U petak i subotu na programu su svi mečevi 31.kola u okviru plej-of i plej-aut faze Super lige Srbije u takmičarskoj sezoni 2018/19. Bićete u prilici da pratite direktan televizijski prenos tri izuzetno zanimljiva susreta, i to: Spartak ŽK – Rad, Crvena zvezda – Radnički Niš i Partizan – Čukarički.\nSPARTAK ŽK – RAD (petak 12.april, 17:00 časova, TV Arena sport 1)\nPrvi meč 31.kola Super lige Srbije igra se u petak u Subotici gde domaći Spartak dočekuje goste iz Beograda, ekipu Rada. Borba za opstanak u elitnom rangu sigurno će do samog kraja biti žestoka i neizvesna, bodovne razlike su izuzetno male, pa treba očekivati otvorenu igru i zanimljivu utakmicu. Domaći tim je ove sezone ostvario deset pobeda, uz osam remija i dvanaest poraza, pa sa 19 bodova na svom kontu trenutno zauzima 9.mesto na tabeli. Gosti su ove sezone ostvarili četiri pobede, uz devet remija i sedamnaest poraza, pa sa 11 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 14.mesto na tabeli. U prethodnom kolu Subotičani su kao domaćini savladali upravo ekipu Rada, a rezultat njihovog drugog ovosezonskog duela je bio 1:0.Treba reći da je njihov prvi ovosezonski duel odigran na Banjici završen podelom bodova, a rezultat je bio 1:1. Obezbeđen je direktan televizijski prenos ovog susreta na prvom programu TV Arena sport, sa početkom u 17:00 časova.\nCRVENA ZVEZDA – RADNIČKI NIŠ (subota 13.april, 18:00 časova, TV Arena sport 1)\nDerbi meč 31.kola Super lige Srbije igra se u subotu na stadionu ’’Rajko Mitić’’ gde ekipa Crvene zvezde dočekuje goste iz Niša, ekipu Radničkog. Biće to duel dva najbolje plasirana tima, koji su najozbiljniji kandidati za titulu, pa treba očekivati izuzetno kvalitetnu i borbenu utakmicu. Domaći tim je ove sezone još uvek bez poraza, uz dvadeset i sedam pobeda i tri remija, pa sa 42 boda na svom kontu trenutno zauzimaju 1.mesto na tabeli. U prethodnom kolu su kao domaćini savladali ekipu Proletera, a rezultat je bio 4:0. Gosti su ove sezone ostvarili dvadeset i tri pobede, uz šest remija i jedan poraz, pa sa 38 bodova na svom kontu trenutno zauzimaju 2.mesto na tabeli. U prethodnom kolu su kao domaćini ubedljivo savladali ekipu OFK Bačka, a rezultat je bio 5:1. Ove sezone su se sastajali dva puta, prvi put u Beogradu kada je ekipa Crvene zvezde slavila rezultatom 2:0, a drugi put u Nišu kada je meč završen nerešenim rezultatom 2:2. Obezbeđen je direktan televizijski prenos ovog susreta na prvom programu TV Arena sport, sa početkom u 18:00 časova.\nPARTIZAN – ČUKARIČKI (subota 13.april, 19:00 časova, TV Arena sport 3)\nZanimljivo će biti i u Humskoj gde u okviru 31.kola Super lige Srbije domaći Partizan dočekuje goste sa Banovog brda, ekipu Čukaričkog. Biće to repriza duela od pre desetak dana, kada je viđen izuzetno zanimljiv i uzbudljiv meč, a izjednačen bodovni saldo govori nam da će to ujedno biti i borba za treće mesto. Domaći tim je ove sezone ostvario petnaest pobeda, uz devet remija i šest poraza, pa sa 27 bodova na svom kontu trenutno zauzima 3.mesto na tabeli. U prethodnom kolu su kao gosti pretrpeli poraz u duelu sa ekipom Vojvodine, a rezultat je bio 3:2. Gosti su ove sezone imali potpuno isti učinak sa petnaest ostvarenih pobeda, uz devet remija i šest poraza, pa sa 27 bodova na svom kontu trenutno zauzima 4.mesto na tabeli. U prethodnom kolu su kao domaćini podelili bodove sa ekipom Mladosti, a rezultat je bio 0:0. Ove sezone su se sastajali dva puta, prvi put na Banovom brdu kada su podelili bodove nakon nerešenog rezultata 1:1, a drugi put nedavno u Humskoj kada je ekipa Partizana slavila nakon preokreta rezultatom 3:2. Obezbeđen je direktan televizijski prenos ovog susreta na trećem programu TV Arena sport, sa početkom u 19:00 časova.


Sankcije Rusiji koštaće EU bilion evra! | BN\nSankcije Rusiji koštaće EU bilion evra!\nČlanice Evropske unije mogle bi da izgube do bilion evra ako nastave sa politikom sankcija protiv Rusije, izjavio je danas ekonomski savetnik ruskog predsednika Vladimira Putina, Sergej Glazjev.\nSvijet 13.11.2014 | 11:45\n"Sankcije nametnute Rusiji na kraju mogu negativno da utiču na same članice EU", rekao je Glazjev na ekonomskoj konferenciji u Kirgistanu, prenosi Tas.\n"Evroazijska integracija mogla bi biti dobra alternativa za ekonomsku saradnju sa Evropom, budući da bi smanjila uticaj zapada na sve naše zemlje", dodao je on.\nSavetnik Kremlja navodi da evropske ekonomije u poslednje vreme beleže katastrofalne privredne rezultate, za razliku od rasta bogatstva i ekonomske snage u Kini.\nUspostavljanje evroazijske ekonomske unije, koja bi bila pandan EU, nije politički motivisano i ima za cilj podsticanje privrednog rasta u zemljama članicama, objasnio je Glazjev.\nEvroazijska ekonomska unija između Belorusije, Kazahstana i Rusije zvanično će biti formirana 1. januara 2015, a njene članice još nisu odlučile da kreiraju zajedničku valutu, jer bi to zahtevalo usaglašavanje poreza, navodi savetnik Kremlja.\nZemlje zapada su krajem jula uvele sankcije Rusiji zbog njenog stava oko krize u Ukrajini, a Moskva je u avgustu odgovorila kontramerama, zabranivši na godinu dana uvoz hrane iz Australije, Kanade, EU, SAD i Norveške.\nVidi se koliko je evropska politika odnosno politicari po uticajem amerike. ni nama nije vazno kako ce biti narodu koji placa visoke poreze vrijedno radi da bi politicari sve to ignorisali zarad Amerike i toboze demokratije


U organizaciji Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu (UNSA) 12.12.2015. godine u glavnom gradu BiH održanaje završna CEO konferencija (Career and Entrepreneurship Opportunities), koja je okupila više od 750 mladih ljudi iz BiH i regiona, posvećenih proaktivnom pristupu poduzetništvu i razvoju karijere.\nKako je Feni kazao dekan Ekonomskog fakulteta UNSA Željko Šain, radi se o već tradicionalnom projektu koji je aktualan u posljednje tri godine i koji od ove godine ima karakter regionalnog događaja.\nNaglašava da je završna konferencija u Sarajevu uslijedila nakon sličnih skupova u Mostaru, Zenici, Tuzli, Banjoj Luci, Zagrebu, Beogradu i Podgorici uz učešće oko 3.000 sudionika koje povezuje zajednička želja za usvajanjem novih znanja i vještina, a u čemu su im inspiracija mladi i uspješni ljudi.\n"Cilj ovog projekta jeste da se kroz pozitivne priče o uspjehu u biznisu mladi ljudi educiraju o tome kako se ostvariti na tom planu", pojašnjava Šain, navodeći da se radi o dobroj prilici da se mladi ljudi iz prve ruke upoznaju o iskustvima ljudi koji su postigli uspjeh u različitim oblastima.\nPo njegovim riječima, projekt CEO konferencija bit će nastavljen i u narednim godinama, a radi se o ciklusu skupova koji se održavaju svake godine u organizaciji Ekonomskog fakulteta UNSA.\nNamjera organizatora jeste da u sklopu ovog projekta nastavi okupljati mlade i najuspješnije pojedince iz BiH i regiona radi razmjene životnih i poslovnih iskustava, novih ideja i znanja u kontekstu različitih disciplina, a radi ostvarivanja pozitivnih promjena na osobnom i u širem društvenom kontekstu.\n"Ponosni smo što je naš projekt okupio ovako veliki broj mladih ljudi koji su prepoznali značaj i vrijednost CEO konferencije, kao i mogućnosti koje im ona pruža. Danas je Dom mladih bio popunjen do posljednjeg mjesta, te je Sarajevo dokazalo da doista ima događaje koji su svjetski i prvoklasni", izjavila je Šejla Vatreš, menadžerica projekta.\nNa CEO konferenciji prisutni su imali priliku čuti istaknuta imena kao što su Selma Berisalić (Selma Starfinger), Almir Badnjević (Verlab), Maša Čampara (eMedia Patch), Erol Mujanović (Marathon), Maja Kojundžić (Cuspis), Nihad Softić (School&School), Suhad Ećo (Ećo Company), Maya Sar (muzičarka) i Moamer Kasumović (glumac).\nUčesnici su prepoznali odličnu priliku za networking, te su se mogli upoznati i porazgovarati sa spomenutim govornicima, kao i gostima iz svijeta biznisa, kulture, znanosti, muzike i sporta.


