva 061/ 155-78-78


MMF Srbiji partner za reforme, ne za pravo vučenja i kredite\nTanjug 26. avgusta 2021. 16:14\nBEOGRAD – Pravo vučenja kod MMF-a je aktivnost te organizacije kojom želi da pomogne nerazvijenim zemljama u svetu u kontekstu pandemije, dok Srbija ima program sa MMF čija je suština pomoć u podsticanju rasta i strukturnih promena, a ne korišćenje sredstava, rekao je danas za Tanjug TV predsednik Saveta guvernera NBS Nebojša Savić.\nOn je objasnio da Srbija ima MMF kao partnera u realizaciji reformi u Srbiji.\n„Srbija je zaključila novi aranžman sa MMF-om i nastavila važnu saradnju usmerenu na podsticanje rasta. Da nam MMF pruži stručnu i tehničku pomoć, ali pri tome Srbija neće koristiti finansijska sredstva od MMF-a kao ni u prethodnom aranžmanu, jer Srbiji sredstva nisu potrebna“, rekao je Savić.\nGovoreći o oporavku svetske privrede Savić je istakao da će on biti u obliku slova K.\n„K – ima dva kraka, jedna grupa zemalja se brzo oporavlja, druga grupa se sporo oporavlja, neke grane se brže razvijaju, neke sporije. Srbija se nalazi u najuspešnijoj grupi zemalja. Sa ponosom možemo da kažemo da je Srbija uspela da uhvati oporavak slova V, odnosno gornji krak K“, ocenio je on.\nOve godine, dodao je, Srbija će imati rast BDP-a preko 6, odnosno preko 6,5 posto.\n„Ključni faktori koji mogu da uspore naš rast nisu na strani Srbije, nego su na strani pandemije i globalnih kretanja u svetu, dakle eksterni su“, napomenuo je Savić.\nOn je ocenio da pre svega razvoj građevinarstva, prerađivačke izvozne industrije i domaća potrošnja vuku stopu rasta u Srbiji.\n„Uporište našeg rasta u ovoj godini je u rastu domaće potrošnje, sa jedne strane, a na proizvodnoj strani u izvoznoj tražnji koja postoji na svetskom tržištu“, rekao je on.\nGovoreći o rastu potrošnje on je naveo da tekuća potrošnja ne zavisi samo od tekućih prihoda, nego i od prethodnih prihoda odnosno štednje.\n„U meri u kojoj poverenje i optimizam budu postojali i u oporavak globalne i naše privrede građani će biti spremni da više troše. Ako kriza bude produbljivanja izvan Srbije, postoji mogućnost tamo dođe do usporavanja potrošnje“, rekao je on.\nDodao je da će domaća potrošnja da raste jer postoji rast dohodaka i BDP.\n„Rastom BDP-a potencijal za potrošnju biće veći“, rekao je Savić.\nRast cena, po Saviću, očekivani je rezultat niske baze iz prošle godine kada cene nisu rasle, a postoji i veliki efekat rasta uvoznih cena, pre svega energenata.\nDodao je da su na rast cena u manjoj meri delovale cene nekih poljoprivrednih proizvoda.\nKako je istakao globalno je inflacija pod kontrolom, a u Srbiji je inflacija pod potpunom kontrolom.\n„U jednom od nekoliko narednih meseci ona će ponovo biti na nivou ne preko tri posto“, rekao je on.\nIstakao je da NBS nije povećala referentnu kamatnu stopu jer nije postojala potreba, i ocenio da su kamatne stope u Srbiji na istorijskom minimumu što deluje podsticajno na kreditnu aktivnost.\n„Trenutno se kreditna aktivnost kreće oko sedam posto, što nije nizak nivo, a bio je nešto veći prošle godine oko 10 posto, ali je i dalje intenzivna kreditna aktivnost u Srbiji“, rekao je on.\nSavić je istakao da je Srbija posle povećanja rejtinga kod tri vodeće svetske rejting agencije sa da na korak od ulaska u takozvanu investicionu zonu.\n„To popravlja generalno percepciju u svetu kako izgleda srpska privreda u okviru svetske. Daje signal da su perspektive njenog razvoja naše privrede sve bolje i bolje. Saglasno tome strani investitori koji ulažu u kapital i razne oblike imovine ulaze u kupovinu i srpskih hartija od vrednosti što je jako dobra informacija“, rekao je on.\nSavić očekuje da do kraja godine ili početkom sledeće Srbija dostigne investicioni rejting.\nGovoreći o povećanju procenta rezervi NBS u zlatu Savić je ocenio da Srbija treba i dalje da ih povećava.\n„Logično je da zlato koje se iskopa ovde i ostane u Srbiji. I da svake godine za taj iznos povećamo kvotu rezervi u zlatu. A možemo i izvan toga“, rekao je on i založio se da se ovde proizvedno zlato ne prodaje u inostranstvu.\nDodao je da je povratak svih državnih zlatnih rezervi u Srbiju logičan potez zbog stanja na sadašnjem svetskom tržištu, te da je držati zlato ovde i jeftinije.\nKako je ocenio Srbija je već ušla u priču o „zelenoj ekonomiji“ i ozbiljno radi na problemu njenog razvoja.