POREĐENJE S HRVATSKOM I SRBIJOM\nDanas je FK Sarajevo potvrdio transfer jednog od najboljih igrača u turski Konyaspor.\nPrema određenim izvorima, visina obeštećenja je negdje oko 200.000 eura što je zaista smiješno kada se uzme u obzir da je Amar jedna od glavnih uzdanica Sarajeva i da je u ovom klubu stekao status reprezentativca BiH.\nPogledamo li malo stanje kod istočnih i zapadnih komšija, ovakvo nešto teško da može biti slučaj, a naročito u Hrvatskoj. Navikli smo da Dinamo pravi višemilionske izlazne transfere, a nevjerovatan podvig napravila je prije nekoliko dana Istra koja je kao posljednjeplasirani tim HNL-a za tri miliona eura prodala 15-godišnjaka Salzburgu.\nTakođer, Čukarički, koji je po svemu manji klub od Sarajeva, prodao je 20-godišnjeg Dimitrija Kamenovića u Lazio za tri miliona eura.\nUzmemo li za primjer samo ova tri transfera, vidimo da se djeca manjih klubova u Srbiji i Hrvatskoj prodaju za višestruko više novca u višestruko bolje klubove, nego reprezentativac BiH i najbolji igrač prvaka države.


23 Okt 2021 - 15:00 Vesti Link\nUmesto da posegnu za ugradnjom veće baterije, koja je očigledan način da se poveća domet električnih automobila, kompanija Volvo odlučila je da uz pomoć pametnih tehnologija optimizuje potrošnju energije u svojim vozilima.\nKako švedska autokompanija navodi u saopštenju za medije, u toku je izrada aplikacije „Rejnž asistent“ koja će biti deo najnovijeg Volvo softvera za električne automobile. Vozači električnih Volvo modela moći će da uz pomoć aplikacije prilagode brzinu i stil vožnje kako bi ostvarili maksimalnu uštedu energije i smanjili potrebu za punjenjem baterije.\nAplikacija je trenutno u beta verziji, a kompanija namerava da konačnu verziju dodatno obogati korisnim funkcijama koje će „savetovati“ vozače kako da svojim automobilom upravljaju na energetski efikasan način. Osim što će pružati informacije o svim faktorima koji utiču na domet baterije, aplikacija će automatski kontrolisati sistem klima uređaja u vozilu kako bi temperatura u kabini bila adekvatna bez suvišne potrošnje energije.\n„Rejnž asistent“ će najpre biti dostupna vozačima modela Volvo XC40 Ričardž putem najnovijeg bežičnog ažuriranja softvera – na isti način na koji pametni telefoni i računari primaju ažuriranja, dok će pojedini modeli, kao što je C40 Ričardž, imati fabrički instaliranu aplikaciju.\nKompanija je saopštila da će aplikacija uskoro postati dostupni za više Volvo modela i tržišta te da će u oblasti naprednih automobilskih softvera Volvo postati svetski lider.\nInače, švedski proizvođač automobila izuzetno je posvećen ciljevima održivog razvoja, a svoje poslovanje intenzivno usmerava ka borbi protiv klimatskih promena. Cilj je da sredinom ove decenije polovina globalne prodaje Volvo automobila budu potpuno električni modeli, a do 2040. godine autokompanija namerava da postiane klimatski neutralna.\nPovećanje energetske efikasnosti svakako je u skladu sa klimatskim ciljevima kompanije, pa je otuda lakše razumeti zašto ugradnja većih baterija, a time i porast troškova i veća potreba za litijumom, nije bila opcija za Volvo.


NBS: Izvoz IKT usluga ove godine najmanje 1,4 MILIJARDI EVRA\nU prvoj polovini ove godine izvoz IKT usluga Srbije raste po stopi od čak 30 odsto, a u NBS procenjuju da će u 2019. dostići najmanje 1,4 milijardi evra.\nZamenik generalnog direktora Sektora za ekonomska istraživanja i statistiku NBS Milan Trajković rekao je na konferenciji za novinare da je izvoz IKT usluga Srbjie prošle godine dostigao 1,35 milijardi evra.\nNaveo je da je u prvoj polovini ove godine srpski izvoz svih vrsta usluga nastavio da raste i to po visokoj stopi od 16,7 odsto i da će, prema proceni NBS, dostići sedam milijardi evra.\n"Najveći deo usluga koje Srbija izvozi čine poslovne usluge, informaciono komunikacione usluge, turizam i transport, pri čemu izvoz od svakog od tih sektora ponaosob iznosi više od milijardu evra", kaže Trajković.\nKako napominje, izvoz usluga raste u celom regionu, i u skoro svim zemljama po relativno visokim stopama.\nUSPORAVANJE Rast BDP evrozone samo 0,2 odsto u drugom kvartalu\nTrajković je istakao da je do 2015. godine tempo rasta izvoza usluga Srbije bio vrlo sličan onom u regionu, ali da od 2016. izvoz usluga u Srbiji počinje da raste po višim stopama u odnosu na region.\n"Učešće izvoza usluga u BDP povećano je sa 10 odsto, koliko je iznosilo 2012. godine, na 15 odsto, koliko će iznosti ove godine", rekao je Trajković.\nKaže da sličnu dinamiku rasta usluga u poslednjih nekoliko godina imaju samo Poljska i Rumunija, a da je karakteristično da i kod njih dominira izvoz IKT usluga.\n"Očekujemo da izvoz usluga nastavi da raste i u ovoj i u narednim godinama i da bude jedan od nosilaca rasta i izvoza, ali i rasta BDP-a", naveo je Trajković.\nIzvoz IT usluga prvi put prešao milijardu evra, rast od 26 odsto u odnosu na 2017.\nGrađani Srbije u maju dugovali bankama 8,5 MILIJARDI EVRA\nINSTANT PLAĆANJA U JULU DOSTIGLA 8 MILIJARDI DINARA Vreme transakcije 1,1 sekunda\nNOVA PRAVILA U MMF Ukinut starosni limit za izvršne direktore


Britni Spirs angažovala advokata u borbi protiv oca\nShowbiz Autor:Marija Dejanović19. avg. 202023:42\nKako pišu strani mediji, američka pevačica uspela je da anhažuje advokata koji će se boriti za to da se njenom ocu Džimiju Spirsu oduzme starateljstvo, odnosno da prestane da kontroliše njene finansije.\nVreli spot Britni Spirs zbog kog je svet nekada šizeo\nMukama Britni Spirs uskoro bi trebalo da dođe kraj. Holivudska zvezda već 12 godina, nakon nervnog sloma koji je doživela, od oca traži odobrenje i polaže račune gde troši svoj novac jer je on sudskom odlukom postavljen za njenog staratelja. Njen advokat navodno se maksimalno zalaže za to da menadžerka vodi brigu o njenom novcu, nekretninama i poslovima.\nČak je i na društvenim mrežama pre izvesnog vremena pokrenut pokret „Free Britney“ (oslobodimo Britni), koji su osnovali njeni fanovi. Oni se zalažu za to da pevačica konačno prestane da bude pod očevom kontrolom i da se osamostali.


Srbija: Ostalo još 8.500 „nevidljivih“ stanovnika | Novosti.rs\nSrbija: Ostalo još 8.500 „nevidljivih“ stanovnika\n21. 10. 2013. u 07:12\nDržava počela kampanju obuku romske zajednice kako da reši problem sa dokumentima i svoj status. Većina nema ličnu kartu, pa ni pravo na socijalnu i zdravstvenu zaštitu, državljanstvo, ime...\nOKO 8.500 ljudi u Srbiji i dalje je „pravno nevidljivo“, najnovije su procene UNHCR. Njih oko 1.500 nije uopšte upisano u matične knjige, dok ostali nemaju ličnu kartu, pa ni pravo na socijalnu i zdravstvenu zaštitu, državljanstvo, lično ime, posao, obrazovanje, ne mogu da steknu imovinu.\nOvaj broj do skoro bio je mnogo veći. Od 2004, prema podacima UNHCR, izvršeno je više od 5.000 naknadnih upisa i obnova upisa u matične knjige, pribavljeno je više od 12.000 ličnih karata za pripadnike romske zajednice i nekoliko desetina hiljada raznih izvoda neophodnih za izdavanje ličnih dokumenata. Jer, više od 90 odsto „pravno nevidljivih“ su Romi.\nGodinama je država negirala da postoji ovaj problem, kaže Davor Rako iz UNHCR:\n- A on je mnogo veći nego što na prvi pogled deluje. Osim što je reč o nepoštovanju ljudskih prava, velika je i materijalna šteta. Prema studiji Svetske banke, marginalizacija romske populacije Srbiju košta godišnje 250 miliona evra kad je u pitanju produktivnost (romska zajednica je mlada, a bez obrazovanja i posla) i 60 miliona na ime fiskalnih gubitaka. Registracija je važna ne samo zbog njihovih prava, već i zbog obaveza, plaćanja poreza, slanja dece u školu, da država zna ko su joj građani.\nBESPLATNA POMOĆ U PRVOM periodu realizacije sporazuma, aktivnosti su bile usmerene na unapređenje kapaciteta matičara i zaposlenih u centrima za socijalni rad i MUP. Organizovane su obuke za 91 sudiju za primenu Zakona o vanparničnom postupku, obuke za pružanje besplatne pravne pomoći pred sudom i matičarem, identifikovana su deca smeštena u ustanove za decu bez roditeljskog staranja, koja nisu upisana u matične knjige.\nPrema istraživanju UNHCR, 6,8 odsto romske populacije je bez dokumenata, a 1,5 odsto ne postoji ni u jednoj zvaničnoj evidenciji. Problem je ozbiljnije počeo da se rešava tek od prošle godine, kada je potpisan Sporazum o saradnji između Ministarstva pravde i državne uprave, ombudsmana i UNHCR.\nNjime je formirana i Tehnička grupa sastavljena od predstavnika MUP i Ministarstava pravde, rada i socijalne politike, zdravlja, Vladine kancelarije za saradnju sa civilnim sektorom, zaštitnika građana, Visokog komesarijata i Praksisa. Ovaj tim je već olakšao procedure da se ljudi bez dokumenata, koji nemaju prebivalište, lakše prijavljuju na adrese centara za socijalni rad. Tako sada MUP radi procenu da li osoba ima osnov za stanovanje u Srbiji, šalje dopis centru, i ovaj ga automatski, ako lice nema prebivalište, registruje na svojoj adresi.\nTakođe, na osnovu instrukcije Tehničke grupe centri sada i po službenoj dužnosti pokreću inicijativu za utvrđivanje mesta i datuma rođenja. Jer, izmenama Zakona o vanparničnom postupku, kada u upravnom postupku ne može neko da se upiše u matičnu knjigu jer nema dokaza kad i gde je rođen, to je moguće uraditi u sudskom postupku uz dva svedoka.\nZa slabo pismenu i siromašnu romsku populaciju ovo je nesavladiva pravna procedura, i zato sada Tehnički tim počinje kampanju da im se pomogne da je savladaju. Prema rečima Davora Raka, očekivanja UNHCR su da do kraja 2015. Srbija nema „pravno nevidljive“ ili da njihov broj bude sveden na minimum.\n- Uloženi su veliki napori države da se pitanje „pravno nevidljivih“ zatvori, a planovi Ministarstva su da se ovaj problem što pre reši i da sva lica budu upisana u matične knjige rođenih, što je početak ostvarivanja svih ostalih prava - poručuju iz Ministarstva pravde.


POZNATI OTKRIVAJU SVOJE PRIČE\nLana Stanišić ugostit će zanimljive goste u emisiji „Oko Sarajeva“ „Oko Sarajeva“ je polusatni intervju format sniman na atraktivnim lokacijama širom Sarajeva.\n05. 04. 2019. u 08:50 face.ba\nEmisija za cilj ima da zabavi gledatelje, izvuče univerzalne poruke koje mogu primijeniti oni koje vole osobu koja gostuje, te jačanje kolektivne svijesti i promovisanje bosanskohercegovačkih kvaliteta, kako ljudskih, tako i kulturnih.\nPoznati iz svijeta kulture, sporta, nauke otkrivaju svoje priče koje imaju Sarajevo kao lajtmotiv, te kroz niz posjećenih lokacija kreiraju pozitivnu sliku o prirodnim bogatstvima i sadržajima koje nudi glavni grad Bosne i Hercegovine.\nDamir Džumhur, Larisa Cerić, Divanhana, Adnan Hasković, Senad Hadžifejzović samo su neka od imena koja će gledateljima “otvoriti vrata” atraktivnih sarajevskih lokacija.\nEmisiju možete pratiti svakog petka na Face televiziji nakon Centralnog dnevnika, te reprizu subotom u večernjem terminu.\nUrednica emisije je glumica Lana Stanišić koja je već dugi niz godina profesorica glume na Odsjeku scenske umjetnosti u Gimnaziji Dobrinja. Urednica je kulturno-umjetničkog programa, a već duže od 5 godina prepoznatljivo je lice Facea.


U lečenju i kontroli infekcije najznačajniji su rano dijagnostikovanje i brz početak lečenjaProcenjuje se da u Srbiji oko 3.000 osoba živi sa HIV-om. U lečenju i kontroli infekcije najznačajnija su dva momenta: rano dijagnostikovanje inficirane osobe i brz početak lečenja. Zbog toga veliku ulogu ima testiranje na ovu bolest, kao i na hepatitis Ce. U svetu sa HIV-om živi 37,9 miliona ljudi, a svake godine se bolest dijagnostikuje kod oko 1,7 miliona novih slučajeva. Svi oni koji se nikad nisu testirali, a bili su izloženi rizičnom ponašanju, to će moći da urade besplatno narednih dana zahvaljujući studentima Beogradskog univerziteta. Povodom obeležavanja Evropske nedelje testiranja i 1. decembra, Svetskog dana borbe protiv side, Zavod za zdravstvenu zaštitu studenata u Beogradu\nUprava Nacionalnog centra za seksualno i reproduktivno zdravlje „Potent”, saopštila je danas da je Ministarstvu zdravlja uputila inicijativu za izmene propisa kojima bi se sprečilo dalje sahranjivanje HIV pozitivnih u crnim vrećama, jer to, kako ocenjuju, predstavlja diskriminatornu praksu preminulih osoba i teško pogađa njihove porodice. Inicijativom se predlaže izmena pojedinih odredbi Pravilnika o uslovima i načinu postupanja sa posmrtnim ostacima umrlog lica iz 2016. godine, i daje mišljenje doktora za HIV i AIDS prema kojem „ne postoji rizik za prenos HIV infekcije u kontaktu sa osobom koja je preminula od ili sa HIV infekcijom”. Pored mera zaštite, Uprava se zalaže da se posmrtni ostaci obolelog od HIV i AIDS smeštaju u metalni sanduk koji se, nakon zatvaranja lemljenjem, smešta u drveni\n04.04.2019 u 16:38\nKršenje prava pacijenta sa HIV-om\nKod jedne osobe na krevetu na Endokrinologiji Kliničkog centra Vojvodine u Novom Sadu napisano je velikim crvenim slovima HIV na očigled svih drugih koji se nalaze u toj bolničkoj sobi ili u nju ulaze, saopštila je danas Unija organizacija Srbije koje se bave zaštitom osoba koje žive sa HIV/AIDS-om (USOP), napominjući da se radi o kršenju ljudskih i prava pacijenata. U saopšenju je navedeno da ta osoba živi sa HIV-om i da je ta oznaka napisana juče i danas na temperaturno-terapijsko-dijeteteskoj listi, javlja Beta. USOP smatra da sve nadležne institucije u Srbiji, uključujući i one najviše državne, treba da odreaguju i da se odgovorne osobe sankcionišu. „Ministarstvo zdravlja pozivamo da pismenim putem upozori sve zdravstvene institucije da je ovako nešto zabranjeno, a ako je potrebno i


Kako je Maksimović izašao iz mode... - Sportske.net\nKako je Maksimović izašao iz mode...\nU Zvezdi su se zaklinjali u ovog štopera, stigao je do Mihinog spiska, a onda je prodat Pini Zahaviju i izgubio mesto u timu.\nNikola Maksimović je izgubio mesto u ekipi pre kraja jeseni, naime, u derbiju sa Partizanom je ustupio mesto mlađanom Spajiću, zatim je onom sukobom sa pomenutim igračem obeležio meč protiv Vojvodine.\nIzgleda da je odigrao poslednji meč za Zvezdu u koju je stigao pre godinu dana.\nDoživeo je brz uspon, pohvale sa svih strana, poziv u reprezentaciju, pričalo se da ga prati Juventus, a zatim je usledila ona utakmica u Bordou, posle toga i "transfer".\nNaime, Zvezda ga je, iako se o tome ćutalo, prodala Piniju Zahaviju, novac potrošila, pa se i ne pita ništa.\n"Logično je da ode", rekao je juče novinarima Zoran Stojadinović.\nNa Maksimovića klub i ne računa, da li zbog toga što si sigurni da ne mogu da ga zadrže, ili je procena da nema potrebe da mu se diže cena u situaciji kada o njegovom transferu odlučuje pomenuti Izraelac.\nKako sada stvari stoje Maksimović će u Olimpijakos, isplatio se sa te strane jer je za njegov transfer u paketu sa Kasalicom trebalo da bude plaćeno pola miliona evra, ali i četvrtina budućeg transfera.\nZvezda je izmirila samo jednu ratu, a ostaće dužna i Slobodi kada bude obelodanjeno za koliko je prodala igrača Zahaviju. Pominjana je suma od oko 1.7 miliona evra, mada nema zvanične potvrde.\nU svakom slučaju, Maksimoviću je porasla cena što je bio i cilj, mada se od njega prethodne jeseni mnogo više očekivalo...