Pulen ponovo isprozivao Branka Lazića - Crvena zvezda info\nFudbal / 2190 pregleda\nPulen ponovo isprozivao Branka Lazića\nPulen se još jednom oglasio na priznanje kapitenu Zvezde\nKapiten Crvene zvezde Branko Lazić i ove sezone je proglašen za najboljeg defanzivca u ABA ligi, i to pre svega zahvaljući glasovima struke, odnosno trenera ekipa na Jadranu.\nIpak, i ove godine američki plejmejker Džejkob Pulen (32) ima šta da prigovori tome. Košarkaš Cedevita Olimpije prošlog proleća se podsmevao kada je Lazić dobio tu nagradu, a u istom stilu je pisao i ovog ponedeljka:\n"Dve godine uzastopno. Trebalo bi da se kladim u Vegasu da će da osvoji nagradu i sledeće godine", napisao je on na Tviteru.\nZanimljivo je to da bi Lazić i Pulen mogli da se sretnu u direktnim duelima u maju, jer Crvena zvezda čeka u polufinalu plej-ofa pobednika serije Cedevita Olimpija – Igokea, u okviru koje će utakmice biti igrane 30. aprila, 7. maja i eventualno 14. maja.\nLazić je i ove godine dobio priznanje za najboljeg defanzivca u konkurenciji svog saigrača iz Zvezde Ostina Holinsa (razlika u glasovima bila je manja od jedan odsto), dok je treći bio bek Partizana, Aleksa Avramović.\nPulen će uz učešće u plej-ofu ABA nastupati i u plej-ofu Evrokupa, u kojem je sa Cedevita Olimpijom eliminisao Turk Telekom, a u sledećem kolu će sa saigračima u Ljubljani dočekati Bursu. U toku ove sezone, Amerikanac je u ABA ligi prosečno postizao po 12,8 poena po meču, a u Evrokupu ubacuje 13,9 poena.


„Winning” komunikacije - Bizlife.rs\n11:50 Beograd, 07.10.2019.\nPiše: Dr Aleksandar Plavšin, Managing Partner for Strategy and Development, Business Intelligence Institute\nSavremeni poslovni i komunikacioni trendovi promovišu inovativnost i kreativnost kao najvažnije koordinate za uspešno i održivo poslovanje. Ukoliko kompanija želi da kreira održiv biznis, važno je da u poslovnom i komunikacionom nastupu potrebe svih stejkholdera budu uzete u obzir.\nKreativne i inovativne kompanije istražuju modele za uspešnu tranziciju sa šerholder na stejkholder menadžment. Ovaj model podrazumeva da kompanije, pored ispunjenja potreba i očekivanja vlasnika kapitala, sve više uzimaju u obzir i potrebe potrošača, zaposlenih, dobavljača, investitora i društva u celini. Ključ „pobedničkih komunikacija” jeste kreiranje takvog modela internih i eksternih komunikacija koji će biti dobitan za sve interesne strane. Kreirati vrednost i adekvatan pristup za sve relevantne stejkholdere nije lak zadatak. Za uspeh u ovom procesu potrebno je, pre svega, promeniti način na koji kompanije doživljavaju i razumeju stejkholdere.\nOvo ukazuje na potrebu kreiranja nove perspektive komunikacija koja promoviše inkluziju i održivost. Putem inkluzije kompanija dobija, sa jedne strane, povratne informacije od najvažnijih poslovnih saradnika, koje mogu biti važan korektivni faktor za unapređenje poslovanja, a sa druge stane, kompanija ukazuje na važnost ključnih partnera i omogućava im participaciju, što implicira pripadnost. Preduzimanje ovakvih akcija zahteva temeljan i kvalitetan plan zasnovan na znanju, iskustvu, kreativnosti i visokom nivou socijalne inteligencije.\nOvaj model relacija sa ključnim stejkolderima prevazilazi tradicionalne odnose kupac‒prodavac, nadređeni‒podređeni, vlasnik‒zaposleni itd. Na ovaj način kreira se „win-win” PARTNERSKI odnos između ključnih stejkholdera, koji treba da dovede do većeg razumevanja i fleksibilnosti. Realizacija ovakvog modela poslovanja inicira na potrebu renesanse „human-centric” pristupa u poslovanju, koji se, naizgled, još uvek nedovoljno upražnjava.\nU prilog stejkholder modela govore i ekonomski i socijalni pokazatelji u Srbiji i regionu, gde sve veća otvorenost tržišta omogućava jednostavniju mobilnost „ljudskih resursa” i ukazuje da će tržište sve više biti na strani zaposlenih. Generacija milenijalaca, koji su veoma ekstrovertni u ostvarenju svojih potreba i očekivanja i žele fleksibilnost, ukazuje da su klasične organizacione strukture prevaziđene. Sa druge strane, konkurencija i mobilnost kapitala postaju sve veće, poslovne alternative postaju dostupnije, što implicira da je potrebno motivisati stejholdere na dugoročnu saradnju.\nNove perspektive i znanja u oblasti komunikacija možete steći u okviru Advanced Communication School, koju organizuje Business Intelligence Institute. Ova škola predstavlja ekskluzivnu priliku da se uči i eksperimentiše sa izuzetnim poslovnim liderima sa ciljem otkrivanja pobedničkih komunikacionih perspektiva.\nkomunikacije aleksandar plavšin business intelligence institute