U 291.emisiji Slobodno srpski gostovao je politički analitičar Nedžmedin Spahiu. U intervjuu Budimiru Ničiću on je rekao da odluka o raspisivanju izbora najviše šteti Demokratskom savezu Kosova ( DSK) Ise Mustafe, jer će, kako je kazao, vrlo teško nakon izbora ponovo biti deo vlasti. Po njegovim rečima Demokratska partija Kosova (DPK) Kadrija Veseljija je učinila pravi potez što je ušla u koaliciju sa Alijansom za budućnost Kosova i Inicjativom za Kosovo na čijem su čelu Ramuš Haradinaj i Fatmir Ljimaj.\n„Najpametniju stvar je uradio Kadri Veselji koji je svog potencijalno navećeg rivala Ramuša Haradinaja priuvukao sebi i on je sad potuno komotan. Da nije bilo te koalicije i da nije Haradinaju ponudio mesto kandidata za premijera on bi zapravo najviše napada imao od samog Haradinaja, ali je na ovaj način eliminisao svog najvećeg protivnika. S druge strane, bilo kakve kritike ili napadi DSK na DPK i tu koaliciju neće imati rezultata, jer su do sada bili zajedno u vlasti i služili su DPK i hteli su da im služe još godinu dana, tako da nikakve kritike na njihov račun ne vrede“.\nSpahiu je kazao da se na Kosovu na izborima ne glasa za ideje i programe, već da to ko će biti pobednik odlučuju neki drugi faktori.\n„Nažalost, na Kosovu pobeđuje onaj ko najbolje uspe da se organizuje, ko najbolje uspe da ukrade glasove... U svakom slučaju, uvek jedna zemlja i jedan narod imaju vladu koju zaslužuju. Dakle, ako zaslužujemo lopove imaćemo lopove, ako zaslužujemo poštene imaćemo poštene ljude“\nSpahiu smatra da je oštra retorika Ramuša Haradinaja prema Srbiji u poslednjih mesec dana zapravo deo predizborne kampanje.\n“Haradinaj je iskoristio to što je bio uhapšen u Francuskoj da izoštri svoj patriotizam. Time je našao povod da napada Srbiju i to najviše šteti Pokretu Samoopredeljenje i Haradinaj je zapravo time hteo da glavnog rivala stavi po strani i on je to već donekle i uspeo“.\nGovoreći o sve češćem pominjanju ujedinjenja teritorija gde žive Albanci od strane pojedinih političara u Albaniji i na Kosovu , a sto se u Beogradu tumači kao stvaranje Velike Albanije, Spahiu je kazao da takve priče nemaju kako je kazao veze sa realnošću.\n„To je pre svega neozbiljnost Edija Rame koji je sada u škripcu za vlast u Tirani i koji je mislio da time uceni Međunarodnu zajednicu, odnosno Zapad u smislu „ako vi meni ne ostavite vlast ili ako mi ne pomognete da ostanem na vlasti, ja ću vam uništiti vaš proizvod, odnosno državu Kosovo, koju ste vi stvorili“. To isto je uradio i Hašim Tači koji se kasnije pokajao i kazao da to on nije nikad rekao i da je to propaganda Srbije. U svakom slučaju to su neozbiljne priče, kao što je neozbiljna priča bila i predsednika Srbije Tomislava Nikolića da će sa sinovima da dođe da ratuje zbog Kosova, sto je u Prištini shvaćeno kao najobičnija propaganda. Srbija takođe priče o Velikoj Albaniji ne shvata ozbiljno nego priča o tome da bi skrenula pažnju i prikrila neke svoje unutrašnje stvari i probleme“, rekao je Spahiu u emsiiji Slobodno srpski.


Proširen projekat Zvezdinih škola fudbala\nProjekat „Zvezdina škola fudbala“ nastao je s ciljem da Crvena zvezda u budućnosti u svakom gradu u Srbiji ima svoju školu fudbala, kako bi se promovisao fudbal, prave vrednosti i naravno Crvena zvezda.\nU utorak, 17. maja, Crvena zvezda je potpisala ugovor sa još šest škola fudbala koje su na taj način postale deo Zvezdinog projekta. Činu potpisivanja ugovora prisustvovali su, pored predstavnika klubova i predsednik Crvene zvezde Svetozar Mijailović, poslovni direktor Omladinske škole Predrag Turina i direktor projekta Vladimir Cvjetičanin.\nDeo Crvene zvezde postale su sledeće škole fudbala: FK „GM-CZ“ iz Gornjeg Milanovca, FK „Stari grad“ iz Golupca, FK „One Team“ iz Bačkog Jarka, FK „Nika“ iz Beograda, FK „Akademija Rađ“ iz Krupnja i ŠF „DLD19“ iz Aranđelovca.\nPredsednik Crvene zvezde je poželeo predstavnicima svih školica dobrodošlicu, a direktor projekta Vladimir Cvjetičanin objasnio je da se ni ovde neće stati.\n- Koliko je važno za Crvenu zvezdu da ima dobru Omladinsku školu i kvalitetne mlade fudbalere jasno je svakome. Upravo se time vodimo svi mi koji smo uključeni u ovaj projekat. Danas smo proširili saradnju sa još šest školica, a u planu je da se i u budućnosti nastavi sa rastom, kako bismo pokrili čitavu Srbiju. Sigurni smo da će za nekoliko godina Omladinska škola Crvene zvezde u prvi tim „izbaciti“ nekoga ko je upravo na ovaj način započeo svoju fudbalsku karijeru - rekao je Cvjetičanin.\nDeca koja treniraju fudbal u ovim školama su, zajedno sa decom iz školica koja su već od ranije deo projekta, protiv Olimpijakosa izlazi na teren i formirali špalir.


Štab za vanredne situacije: Nema opasnosti od poplava u Boru – RADIO TELEVIZIJA BOR\nŠtab za vanredne situacije: Nema opasnosti od poplava u Boru\nBOR – Obilne padavine koje su najavili meteorolozi, nisu zaobišle ni opštinu Bor. Snežni pokrivač je dostigao deset centimetara, ali za sada nema opasnosti od izlivanja reka, rečeno je na sednici Štaba za vanredne situacije opštine Bor. Timok je u opadanju, a smanjen je i preliv na brani Borskog jezera. Ipak, da bi se sprečilo da u slučaju naglog topljenja snega dođe do poplava, sve nadležne službe su u pripravnosti.\n„Iako za sada nema opasnosti od poplava, moramo da budemo u pripravnosti. Naložili smo čišćenje odvodnih kanala oko rečnih korita, kako bi u slučaju da sneg krene naglo da se topi mogli da prime veću količinu vode, naročito u Šarbanovcu jer su tu najproblematičnije tačke. Spremamo i džakove sa peskom kako bi bili spremni za eventualnu intervenciju. Ne očekujemo veće probleme, ali je bolje da budemo spremni.“ – kaže Živorad Petrović, predsednik Opštine Bor.\nStalno se kontroliše visokonaponska i niskonaponska mreža, da bi se sprečilo zadržavanje veće količine snega i izbeglo kidanje kablova za napajanje, voda za piće je ispravna i nema zamućenja na izvorima, a u slučaju da bude potrebno pripravne su i spremne jedinice vatrogasno spasilačke jedinice i ekipe borskog Zdravstvenog centra, čulo se na sednici Štaba za vanredne situacije u Boru.\n[iframe frameborder=“0″ width=“560″ height=“315″ src=“//www.dailymotion.com/embed/video/x2iu5a3″ allowfullscreen ]\nTags: Bor, poplave\nPrevious Pomoć najugroženijima u opštini Bor\nNext Nevolje zbog kiše i snega i u opštini Majdanpek


IZVOZ – VAŽAN KORAK U GRAĐENJU PREDUZETNIČKE SREĆE | Pokreni Se Za Posao\nKada je pre 6 godina Sonja Dakić iz Beograda pokrenula proizvodnju platnenih pelena od bambusovog vlakana pod etiketom „Daj daj“ sa svojom prijateljicom, nije ni bila svesna šta je sve čeka na tom putu. U posao su ušle srcem sa željom da naprave jedan dobar proizvod, da donesu zdravije rešenje na naše tržište i edukuju roditelje o prednostima modernih platnenih pelena. Posle godinu dana napronog i sistematskog rada imalu su prvu pelenu sa kojom su bile zadovoljne i krenule sa prodajom, skromno, u jednoj radnji i na sajtu www.dajdaj.com, koji su osnovale. Pojavile se na Dečjem sajmu, izazvale pažnju i interesovanje posetilaca i naredne 2 godine nastavile da izlažu zajedno na ovom sajmu i sličnim manifestacijama. Počeli su da im se javljaju drugi proizvođači a neke su same zvale da im se priključe kako bi zajedno promovisali divne proizvode napravljene u Srbiji, inspirisane našom decom. Kao vrhunac, druženja i međusobne podrške sa raznim preduzetnicima došao je najveći evropski sajam igračaka i dečije opreme u Nirnbergu u januaru ove godine sa preko 2.800 izlagača iz više od 60 zemalja. Među posetiocima sajma bilo je velikih distributera, vlasnika manjih prodavnica, sajtova i proizvođača koji su tražili nekog ko bi radio za njih. Ono što je prijatno iznenadilo Sonju i njene kolege jesu pozitivne reakcije posetilaca - bilo im je veoma drago da vide proizvođače iz Srbije i da mogu sa njima direktno razgovarati o mogućoj saradnji. Ovakva i slična predstavljanja evropskom tržištu omogućiće Sonji i njenim saradnicima bolji plasman proizvoda u inostranstvo i otvoriti nove mogućnosti.