Dan online - Kultura: Žele zajedno da čuvaju gusle - 2018-03-21\nKultura MINISTRI VUKOSAVLJEVIĆ I BOGDANOVIĆ NAJAVILI NOVI DESETOGODIŠNJI SPORAZUM O SARADNJI SRBIJE I CRNE GORE\nBogdanović i Vukosavljević juče u Beogradu Žele zajedno da čuvaju gusle Istakli smo da je za Srbiju neprihvatljiv status takozvanog pravnog identiteta Kosova u Unesku. Konstatovana je razlika u tom smislu, ali, s druge strane, u velikom broju tema postignut je najviši stepen saglasnosti, rekao je Vukosavljević\nMinistar kulture i informisanja Srbije Vladan Vukosavljević i ministar kulture Crne Gore Aleksandar Bogdanović juče su na konferenciji za novinare u Beogradu najavili potpisivanje novog Sporazuma o saradnji koji će pospješiti i unaprijediti već dobru saradnju dvije zemlje. Vukosavljević je nakon sastanka s crnogorskim kolegom rekao da su postigli veoma visok stepen saglasnosti o svim aktivnostima koje vezuju Srbiju i Crnu Goru u oblasti kulture, te dodao da bi trebalo da sporazum bude potpisan u narednih nekoliko mjeseci. Predloženo je takođe i potpisivanje niza memoranduma o saradnji na nivou institucija kulture kojima bi trebalo da se unapredi saradnja imajući u vidu, kako je istakao Vukosavljević, istorijske i druge bliskosti država i naroda, zajednički kulturni prostor i veliki broj tema koje mogu biti dio zajedničkih projekata i dalje kulturne razmjene.\nMinistri su ocijenili da ima prostora da se saradnja unapredi posebno u oblasti filmske industrije, zaštite kulturnog nasljeđa na nivou arhiva, biblioteka i konzervatorskih radova. Vukosavljević je kolegu upoznao sa principijelnim stavom Srbije da je srpska kulturna baština na Kosovu i Metohiji nezaobilazni temelj srpskog kulturnog jezgra i srpske tradicije.\n– Istakli smo i da je za nas neprihvatljiv status takozvanog pravnog identiteta Kosova u Unesku. Konstatovana je razlika u tom smislu, ali s druge strane je u velikom broju tema postignut najviši stepen saglasnosti, rekao je Vukosavljević.\nMinistar Bogdanović je pomenuo dobru saradnju Crnogorskog narodnog pozorišta i Narodnog pozorišta u Beogradu i rekao da su pozvali srpski nacionalni teatar da bude gost na Festivalu narodnih pozorišta zemalja regiona u junu. On je naveo i da će biti unapređene saradnja posebno između Centra za konzervaciju i arheologiju Crne Gore i Zavoda za zaštitu spomenika kulture Srbije i to kroz razmjenu, odnosno digitalizaciju projektne dokumentacije za kulturna dobra koja se nalaze u Zavodu. Pomenuo je dobru saradnju na očuvanju neolitskih lokaliteta i rekao da je tokom sastanka dogovoreno da se poseban akcenat u narednom periodu stavi na one lokalitete koji u prethodnom periodu nisu bili adekvatno zaštićeni.\nBogdanović je kazao da Crna Gora planira izgradnju novog Muzeja savremene umjetnosti u čemu iskustva Srbije, kako je primijetio, mogu biti dragocjena. Podsjetio je na zajedničku nominaciju stećaka za listu Uneska i naveo da je predložio ministru Vukosavljeviću da Crna Gora zajedno sa Srbijom pristupi kandidaturi gusala kao zaštićenog nematerijalnog kulturnog dobra za upis na Uneskovu listu. Bogdanović je najavio da će u okviru Foruma Kreativna Evropa koji se održava u maju u Srbiji dodatno razgovarati o zaštiti kulturnog nasljeđa u regionu. Crnogorski ministar je najavio da će u narednom periodu dodatno raditi na zajedničkom konkurisanju kod međunarodnih fondova poput Eurimaža, čime bi se dodatno promovisale obje zemlje kao atraktivne filmske destinacije.\n– Kroz Eurimaž kao potporni fond Evropske unije, čijem članstvu će Crna Gora pristupiti do kraja ove godine, možemo dodatno afirmisati one projekte koji mogu prevazići regionalni kontekst, rekao je Bogdanović uz ocjenu da odnos Srbije i Crne Gore treba da bude primjer svim zemljama u regionu kako se kroz zajedničku saradnju i djelovanje može dodatno osnažiti faktor stabilnosti Jugoistočne Evrope.