BalkanMagazin :: Uskoro zeleni kilovati iz brzaka\nUskoro zeleni kilovati iz brzaka\nponedeljak, 09. april 2012 23:12\nOvog leta počinje izgradnja prve mini hidroelektrane (MHE) na reci Grajići u selu Mlanča, oko 18 kilometara od manastira Studenice. Kompanija Eling inženjering planira da ukupno izgradi oko 10-ak MHE na pritokama Studenice i Ibra. (foto: reka Ibar kod Kraljeva)\nIzgradnja prve, od desetak mini hidroelektrana (MHE), snage oko jedan megavat, koje na pritokama Studenice i Ibra planira da gradi firma Eling inženjering iz Teslića, počeće ovog leta.\nInvestitor Eling će u ovaj projekat u narednih pet godina uložiti oko 20 miliona evra, rečeno je na konferenciji za novinare, koju je povodom dobijanja lokacijske dozvole za prvu MHE organizovao gradonačelnik Kraljeva Ljubiša Simović.\nDirektor preduzeća Dragan Malić očekuje da će do kraja leta stići i do građevinske dozvole za prvu MHE, koja će biti na reci Grajići u selu Mlanča, oko 18 kilometara od manastira Studenice.\nMalić je istakao da su sve MHE protočne, što znači u postojećem nivou vode, bez ikakve akumulacije, tako da ni najmanje ne remete biljni i životinjski svet.\nGrađevinske radove obavljaće kraljevačka preduzeća, a posle izgradnje biće otvoreno između 30 i 40 radnih mesta.\n„Lokalno stanovništvo može da očekuje bolje održavanje puteva nego što je sada, kao i stabilnije snabdevanje električnom energijom“, rekao je Malić.\nOsim u Mlanči, u toku su pripreme za izgradnju MHE u selima Studenica, Milići, Gokčanica, Bresnik i Polumir.\nOcenjujući da je prijem na koji su naišli kod meštana odličan, Malić je dodao da su, i pored toga, imovinsko-pravni odnosi ponekad vrlo komplikovani.\n„U gotovo svim balkanskim državama susrećemo se sa administrativnim barijerama, tipa neuređenog katastra i nepostojanja prostornih planova. U Srbiji je potrebno 30 saglasnosti za izgradnju MHE“, rekao je Malić dodajući da je Eling inženjering do sada izgradio 15 MHE, od kojih 11 za druge investitore, ali da su im elektrane na području Kraljeva prvi ovakav posao u Srbiji.\nGradonačelnik Ljubiša Simović je rekao da je projekat izgradnje više od deset MHE za Kraljevo značajan zbog početka korišćenja obnovljivih izvora, kao i zbog toga što se ulaže u seosko brdsko-planinsko područje.


Radio Romania International - Pregled glavnih spoljno-političkih događaja 2017 godine\n20/10/2018 11:32 AM\nRadio România Internaţional/ Pregled glavnih zbivanja nedelje / Pregled glavnih spoljno-političkih događaja 2017 godine\nPregled glavnih spoljno-političkih događaja 2017 godine\nVlasti u Londonu pokrenule su u martu, 9 meseci posle referenduma koji je podelio Veliku Britaniju, proceduru o izlasku iz EU. Posle višemesećnih oštrih pregovora, Brisel i London stigli su do do prvog sporazuma. U decembru Evropski savet je konstatovao da je zabeleženo dovoljno progresa u pregovorima na 3 glavne teme, najime prava evropskih građana posle Bregzita, granica između Republike Irske i britanske pokrajine Severna Irska i novac kojeg London treba da plati posle razvoda. Slede trgovinski pregovori o kojima stručnjaci tvrde da će biti isto toliko teški. Imigiracija je ostala i 2017 godine aktuelna tema, jako broj izbeglica koji dolaze u Evropi je znatno manji. Grčka i Italija ostaju podložene pritiscima, a više država zajednice iz Srednje i istočne Evrope, naročito Mađarska i dalje odbacuju sistem kvota kojeg predlaže Evropska komisija. Pogođena u manjoj meri pritiskom izbeglica, Španija se suočila pri kraju godinu sa burnom društveno-političkom atmosferom, posle organizovanja kontroverznog referenduma o samostalnosti Katalunje. 27 oktobra, Parlament Katalunje jednostrano je proglasio samostalnost regije, nepriznate od strane EU. Madrid je preuzeo kontrolu Katalunje, otpustio je Vladu, rasputio regionalni Parlament i sazvao nove regionalne izbore, dok je otpušteni predsednik Karles Pudžemon pobegao u Beligiji. Što se tiće spoljne politike, EU je ušla u novu etapu odnosa sa SAD, mnogo hladniji posle instalisanja Donalda Trampa i očuvala je razdaljinu prema Rusiji, naročito na osnovu produžetka eknomoskih sankcija protiv ove, zbog ukljućivanja Moskve u konfliktu na istoku Ukrajne. U zamenu, veliki korak napred se smatra sklapanje trgovniskog sporazuma sa Japanom, 3 velikom ekonomijom sveta.\n2017 godine godine izbori održani u Francuskoj, Nemačkoj, Holandiji i Austriji samo su potvrdili uspon ekstremne desnice. Ove godine takve stranke su osvojile rekordni broj glasova, jako nisu uspele nijednu nacionalnu pobedu. U Francuskoj lider Nacionalnog Fronta Mari Le Pen ušla je u drugi krug predsedničkih izbora od aprila-maja, sa skoro dvostrukim brojem osvojenih glasova prema njenom ocu Žan Mari LePen pre 15 godina. Na izborima pobedio je sa 66% glasova proevropski centristički kandidat Emanuel Makron. Na čelu pokreta En Marche! Osnovan pre samo godinu dana on je odstranio s vlasti u premijeri socialiste i republikance. U Nemačkoj , Alternativa za Nemačku, stranka evroskeptićne i antimigracione orientacije ušla je u premijeru u Bundestagu, nakon što je osvojila 12% glasova. Partija Slobode u Holandiji, ekstremne desnice, Gerta Vildersa postala je u martu druga politička snaga u Parlamentu, posle liberala. Slobodarska Stranka Austrije, najstarija u evropskoj nacionalističkoj porodici osvojila je u oktobru 26% glasova, blizu svog ranijeg rekorda. Rezultat joj garantuje prisutstvo u Vladi predvođenoj konzervativcem Sebastijanom Kurcom, koji u 31 godini je postao najmlađi premijer u Evropi. Jako njihov uspeh nije bio potpun, dobri rezultati ovih stranaka ubrzavaju proces obnove političke slike u prostoru zajednice.\n20 januara, republikanski miliarder, Donald Tramp postao je predsednik SAD, ali sumnje o saućesništvu sa Rusijom stavile su senku na početak njegovog mandata. Kao dokaz njegovog jedinstvenog načina vođenja spoljne politike, on je uništio bilans svog prethodnika, demokrate Baraka Obame, nakon što su SAD napustile ili prete da će napustiti više međunardnih sporazuma. Među njima Trans-Pacifik sporazum potpisan sa državama iz regiona Azija-Pacifik, među koje i Japan, klimatski sporazum iz Pariza i konstitutivni ćin Organizacije ujedinjenih nacija za obrazovanje, nauku i kulturu-Unesko. Ipak verovatno najkontroverznija njegova odluka je priznavanje Jeruzalima kao prestonice države Izrael. Mera je skoro jednoglasno kritikovana od strane zapadnih partnera SAD i izazvala je talas protesta na Srednjem istoku. Takođe, u toku cele godine, Tramp je imao agresivni govor prema onome što je nazvao ,, brutalnim režimom iz Pjonogjanga, na osnovu obićnih balističkih testova Severne Koreje.\nViše sotina osoba poginulo je u napadima 2017 godine u zapadnom prostoru, uglavnom u SAD i Velikoj Britaniji uprkos naporina međunarodne zajednice za suzbijanje terorizma. U maju, u britanskom gradu Mančesteru za vreme koncerta Arijane Grande jedan britanac libijskog porekla detonirao je bombu. U atentatu 22 osobe su poginule i 60 je povređeno. U avgustu teroristi su ponovo napali Evropu, ovoga puta u Barseloni. 14 lica je ubijeno u napadu i oko 100 povređeno. Ipak, najkrvaviji napad dogodio se u oktobru u Las Vegasu, SAD. 59 osoba je poginulo i više od 500 povređeno, nakon što je jedna starija osoba otvorila vatru na učestnike jednog koncerta. Napad je bio povod za nove burne rasprave o pristupu amerikancima vatrenom oružju.\nNajbolji trkač sveta, velika zvezda atletike, Jamajkanac Usain Bolt oprostio se u avgustu od takmičenja posle Svetskog prvenstva. Sa osam osvojenih olimpijskih zlatnih odlićja i 2 svetska rekorda koji se teško mogu oboriti, on je ostavio iza sebe veliku prazninu. I ljubitelji fudbala oprostili su se od nekoliko velikih igrača. Italijan Frančesko Toti, nemac Filip Lam, španac Ćavi Alonso i brazilac Kaka neće više igrati fudbal za njihove klubove i reprezentacije.