Kineski festival svetla, sada već tradicionalna, četvrta po redu svetlosna čarolija, otvoren je u Beogradu i Novom Sadu, na Sava Promenadi i u Limaskom parku. Nove igre svetlosti osmislila je grupa umetnika iz provincije Sičuan, donoseći duh tradicije i simbolike drevne Kine, a inicijator i osnivač festivala, umetnik Slobodan Trkulja, najavio je da ove godine Kineski festival svetla, koji će trajati do 13. februara, donosi još više radosti i više svetlosti, kao i brojne novine. Na ovaj način, uz čarobnu instalaciju kineskih lampiona, biće zvanično proslavljena kineska Nova godina kod nas. Ulaz za posetioce festivala u oba grada je besplatan, a lampioni će biti uključeni svakog dana od 17h časova.\nMuzičko-svetlosne interaktivne gazilice i “Leptirova krila”\nJedan od favorita posetilaca sigurno će biti muzičko-svetlosne interaktivne gazilice, koje se aktiviraju ako zaplešete po njima, a između ostalih, novinu u Beogradu predstavljaće i\nimpozantna “Leptirova krila” koja će biti pozicionirana na istom mestu. Limanski park u Novom Sadu svetleće kao nikada do sada uz dva kineska zmaja, životinjsko carstvo, magične jelene, čarobne ribe i mnoge druge atraktivne svetlosne instalacije.\nKineski festival svetla organizuje “Balkanopolis centar za modernu tradiciju”, pod generalnim pokroviteljstvom Vlade Srbije i Grada Novog Sada, uz pokroviteljstvo grada Beograda i podršku ambasade Narodne Republike Kine u Srbiji. Inicijator i osnivač festivala je umetnik Slobodan Trkulja, koji već duže vreme uživa veliku popularnost u Kini i radi na kulturnoj razmeni između ove dve zemlje.\n– I ove godine ćemo uz fantastične svetlosne instalacije dočekati kinesku Novu godinu u Beogradu i Novom Sadu i na taj način doprineti još većem zbližavanju naroda Srbije i Kine, koje vežu tradicionalno prijateljstvo i izuzetno bliski odnosi. Raduje me što se tradicija nastavlja i što sve više ljudi privlači ova šarena postavka koja podseća na svet kineskih bajki. Kineski festival svetla će i ovog puta biti prava prilika da sa porodicom i dragim prijateljima prošetate i na siguran i bezbedan način posetite svet kreativne igre svetla – poručio je Trkulja.\n← Kako iskombinovati i nositi rolku na posao\nFilm “Konačna sloboda”: Empatija i gorak ukus zbog nepravedne patnje →


Preti li radikalizacija na Kosovu i Metohiji?\nIzvor: Vesti-online.com, 04.Dec.2018, 19:51\nDa li će i može li Priština da radikalizuje svoje akcije prema Srbima na KiM - pitanje je koje se logično nametnulo nakon što je juče sa lakoćom odbila poziv evrokomesara Johanesa Hana da povuče takse na srpsku robu.\nPriština je praktično poručila Evropskoj uniji da se ne obazire na njihove opomene i, šta više, da ni ne drži do njih, a Srbiji - da će i dalje pokušavati da pritiscima i silom iznudi priznanje od Beograda.\nPremijer Ramuš Haradinaj je juče, >> Pročitaj celu vest na sajtu Vesti-online.com << isprativši Hana, najavio i drugi potez protiv Srbije.\n- Reciprocitet je drugi stepen i može da se desi - rekao je Haradinaj.\nOn nije objasnio šta pod tim misli, ali nije ostavio sumnje u to da su namere Prištine da istraje u demonstraciji "državnosti" i pritiscima kojima želi da isprovocira Srbiju, pa i konačno rešenje.\nSledeći korak te vrste je već jasno najavila - formiranje kosovske vojske, protivno sopstvenom ustavu, 14. decembra.\n- Šta ćemo da radimo 15. decembra ili 15. januara kada nekom od usijanih glava, uz logističku podršku zna se već koga, krene da šalje vojsku na sever Kosova? - zapitao se sinoć predsednik Aleksandar Vučić.\n- Ja u njihov moral ne verujem…Da li im verujete kada kažu da neće krenuti da zauzimaju Sever? U to više niko ne veruje - zaključio je.\nDa je sever KiM ključan za mogući dalji razvoj događaja na KiM, ali i stabilnost u regionu potvrđuje i zahtev gradonačelnika Opštine Južna Mitrovica, Agima Bahtirija, koji je danas naveo na svom fejsbuk nalogu da je tražio da vlada u Prištini što pre peduzme konkretne mere na promeni zakona koji bi omogućio ujedinjenje južnog sa severnim delom Mitrovice.\nBivši diplomata Zoran Milivojević u tome vidi još jednu od mera koje vode u eskalaciju situacije na KiM, a ono što brine je, kaže, to da postoji koordinacija između centara moći na zapadu - kreatora kosovske državnosti - i vlasti u Prištini.\nDa li će neko u tom lancu koordinacije, koji je lako prepoznatljiv, shvatiti kuda sve vodi i rešiti da obuzda Prištinu - od toga zavisi ne samo razvoj situacije na KiM, već i u celom regionu.\nJer, u ovakvoj atmosferi, upozoravaju analitičari, ne mogu se isključiti ni jednostrani potezi.\nTako bivši britanski diplomata na Balkanu i istraživač na Geopolitičkom forumu Kembridž univerziteta Timoti Les ukazuje da su sada moguća dva scenarija:\n- Jedan je postizanje međusobnog sporazuma uz određene obostrane ustupke, a drugi - da Priština povuče korake koji će ugroziti bezbednost Srba, što će dovesti do aneksiranja severa Kosova od strane Srbije - kaže Les.\nIstovremeno, Aleksandar Vučić pokusava upravo da izbegne situaciju u kojoj bi Srbija bila uvučena u bilo kakvu avanturu i poručuje Prištini:\n- Moja molba je, razmislite još jednom pre nego što krenete u bilo kakvu avanturu, i vi i oni koji ih podržavaju - rekao je on uz objašnjenje "pre nego što krenete u ono što može da dovede do potpune katastore".\nOn je ponovio da Srbija nema pravo da prizna Kosovo, ne samo po Ustavu Srbije, već prosto zato što ne možemo da dozvolimo uništenje svoga roda i njegovo proterivanje sa svoje zemlje, ali i poručio:\n- Ponavaljam po ko zna koji put, da nekima ne bi bilo nejasno da li sam to izgovarao ili nisam. Samo ih molim da ne pokušavaju da pregaze srpske ljude, koji su krivi samo zato što neće da se isele sa KiM. Samo ih to molim - poručio je predsednik Srbije.\nSrbijaDanas.com: KOJI JE SLEDEĆI POTEZ PRIŠTINE? Hoće li ih neko obuzdati u svom ludilu? "Razmislite dobro pre nego što krenete u avanturu"


Za proizvođače vina spremno 250 miliona dinara, otvoren javni poziv - AgroSmart\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, Uprava za agrarna plaćanja, raspisalo je Javni poziv za podnošenje zahteva za ostvarivanje prava na podsticaje za investicije u preradu i marketing poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda u sektoru proizvodnje vina u 2020. godini.\nPredmet podsticaja u skladu sa Pravilnikom i ovim Javnim pozivom jesu prihvatljive investicije i troškovi u sektoru proizvodnje vina koji se odnose na izgradnju objekata vinarije, opšti trošak i/ili kupovinu nove opreme, uređaja i mašina u funkciji proizvodnje vina.\nPravo na podsticaje može se ostvariti za prihvatljive investicije i troškove koji su u potpunosti realizovani u periodu od 1. septembra 2019. godine, kao i za one koji budu realizovani pod uslovima, na način i u roku određenim rešenjem kojim se korisniku podsticaja odobrava realizacija prihvatljivih investicija i troškova, a za opšte troškove pravo na podsticaje može se ostvariti ako su realizovani i u periodu od 1. januara 2018. godine, pa do isteka roka određenog rešenjem kojim se korisniku podsticaja odobrava realizacija prihvatljivih investicija i troškova.\nZahtev za ostvarivanje prava na podsticaje za investicije u preradu i marketing poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda u sektoru proizvodnje vina za 2020. godinu, podnosi se u periodu od 6. jula do 19. avgusta 2020. godine, preko Pisarnice republičkih organa uprave u Beogradu, ulica Nemanjina broj 22-26, Beograd, ili poštom na adresu: Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede – Uprava za agrarna plaćanja, Bulevar kralja Aleksandra br. 84, 11050 Beograd,\nPodsticaji se utvrđuju u iznosu od 60 % od vrednosti prihvatljive investicije umanjene za iznos sredstava na ime poreza na dodatu vrednost, u skladu sa zakonom kojim se uređuju podsticaji u poljoprivredi i ruralnom razvoju, odnosno posebnim propisom kojim se uređuje raspodela podsticaja u poljoprivredi i ruralnom razvoju.\nMaksimalni iznosi podsticaja po pojedinoj vrsti podsticaja jesu:\n1) za investicije u izgradnju objekata vinarije – 30.000.000 dinara;\n2) za nabavku nove opreme, uređaja i mašina u funkciji proizvodnje vina – 10.000.000 dinara;\n3) za opšte troškove – 1.000.000 dinara.\nNajviši ukupni iznos podsticaja koji korisnik podsticaja može da ostvari u jednoj kalendarskoj godini je 41.000.000 dinara.\nPo ovom Javnom pozivu opredeljuju se sredstva u ukupnom iznosu od 250.000.000 dinara, u skladu sa Pravilnikom i posebnim propisom kojim se uređuje raspodela podsticaja u poljoprivredi i ruralnom razvoju.\nJavni poziv možete preuzeti ovde:\npodsticaji za vino vino\nDokle će cene rasti: kukuruz 19,5 dinara, soja 46, pšenica 22\nKako dokazati stručnu osposobljenost kada tražite IPARD podsticaje


Srbijavode - Forum voda kao najvažniji medjunarodni skup u Srbiji\nForum voda kao najvažniji medjunarodni skup u Srbiji\nOd 14. do 16. novembra održan je Forum Voda u Beogradu, kao najvažniji međunarodni skup u Srbiji posvećen aktuelnim dešavanjima, efikasnim savremenim rešenjima u oblasti snabdevanja vodom za piće i odvođenju i prečišćavanju otpadnih voda, kao i međunarodnoj saradnji. Organizatori ove manifestacije su Udruženje za tehnologiju vode i sanitarno inženjerstvo (UTVSI) i "Belexpo plus" uz podršku Privredne komore Srbije i Udruženja vodovoda i kanalizacije Srbije.\nPredstavnici JVP „Srbijavode“ prisustvovali su na ovom značajnom skupu koji se sastoji iz dve celine: sajma opreme i tehnologije za vodoprivredu i međunarodno-naučno stručnog skupa o vodama. Na izlagačkom delu sajma u „Belexpocentru” prisutni su proizvođači opreme za hidrotehničke objekte, kanalisanje, zaštitu od poplava i erozije, proizvođači opreme za snabdevanje i prečišćavanje vode za piće i otpadnih voda, proizvođači mernih instrumenata, opreme za automatizaciju, monitoring sisteme i upravljanje, konsultantske firme, projektantske organizacije i softverske kompanije.\nU okviru stručnog skupa o vodama koji je organizovan u tri konferencijske sale, održani su prvog dana programi jačanja kapaciteta vodnog sektora, doprinos održivom upravljanju, regionalnoj saradnji, radionice za mala i srednja preduzeća vodovoda. U toku drugog dana predstavljen je institucionalni okvir vodnog sektora, održana je Skupština Udruženja vodovoda i kanalizacije i iskustva i rezultati prečišćavanja komunalnih otpadnih voda velikih gradova u regionu i to Budimpešte, Temišvara i Segedina. Svaki od izlagača za PPOV dali su prikaz kapaciteta postrojenja, tehnologije prečišćavanja otpadnih voda, linije mulja, postrojenja za biogas. Predstavnica Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede-Republičke direkcije za vode, prezentovala je „Nacionalnu strategiju za upravljanje kanalizacionim muljem“. Nakon izlaganja na ovoj sesiji održana je panel diskusija koju su vodili moderatori sa Tehnološko-metalurškog fakulteta i Građevinskog fakulteta u Beogradu. Diskutovano je o problematici vezanoj za ekonomske efekte i povraćaj novca od ulaganja u PPOV u Rumuniji i Mađarskoj, kao i o problemima vezanim za odlaganje mulja.