"Građanski blok" nije uspio formirati vlast u TK » pressing.ba\n"Građanski blok" nije uspio formirati vlast u TK\nGrađanski blok u Tuzlanskom kantonu predvođen SDP-om nije uspio formirati vlast.\n11.01.2019 u 17:39\nDževad Hadžić, poslanik SDP u Skupštini TK navodi da su koalicionim razgovorima zadnja dva tri dana dogovorili praktično sve i danas zakazali nastavak sjednice jer su čvrsto vjerovali da imaju 19 poslanika kako bi izabrali predsjednika i potpredsjednika Skupštine i time otvorili proces kada je u pitanju formiranje Vlade.\n”Danas praktično 10 minuta prije početka sjednice dobili smo obavještenje od Kluba SBB-a da oni prema instrukcijama iz Sarajeva ne mogu podržati kandidata DF-a za predsjednika Skupštine i to praktično znači da mi više nemamo 19 poslanika”, kaže Hadžić.\nInače, kako kažu iz ostalih stranaka koje čine koalciju, ovo je drugi put da SBB u okviru građanskog bloka iznenadno mijenja svoje stavove u Tuzlanskom kantonu. „Za nas konkretno ovo znači da je SBB po drugi put iznevjerio dogovor između nas 19 i smatramo da SBB po mišljenju DF-a nije dio nas kada je u pitanju Građanski blok.“ – kazao je Mahir Mešalić, poslanik DF-a u Skupštini TK.\nIpak, na današnjoj sjednici Skupštine Tuzlanskog kantona završen je izbor delegata u Domu naroda Parlamenta FBiH. Lista PDA koju predvodi Senad Alić dobila je devet glasova.\nPored Alića u ovom Domu iz reda Bošnjaka svoje mjesto dobio je Fahrudin Skopljak iz SDA, te Dževad Hadžić iz SDP-a. Predstavnik Hrvata u Federalnom Domu Parlamenta bit će Boris Krešić iz DF-a. Srbe će predstavljati Slađan Ilić i Žarko Vujović iz SDP-a. Iz reda ostalih, za Dom Parlamenta FbiH izabrane su Mirela Trepanić i Sandra Imširović.\nNa more vozom za 20 KM\nPoslali pokvaren bus i pijane vozače da voze djecu na...\nSlao poruke udatoj ženi pa dobio batine\nOd četvrtka presretači na bh.cestama\nPao s trešnje i poginuo\nUbio se na ekskurziji (video)\nRukometaši prvi puta izborili plasman na Evropsko prvenstvo\nVodopad "Kravice" među najljepšim mjestima u Evropi\nČelik angažovao bivšeg fudbalera Slobode\nPuračić: "Mercedes" usmrtio motociklistu\nNa more mogu samo oni sa "dubokim džepom"\nBh.reprezentativac pred Maksimirom


Srbija, uz pomoć Svetske banke, želi do privrednog rasta od šest odsto\nBiznis Autor:Srna26. dec. 201913:25 > 13:28\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je u razgovoru sa predstavnicima Svetske banke da Srbija naredne godine može da dostigne rast bruto društvenog proizvoda (BDP) od šest odsto.\nVučić je na sastanku u Beogradu sa regionalnom direktorkom Svetske banke za Zapadni Balkan, Evropu i Centralnu Aziju Lindom van Gelder, podržao kontinuitet razgovora sa ovom bankom s ciljem nastavka neophodnih strukturnih reformi.\n„Cilj ovih reformi jeste održivi rast BDP-a Srbije u narednom petogodišnjem periodu na godišnjem nivou od četiri do šest odsto. Naš sadašnji rast od četiri odsto je izuzetno dobar za regionalne prilike, ali Srbija je u stanju da ovakvu tendenciju nastavi, te da naredne godine dostigne i šest odsto rasta“, rekao je on.\nVučić je dodao da je u tom kontekstu podrška Svetske banke od izuzetnog značaja, saopšteno je iz pres-službe predsednika Srbije.\nNastaviti reformski proces\nPredstavnici Svetske banke ponovo su istakli da su uspešno sprovedene reforme u Srbiji donele odlične rezultate, kao i da su mere fiskalne konsolidacije, takođe, stvorile osnov za dalji ubrzani rast srpske privrede.\nSagovornici su se saglasili da Srbija treba da nastavi reformski proces u smeru daljeg razvoja finansijskog tržišta uz stvaranje novih finansijskih instrumenata za finansiranje malih i srednjih preduzeća i preduzetništva.\nNa sastanku je razgovarano i o reformi javnih preduzeća, kao i o unapređenju rada Nacionalne službe za zapošljavanje, uz dalji razvoj aktivnih mera zapošljavanja.\n„Predloženi su i koraci za unapređenje konkurentnosti u različitim oblastima. Srbija postaje sve konkurentnija, ne samo zbog odgovornog odnosa prema budžetu i investitorima, već i zbog sveobuhvatnog pristupa infrastrukturi, koja je neophodna za dalje investicije“, istakao je Vučić.\nOn je naglasio da Srbija ostaje posvećena sprovođenju reformi, naročito u oblasti zakonodavstva.\nPredstavnici Svetske banke posebno su pohvalili novi zakonodavni okvir u oblasti javnih investicija, javnih nabavki, državne pomoći i dualnog obrazovanja.\nPrema rečima Van Gelder, sve navedeno će omogućiti bolji investicioni i poslovni ambijent, kao i održivi i stabilan privredni rast Srbije.\nAleksandar Vučićprivredni rastreformeSvetska banka\npre 40 min 21


Građani i privrednici BBI banci povjerili 1,2 milijarde KM depozita\nBanke i kreditiGrađani i privrednici BBI banci povjerili 1,2 milijarde KM depozita\nStabilni i jaki dioničari, odgovorno i transparentno poslovanjeuz kontinuitet aktivnosti na jačanju bh. privrede i privlačenju investicija u našu državu, rezultirali su izvrsnim poslovnim rezultatima Bosna Bank International d.d. Sarajevo, koja danas ima 1,2 milijarde KM depozita.\n„Samo u posljednja četiri mjeseca depoziti fizičkih i pravnih lica u BBI banci porasli su za 100 miliona KM.Ovo je znak ogromnog povjerenja kojesu građani i privrednici iz cijele Bosne i Hercegovine ukazali BBI banci.”, kazao je Nedžad Gušić, član Uprave Bosna Bank International d.d. Sarajevo za korporativno bankarstvo i investicije, istakavši kako je na bh. tržištu prepoznata istinska orijentisanost Banke razvoju domaće privrede i ekonomije.\nPrethodni članakEON paketi prvih 8 mjeseci po 1 KM\nSljedeći članakTelemach BH omogućuje besplatne pozive prema fiksnim i mobilnim mrežama u Ukrajini


Zvorničani osvojili 15 medalja – Novosti Plus\nZvorničani osvojili 15 medalja\n8 Aprila, 2019 22 Aprila, 2019 Dragana Morača\t0 Comments\nNa međunarodnim džudo turnirima i kupovima održanim proteklog vikenda u Bugarskoj i Hrvatskoj, kao i na takmičenju u Sarajevu, sportisti Džudo kluba “Srpski soko” iz Zvornika osvojili su 15 medalja, dok je na Evropskom kupu za juniore u Italiji Vasilije Vujičić zauzeo peto mjesto.\nSportski direktor Džudo kluba “Srpski soko” Ognjen Pavlović rekao je Srni da su zvornički sportisti proglašeni za najbolju inostranu ekipu turnira u mješovitom sastavu sa ekipom “Panteri” iz Bijeljine.\nPredsjednik zvorničkog kluba Dragan Božović rekao je da je takmičenje u Bugarskoj bilo jedna od priprema za realizaciju Međunarodnog džudo turnira “Zvornik open 2019”, planiranog za 18. maj, koji se drugi put organizuje u ovom gradu.\nNa Džudo takmičenju u Kutjevu u Hrvatskoj, džudisti “Srpskog sokola” Ana Kretija, Anastasija Memedović i Bogdan Vuković osvojili su prva mjesta, dok je Magdalena Zekić bila druga, a Milica Jevrić treća.\nDžudisti “Srpskog sokola” su u zajedničkom nastupu sa takmičarima iz džudo klubova “Ozren” iz Doboja i “Soko M” iz Prnjavora osvojili treće mjesto u generalnom plasmanu.\nNa Džudo turniru “Vinko Šamarlić” u Sarajevu, koji je okupio 577 sportista iz 44 kluba, takmičari zvorničkog “Srpskog sokola” Dunja Vlačić i Katarina Mijatović bile su druge, dok su trećeplasirani bili Dunja Tomić, Lazar Đokiću i Draženu Miliću.\nČlan Džudo kluba “Srpski soko” i najbolji takmičar iz Republike Srpske Vasilije Vujičić osvojio je peto mjesto na Evropskom kupu za juniore koje je održano juče u Lignanu u Italiji.\n“Ako realizujemo sve planirane akcije do Evropskog prvenstva koje se ove godine održava u Vanti u Finskoj, očekujemo da će Vujičić ponijeti najsjajniju medalju”, rekao je Pavlović.\n← Zahvaljujući M:tel kompaniji – U BiH konačno 4G mreža\nMali fudbal u Banjaluci pamti dugogodišnju tradiciju →


Ružičasta slika o medijskim slobodama u Srbiji » Opozicionar\nRužičasta slika o medijskim slobodama u Srbiji\nTvrdnja da u Srbiji postoji sloboda medija, a da je najveći problem polarizacija i neprofesionalizam - netačna je, cinična, pa i nepristojna.\nIzvor: Opozicionar tim\t u 7. decembra 2017.\nPredsednik Evropske federacije novinara: Srbija najgori…\nŠutanovac: Vučić gasi medije kao 90-tih kada je bio ministar…\nTvrdnja da u Srbiji postoji sloboda medija, a da je najveći problem polarizacija i neprofesionalizam – netačna je, cinična, pa i nepristojna.\nTa analiza i nastup njenih potpisnika, od kojih je jedan i sam donedavno bio borac za slobodu govora, dobro je tempiran i lukavo izveden manevar da se Srbija u Briselu predstavi drugačijom nego što jeste. Nadam se samo da evropski zvaničnici neće biti baš toliko glupi da poveruju u taj igrokaz režiran u Vučićevom kabinetu – kaže za Danas novinarka i članica NUNS-a Tamara Skroza, komentarišući izveštaj o slobodi medija koji su u Evropskom parlamentu u Briselu predstavili Dejan Vuk Stanković i Velimir Ćurgus Kazimir. Oni su prekjuče pred evropskim parlamentarcima konstatovali da u Srbiji postoje medijske slobode, ali i da je medijski prostor previše polarizovan.\nGrupa Prijatelji Srbije je u okviru Evropskog parlamenta organizovala u Briselu prezentaciju kvartalnog Medijametra, koji se bavi analizom štampanih medija u Srbiji. Analiza se odnosila na period od januara do marta 2017. godine, a kao srpski medijski istraživači i eksperti pozvani su Dejan Vuk Stanković i Velimir Ćurgus Kazimir. Njihova analiza izazvala je negativnu reakciju među brojnim kritički orijentisanim medijskim poslenicima u Srbiji, koji smatraju da izveštaj ne odslikava realnu situaciju u Srbiji. Stanković je ocenio da postoji snažna politička polarizacija kada je reč o dnevnoj štampi, dok su nedeljnici više ili manje prema njoj kritični. Slobodu medija ni jedan od eksperata nije dovodio u pitanje, čak je konstatovano da ona postoji u štampanim medijima. Velimir Ćurgus Kazimir je istakao da se problem medija u Srbiji ne odnosi toliko na slobodu medija, koliko na profesionalizam, uređivačku politiku i stavove prema određenim temama.\nPredsednik Nezavisnog društva novinara Vojvodine Nedim Sejdinović kaže za Danas da je više nego jasno da je akcija predstavljanja ovog izveštaja politički motivisana.\n– U pitanju je odgovor vlasti na proteste zbog dramatičnog gušenja medijskih sloboda. U tom smislu bi bilo interesantno otkriti ko je platio ovu ekskurziju u Briselu i koliko je ona koštala. Umesto da novinarskim i medijskim udruženjima odgovori na zahteve i pitanja, i odustane od toga da se prema medijima odnosi kao prema upregnutim konjima, vlast izvodi jeftine, šibicarske fazone, misleći valjda da će tako promeniti sliku o sebi. O kvalitetu istraživanja najbolje govori činjenica da ga prezentuje Dejan Vuk Stanković. Da nije tužno, bilo bi smešno – zaključuje Sejdinović.\nSličnog mišljenja je i urednik KRIK-a Stevan Dojčinović, koji smatra da prezentovani podaci pred EP ne prikazuju pravu sliku o stanju u medijima u Srbiji.


Novozelandska medijska grupa prodata za jedan dolar - Advertiser Serbia\nS ovim u vezidnevna štampaMedijiNovi ZelandStuff\nJedna od najvećih novozelandskih medijskih grupa „Staf“ (Stuff), koja je u finansijskim teškoćama, prodaje se za jedan dolar generalnoj direktorici firme, javili su vlasnici\nOrganizacija Staf Limited štampa veliki broj dnevnih listova u zemlji i vodi popularni informativni vebsajt pod istim imenom. Zapošljava oko 900 ljudi, uključujući 400 novinara.\nStaf, u vlasništvu australijske firme Nine Entertainment, imao je teškoće i pre nego što je udarila pandemija korona virusa a od tada je zabeležen ogroman pad u prihodima od oglašavanja.\nAustralijska firma Nine Entertainment je u saopštenju australijskoj berzi navela da će Staf biti prodat generalnoj direktorki Šinejd Bušer za simbolični jedan dolar a transakcija će biti završena do kraja meseca.\n„Uvek smo rekli da verujemo da je važno da Staf ima lokalno vlasništvo i naše je čvrso mišljenje da je ovo najbolji rezultat za konkurenciju i potrošače na Novom Zelandu„, rekao je generalni direktor firme Najn Hju Marks.\n„Jako sam srećna, osećam olakšanje i ponos, bile su vrlo intenzivne dve nedelje dok se nije stiglo do finiša„, rekla je ona.\nFirma Nine Entertainment je navela da će u okviru dogovora zadržati vlasništvo štamparije u Velingtonu koju će iznajmljivati kompaniji Staf, takođe će joj pripasti deo dobiti od nedavne prodaje firme čerke Stuff Fibre internet projvajder.


Autor : ePančevo feb 27, 2019\nPropagandni novilist.hr, oni koji dušu hrane stradanjem Srba, sa jasnom namerom optužuju "Srbijanskog predsjednika Aleksandra Vučića da je upregnuo svoju mašineriju da se obračunava sa vođama protesta". Ovo liči na nedavnu epizodu kada je dežurna mrziteljka svega što je srpsko, predsednica Vlade Republike Hrvatske od jula 2009. do kraja 2011. godine i predsednica HDZ-a, Jadranka Kosor, pružila podršku protestima "Saveza za Srbiju" ili kada je predsednica malo poznatog "Radničkog fronta" Katarina Peović dovela aktiviste u Beograd na zahtev Dveri, Đilasa i Jeremića, koji od Hilari Klinton traži podršku za borbu protiv Vučića.\nNeša Smrad je sredstvo za dalje ustaške obračune sa Srbijom, lažni novinar, profesionalni opozicionar, promoter nasilja, lažni borac za mir, opsesivni materijalista, učenik špijuna, koji to svakodnevno dokazuje na svom lažnom portalu, na kojem opozicione političare, pod Dinkovog dirigentskom palicom, predstavlja kao "novinare". I ne samo ustaške.\n"Nezavisni" novinar Đilasove i Šolakove TV, u momentu vešto spinuje temu, kao bi spasao svog lažnog kolegu Nešu Smrada, čiji je pogled polako počeo da pada ka zemlji dok govori o svom poslu u Vladi Mirka Cvetkovića. Odmah su temu decentralizacije prebacili na napade na Srpsku naprednu stranku i optužbe da se time ne bavi. Klasični spinovi tajkuna Dragana Đilasa, koji nikada nije objasnio kako je, dok je bio vlast, "zaradio" 500 miliona evra, novac svih građana, sa kojim sada finansira razdore u Srbiji!\nGostovanje Neše Smrada dokazalo je i naš prethodni tekst, da živimo u društvu gde se sprovode dvostruki aršini. Gde su bila sva ta novinarska udruženja, portali i slično kada su protestanti ostavili venac i palili sveće ispred RTV Pančevo? Kada je Neša Smrad crtao metu na sve zaposlene u ovoj televiziji, gde su bila sva ta Đilasovog Dinka novinarska udruženja i mediji?