EU i Priština ne znaju šta će sa ZSO - Sputnjik Srbija\n12:08 13 Avgust 2020\n07:57 25.06.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nAko pravimo paralele sa događajima iz bliže prošlosti, plan o formiranju Zajednice srpskih opština na KiM najpribližniji je „Erdutskom sporazumu“ koji je koristio za reintegrisanje srpskog stanovništva u Istočnoj Slavoniji u pravni poredak Hrvatske.\nNi posle nešto više od dve godine, od kad je 19. aprila 2013. u Briselu parafiran prvi sporazum između Beograda i Prištine, popularno nazvan Briselski sporazum, nije formirana Zajednica srpskih opština predviđena ovim sporazumom.\nZašto je i dve godine kasnije ZSO ponovo bila tema i na jučerašnjem nastavku razgovora Beograda i Prištine u Briselu? Zašto oni koji su privoleli Srbe i Albance da sednu za zajednički sto i koji na neki način predstavljaju garant Briselskog sporazuma, nisu upotrebili iste mehanizme da nateraju Prištinu da ispuni svoj deo sporazuma? Srbija je svoj deo ispunila nekoliko meseci posle parafiranja.\nSmokvin list međunarodnog faktora\nDirektor Centra za strateške alternative Dušan Proroković kaže za Sputnjik da je Srbija ozbiljno shvatila nameru o formiranju Zajednice srpskih opština na Kosovu i Metohiji, ali da međunarodni faktor to nije tako doživeo. Za njih je ZSO trebalo da predstavlja samo smokvin list kojim bi se u srpskoj javnosti i političkim krugovima sakrilo povlačenje institucija Srbije sa teritorije Kosova i Metohije.\n„Tako da pretpostavljam da nije bilo nikakve iskrene namere kod većine učesnika u ovom procesu osim, naravno, zvaničnog Beograda. Kod Albanaca se čak može reći da nije postojala nikakva namera da se Srbiji izađe u susret. Sada gledamo posledice svega. Niti međunarodni faktor, niti kosovski Albanci ne znaju šta će sa tom ZSO“, tvrdi Proroković.\nRepublika Srpska, Srpska Krajina ili?\nIstorija rešavanja konflikata na prostoru bivše Jugoslavije beleži nekoliko primera sa kojima se možda mogu povući paralele kada je reč o rešenju za Zajednicu srpskih opština. Analitičari su u protekle dve godine poredili plan za ZSO sa Republikom Srpskom u okviru Bosne i Hercegovine. Da li se stvarno može povući paralela između budućeg rešenja za Sever Kosova, odnosno ZSO i Dejtonskog mirovnog sporazuma?\nNeprihvatljiv predlog da ZSO bude NVO\nIli je možda predloženo rešenje za Srbe sa Kosova sličnije onomadašnjem „Planu Z4“ (Zagreb 4) koji je predviđao široku autonomiju u okviru Hrvatske za Republiku Srpsku Krajinu? „Plan Z4“ nikad nije usvojen, niti je o njemu pregovarano. Samo godinu-dve posle ovog predloga rešenja, Srbi iz Hrvatske ne da nisu imali automiju, već su proterani u vojnim akcijama „Oluja“ i „Bljesak“.\nDušan Proroković podseća na različita tumačenja plana za ZSO. Jedno je tumačenje Albanaca da će ZSO biti na nivou nevladine organizacije, a tumačenje srpskih političara je da će ZSO biti kompaktna institucionalno teritorijalna celina.\nReintegrisanje srpske zajednice na KiM?\n„U ovom trenutku ne bih to poredio ni sa ’Dejtonom‘, ni sa ’Planom Z4‘, pogotovu ne sa ’Dejtonom‘. Ako bi trebalo da pravimo paralele sa događajima iz bliže prošlosti, ovo je najbliže ’Erdutkom sporazumu‘, koji je koristio za, kako su to Hrvati govorili, reintegrisanje srpskog stanovništva u Istočnoj Slavoniji u pravni poredak Republike Hrvatske“, smatra Proroković.\nSrbi sa Kosova i Metohije dve godine posle potpisivanja Briselskog sporazuma nisu dobili ništa. Ne postoji nikakva garancija, tvrdi Proroković, da će oni i u naredne dve godine dobiti bilo šta.\n„Čini mi se da je to samo izgovor, jalov izgovor, kako bi se ostalo u tom kosovskom sistemu i kako bi se pred tim Srbima na Kosovu i Metohiji i pred širom javnošću našao izgovor za sve ovo što se čini“, zaključuje Proroković.\nBrisel, Priština, Beograd, ZSO, pregovori, Briselski sporazum, Srbija


PCVesti - Dan bezbednog interneta: Osam super jednostavnih i brzih načina da se zaštitite na internetu\nby newsmasteron 10.02.2019 10.02.2019\nZa šta koristite internet? Možda da budete u toku sa najnovijim vestima. Možda je on za Vas prostor gde na jednom mestu možete da kupujete, radite, igrate igrice i zabavljate se. Ili je samo alat koji koristite za povezivanje i kontakt sa prijateljima i porodicom.\nAli šta je sa načinom na koji koristite internet? Nedavno smo anketirali više od 16.000 ljudi širom sveta o uticaju prevara kroz navodnu tehničku podršku, i anketa je, iznenađujuće, otkrila da su mladi najugroženiji. Mladi su populacija s najvećom tendencijom za upuštanje u rizično online ponašanje kao i gubitak novca nakon uspostavljene interakcije.\nDa bismo obeležili Dan bezbednog Interneta 2019. i suzbili ovaj trend, napravili smo igru „žabice“ (praćenu uputstvom), s ciljem da pomognemo najmlađima da nauče kako da ostanu bezbedni na mreži. Međutim, svi, bez obzira na godine, treba da budu oprezni i izbegavaju rizike koje nosi internet, a da istovremeno ipak koriste sve njegove prednosti. Zbog toga smo sastavili osam jednostavnih koraka, koji imaju za cilj da vam pomognu da se efikasno zaštitite.\nMcAfee Anti-Theft softver obezbeđuje zaštitu za Toshiba Ultrabook™ uređaje\nDve bronzane medelje za Srbiju na Internacionaloj informatičkoj olimpijadi u Kairu\nCanon produkcijski skeneri osvojili su BLI priznanje za izvanrednu vrednost i upotrebljivost\nnewsmaster/ 10.02.2019 10.02.2019\ntnews/ 10.02.2019 10.02.2019


De Mistura pozvao Nusra front da napusti istočni Alep - Sputnjik Srbija\n03:35 28 Januar 2020\nDe Mistura pozvao Nusra front da napusti istočni Alep\n16:51 01.12.2016 (osveženo 16:56 01.12.2016) Preuzmite kraći link\nSpecijalni izaslanik UN za Siriju Stafan de Mistura pozvao je borce Nusra fronta da specijalnim koridorima napuste istočni Alep.\n„Želim ponovo da pozovem borce Nusra fronta da napuste istočni Alep koristeći bezbednosni koridor“, rekao je on.\nIstovremeno, savetnik specijalnog izaslanika Jan Egelan je rekao da su Sirija i Rusija odbile zahtev UN za uvođenje humanitarnog prekida vatre u Alepu.\nLavrov: De Mistura pod papučom sirijske opozicije\n„Nadali smo se da ćemo dobiti saopštenje o tome da su Rusija i Sirija dozvolile uvođenje prekida vatre u borbenim dejstvima kako bismo dopremili pomoć u istočni Alep i evakuisali ljude, ali nismo je dobili“, rekao je on.\nU poslednjih nekoliko meseci situacija u Alepu se izuzetno zakomplikovala, a u gradu i u predgrađima se vode teške borbe. Terorističke organizacije u tom delu Alepa drže oko 300.000 ljudi kao taoce i blokiraju bilo kakve pokušaje da im se obezbedi humanitarna pomoć.\nOružani sukobi u Siriji traju od marta 2011. godine. Protiv vladinih snaga se bore razne oružane grupacije. Prema podacima UN, do sada je u sukobima poginulo oko 300.000 Sirijaca. Sa druge strane, prema informacijama Instituta za Bliski istok RAN, koji je koristio podatke sirijskog Zavoda za statistiku, ukupan broj poginulih iznosi 105.000 ljudi.\nnapuštanje, Alep, poziv, UN, Stafan de Mistura, Sirija


Obezbeđena flaširana voda i cisterne sa pitkom vodom za Morović i Višnjićevo - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Prema analizama Instituta za javno zdravlje Vojvodine, koji pojačano kontroliše ispravnost vode za piće u područjima ugoženim poplavama i podzemnim vodama, voda iz seoskih vodovoda u naseljenim mestima Morović i Višnjićevo u opštini Šid, nije za upotrebu.\nPokrajinski štab za vanredne situacije obezbedio je za stanovnike ovog sela, kao i za stručne timove za odbranu od poplava i spasilačke ekipe iz zemlje i inostranstva koje se ovde nalaze, flaširanu vodu za piće i dve cisterne sa pitkom vodom, dok se situacija ne smiri i vodovodi ne saniraju.\nU Vojvodini je na današnji dan, prema evidenciji Crvenog krsta Vojvodine, smešteno 3.325 osoba evakuisanih iz poplavljenih područja. Smanjen je broj u kolektivnim centrima. U prihvatnim centrima u Šidu, Rumi, Sremskoj Mitrovici i Staroj Pazovi nalazi se 656 osoba. Međutim, povećan je broj ljudi koji su u privatnom smeštaju. U skoro svim opštinama u Vojvodini u porodičnom smeštaju je 2.669 osoba, koje su se prijavile organizacijama Crvenog krsta. Jedan broj prijavljenih je iz Republike Srpske. U saradnji sa centrima za socijalni rad, obezbeđuje se pomoć u neophodnim životnim namirnicama i higijenskim sredstvima. Prihvatni centri su pod stalnim nadzorom mobilnih epidemioloških ekipa i pokrajinske sanitarne inspekcije. U svim objektima su obezbeđeni neophodni sanitarno-higijenski uslovi u smislu smeštaja, vode, hrane, održavanja lične higijene i uklanjanja otpadnih materija.\nPokrajinski štab za vanredne situacije je konstatovao da su u toku aktivnosti omogućavanja i normalizacije saobraćaja na putnim pravcima Novi Sad – Irig, preko Iriškog venca, Rakovac-Zmajevac-Vrdnik i Novi Sad-Inđija, stari Novosadski put preko Banstola, za sve kategorije vozila, uz ograničenja koja postoje na putu.\nAktiviran devizni račun za pomoć Sremskoj Mitrovici\nUkida se odluka o privremenoj evakuaciji


"U Srbiji se trenutno nalazi oko 2.000 migranata", kazao je Šoder i dodao da se u Srbiji ne očekuje povećan priliv izbeglica sa ratom zahvaćenih područja.\nNa beogradskom okruglom stolu "Bezbednost izbeglica pre i nakon zatvaranja granica" Šoder je ukazao da nakon novih mera postoji bojazan da će biti više krijumčarenja, time i više bezbednosnih rizika po migrante.\n"Do sada smo imali situaciju da su žrtve krijumčara bili uglavnom mlađi muškarci, a sada, pošto su legalni putevi blokirani, postoji rizik da krijumčari iskorišćavaju žene i decu", kazao je Šoder.\nŠoder je napomenuo da je su pojedini prihvatni centri u Srbiji predviđeni za brz tranzitni prolazak, a da se sada situacija menja, pa to treba imati u vidu. Kao primer je naveo kapacitete u Adaševcima.\nBeograd-Krnjača: Centar za smeštaj izbeglica\nPredstavnik UNHCR-a je naveo da je u različitim evropskim zemljama sada razdvojeno mnoštvo porodica i da bi cilj međunarodne zajednice trebalo da bude da ih spoji.


Koja je razlika između SAD i Severne Koreje - 27.04.2017, Sputnik Srbija\nŠef spoljnoobaveštajne službe Rusije Sergej Nariškin izjavio je na Moskovskoj međunarodnoj konferenciji o bezbednosti da se nuklearni program Severne Koreje... 27.04.2017, Sputnik Srbija\n10:00 27.04.2017 (Osveženo: 10:07 27.04.2017)\n© Sputnik / Ilja Pitalev / Uđi u foto-galerijuSergej Nariškin\nŠef spoljnoobaveštajne službe Rusije Sergej Nariškin izjavio je na Moskovskoj međunarodnoj konferenciji o bezbednosti da se nuklearni program Severne Koreje malo čime razlikuje od izlaska SAD iz dogovora o protivraketnoj odbrani.\n„Severna Koreja je na meti oštrog međunarodnog pritiska zbog povlačenja iz dogovora o neširenju nuklearnog oružja i svoje prevelike aktivnosti u nuklearnoj sferi, ali ovaj korak Pjongjanga malo po čemu se razlikuje od odluke Vašingtona da se povuče iz dogovora o protivraketnoj odbrani“, rekao je Nariškin.\nOn je dodao da je izlazak Sjedinjenih Država iz dogovora o PRO bio jednostran i da je bio u interesu samo SAD.\nNariškin je naveo da je bliskoistočni region postao talac geopolitičke igre Zapada.\nPrema njegovim rečima, teroristička organizacija DAEŠ postoji zahvaljujući pomoći spolja.\n16 April 2017, 17:56\n„Dugotrajno postojanje kvazidržave DAEŠ je nemoguće bez pomoći spolja“, rekao je on i dodao: „Ovaj region nije bio prepoznatljiv po stabilnosti, ali u poslednje vreme je postao talac tuđe geopolitičke igre. Nerazumni pokušaji Zapada da prekroje po sopstvenim aršinima specifične zemlje kao što su Avganistan, Libija, Iran nisu doveli ni do čega, osim talasa haosa i nasilja“, izjavio je Nariškin.\nPrema njegovim rečima, težnja da se različitim predlozima nametne sopstvena volja vodi samo do daljeg „haotičnog sistema“, što je razlog većine međunarodnih kriza.\nNariškin je izjavio da će međunarodna nestabilnost nastaviti da raste, stvarajući nove izazove i pretnje.\n„Međunarodna nestabilnost će rasti, zaoštravajući uobičajene izazove i pretnje i stvarajući nove. Za njihovo prevazilaženje potrebni su učešće i energična dejstva čitave međunarodne zajednice“, dodao je on.\nKako je izjavio šef spoljnoobaveštajne službe ova saradnja treba da se vrši na liniji diplomatskih resora i javnih institucija, kao i na nivou bezbednosnih struktura i specijalnih službi.