Zeleno svjetlo iz Brisela pokušaj smirivanja rastućih tenzija u BiH\nOvaj put je Vijeće od EK zatražilo da prilikom pripreme mišljenja posebnu pažnju posveti provođenju presude u predmetu Sejdić-Finci\nVijeće za opće poslove Evropske unije prihvatilo je zahtjev Bosne i Hercegovine za članstvo u Evropskoj uniji, te dalo nalog Evropskoj komisiji za pripremu upitnika za BiH i formalno zatražilo da podnese mišljenje o članstvu BiH u EU.\nOčekuje se da nakon ovog koraka BiH dobije upitnik sa oko 2.000 pitanja na koja bi trebala odgovoriti na putu ka kandidatskom statusu.\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić pozitivan odgovor na aplikaciju ocijenio je historijskim momentom za evropsku budućnost BiH na kojoj se radilo 14 mjeseci.\n"Ovo je jedna od najpozitivnijih vijesti za BiH, za sve građane Bosne i Hercegovine, za evropsku budućnost BiH, a posebno za mlade ljude koji će vrlo brzo živjeti u BiH kao članici Evropske unije", naveo je Zvizdić.\nDenis Zvizdić: Historijski dan za put BiH ka EU\nU zaključcima Vijeće za opće poslove je konstatiralo kako je BiH je 15 februara 2016. predala aplikaciju za članstvo u EU, a Evropska komisija je nakon toga bila pozvala da da svoje mišljenje.\nS obzirom na zaključke Evropskog vijeća, još jednom je potvrđeno kako budućnost Zapadnog Balkana leži u EU.\nMeđutim, napredak svake zemlje na ovom putu ovisi od njenih individualnih napora da se prilagodi kriterijima iz Kopenhagena i uslovljenosti procesa o stabilizaciji i pridruživanju.\nVijeće je pozdravilo značajan napredak u provođenju Reformske agende o kojoj su se usaglasile vlasti u Bosni i Hercegovini na svim nivoima, te pozvalo BiH da nastavi s provođenjem Reformske agende.\n"Osim socioekonomskih reformi, ti napori trebaju i dalje biti usmjereni i na reforme u oblasti vladavine prava i javne uprave", jedan je od zaključaka Vijeća.\nIako su do sada u fokusu bile socio-ekonomske reforme ovaj put je Vijeće od Komisije zatražilo da prilikom pripreme mišljenja posebnu pažnju posveti provođenju presude u predmetu Sejdić-Finci.\nKao važan element posvećenosti Bosne i Hercegovine procesu evropskih integracija uzima se i puno provođenje Sporazuma o Stabilizaciji i pridruživanju, uključujući i njegovu adaptaciju.\nVijeće za opće poslove pozdravilo je sporazum o uspostavljanju mehanizma koordinacije o pitanjima EU, te pozvalo sve nivoe vlasti u Bosni i Hercegovini da osiguraju njegovo efikasno provođenje.\nNa Twitteru su neki od evropskih zvaničnika, među kojima i komesar za evropsku politiku susjedstva i pregovore o proširenju Johannes Hahn pozdravili odluku Vijeća za opće poslove Evropske unije.\nHahn je rekao kako je Evropska komisija spremna da radi sa BiH na ovom "važnom koraku ka EU integracijama."\nŠef Delegacije EU i specijalni predstavnik EU u BiH, ambasador Lars-Gunnar Wigemark, ocijenio je kako Odluka obilježava veliku prekretnicu za evropske integracije Bosne i Hercegovine, te je "rezultat napornog rada vođstva zemlje na svim nivoima, ali i odgovor na zahtjeve građana za promjene i približavanje Evropskoj uniji."\nUpozorio je, međutim, da BiH ne smije izgubiti fokus, te da "reforme koje unapređuju ekonomski rast i socijalnu pravdu, vladavinu zakona i javnu upravu trebaju da se nastave, a lideri i vlasti u BiH ih trebaju rješavati konstruktivno i kroz dijalog."\nMinistar u vladi Slovačke za evropska pitanja Ivan Korčok kaže kako je ovo "dobar dan za BiH, ali i za EU također".\n"Pokazujemo da strategija poroširenja i pristup zemljama koje imaju aspiracije ka članstvu funkcionira", prokomentirao je slovački ministar.\nStaviti u stranu političke sukobe\nČlan Predsjedništva BiH Mladen Ivanić smatra kako će pitanja iz upitnika natjerati političare da se, umjesto političkim sukobima, okrenu odgovorima na tehnička pitanja iz tog dokumenta, čime bi se ona politička pitanja koja su sada na sceni sklonila jer ne koriste nikome.\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine Dragan Čović je naveo kako je "prezadovoljan dinamikom na evropskom putu i činjenicom da i priča oko referenduma u RS-u i atmosfera koja se gradi u zadnjih nekoilko mjeseci nije previše opteretila naš odnos s članicama EU."\nČović je kazao i kako žali jer sve nije urađeno još u julu, ali i da se iz toga mogu izvući pouke. Također, potrebno je, navodi, shvatiti i da postoje prijatelji koji su BiH otvorili vrata, ali i da se mora izvršiti sve ono što je obećavano, uključujući i provedbu presude "Sejdić – Finci:"\nZamjenica ministra vanjskih poslova Hrvatske Zdravka Bušić kazala je kako ta zemlja BiH daje punu potporu njenom evropskom putu, ali i da se nada kako do nekih stvari neće doći, podsjećajući na najavljeni referendum u RS.\n"Znate šta je i odluka ustavnog suda i nadam se da će u BiH prevladati evropske snage i evropska želja", kazala je Bušić.\nTest za vlasti i političare\nOsman Topčagić, stručnjak za evropske integracije, ocjenjuje kako će ovo biti test za bh. administraciju, ali i za političke organe.\n"Naime, treba u relativno kratkom vremenu odgovoriti na pitanja iz upitnika. A to znači opisati situaciju u svim oblastima koje su od važnosti za evropski put. Mi ćemo, dakle, s jedne strane polagati test spremnosti naše administracije,a s druge strane ćemo dobiti jasan uvid u stanje u svim ovim oblastima", kaže Topčagić.\nOsman Topčagić: Test spremnosti\nOdgovori će, kaže analitičar Evropske inicijative za stabilnost Adnan Ćerimagić, pokazati koliko je BiH zapravo daleko u primjeni EU standarda.\n"Ono što znamo iz iskustva do sada, u raznim procesima u kojima je BiH imala prilike da učestvuje sa Evropskom unijom, bilo da se radi o pregovorima o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju, viznoj liberalizaciji i odgovoru na probne upitnike 2012, postoji razloga da vjerujemo da Bosna i Hercegovina ima i sposobnosti i spremnosti za jedan takav zadatak. Mislim da će to biti jedan vrlo koristan trening za administraciju, ali i za političare u Bosni i Hercegovini, jer ćemo im vidjeti sve slabosti i sve prednosti", objašnjava Ćerimagić.\nPolitički analitičar Srećko Latal smatra da je prihvatanje zahtjeva za članstvo još jedan pozitivan pokušaj EU da smiri rastuće tenzije u Bosni i Hercegovini.\n"Ja posmatram ovu odluku Evropske unije kao jednu političku odluku usmjerenu ka pozitivnom djelovanju ka Bosni i Hercegovini, jer mi u Bosni i Hercegovini vidimo jednu ozbiljnu političku krizu, koja svakog dana sve više i više dovodi do urušavanja institucija vlasti, koja sada izlazi na vidjelo kroz priču o referendumu u Republici Srpskoj, ali nije vezana isključivo za referendum. Mi vidimo u Bosni i Hercegovini ozbiljne probleme – mnoge odluke, najmanje 76 odluka Ustavnog suda koje se ne implementiraju", smatra Latal.\nProfesorica na Fakultetu političkih nauka u Sarajevu Nedžma Džananović – Miraščija ocjenjuje da je prihvatanje aplikacije veliki diplomatski i politički uspjeh bh. vlasti.\n"Uspjeh je utoliko veći, što je, ako se sjećate i samo podnošenje aplikacije, vrlo ignorantski i često vrlo zlonamjerno omalovažavano u samoj Bosni i Hercegovini, i što je Vijeće ministara, uz sve narasle tenzije i sve bure, uspjelo održati ovaj briselski kurs i nekako se držati van ovog domena svakodnevne lokalne politike", kaže Miraščija.


MILOŠEVIĆ URUČIO REŠENJA ZA FINANSIRANJE KRATKOROČNIH PROJEKATA – Pokrajinski sekretarijat za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost\n21. novembra 2017. Urednik Vesti 0\nPokrajinski sekretar za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost, prof. dr Zoran Milošević uručio je danas rešenja predstavnicima visokoobrazovanih institucija, koji su dobili sredstva na osnovu Javnog konkursa za finansiranje drugog ciklusa kratkoročnih projekata od posebnog interesa za održivi razvoj u AP Vojvodini u 2017. godini.\nZa drugu fazu projektnog ciklusa kratkoročnih projekata opredeljeno je 27 miliona dinara, pri čemu je maksimalni iznos po projektu milion dinara. Na Konkurs je pristiglo ukupno 135 prijava projekata, a odobreno je 32 projekata. Institucije koje su nosioci projekta čine 9 državnih i 4 privatna fakulteta, kao i dva instituta.


Ovi muškarci svakodnevno troše mnogo snage, živaca i novca da bi svi oko njih bili srećni i zadovoljni i da niko ne bude uvređen. Ali, verovatno su svi osim njih svesni da je to nemoguće, pa zbog te činjenice imaju osećaj anksioznosti i razočarenja.\nOsetljivost, sentimentalnost i ranjivost – ovo su tri najbolnije tačke muškaraca Škorpija, a najviše strahuju da neko ne sazna kako da ih „izazove“. Iako oni znaju da sakriju strahove i komplekse, kritiku prihvataju veoma teško.\nMuškarci Strelčevi ne znaju kako da gube. Isto kao i Lavovi, tako i ovi muškarci veruju da su jedinstveni i ne žele da bilo ko sumnja u to, posebno ne ljubavni partneri. Zbog ovog straha oni od svojih voljenih traže da ih poštuju kao „posebne“ ličnosti.\nJarčevi često znaju da sebi naprave komplekse zbog svog izgleda u prošlosti i to ih čini ranjivim kada odrastu, što im pravi probleme i stalni nedostatak pažnje.\nMuškarci Vodolije se najviše plaše govora u javnosti i u takvim slučajevima im je teško da se izbore sa uzbuđenjem i tremom, što često dovodi do toga da se osećaju neprijatno i da izgube samopouzdanje.\nI muški pripadnici ovog znaka su isto tako zavisni od mišljenja drugih i čekaju odobravanje za svaku sitnicu, jer i najmanja kritika koja im je upućena za njih predstavlja veliki udarac koji ne mogu da podnesu.


Yahoo kupio Associated Content za 100 miliona dolara — Online Tržište\nObjavio(la) admin u kategoriji Online oglašavanje, Startupi, Upravljanje sadržajem, Yahoo na dan 19. Maja 2010. / ostavite komentar\nYahoo je kupio Associated Content za nešto više od 100 miliona dolara a ovaj posao omogućava portalu nove tehnologije i novu strategiju za proizvodnju jeftinih medija.\nSporazum je deo napora da se podupre Yahoo-ova ponuda sadržaja i naglasi povećana upotreba jeftinih sadržaja. To je strategiju koju AOL sprovodi kroz svoju Seed fabriku sadržaja kao i Demand Media koje je navodno unajmila Goldman Saks da istraže ljetne IPO.\nAssociated je u poslu sa generisanjem sadržaja, pričama poput “Vodič za smanjenje stresa u svakodnevnim aktivnostima”, koje su u produkciji honorarnih saradnika.\nAssociated uz podršku generalnog direktora AOL-a Tim Armstrong kao i VC firme Canaan Partners i Softbank Capital su podigli 21 milion dolara u ulagačkim sredstvima. AOL je viđen kao kupac ali je umesto toga on pokrenuo Seed a Associated angažovao Alen&Company nađe drugog potencijalnog kupca.\nOčekuje se da se izvršni direktor Associated Content-a, Patrick Keane pridruži Yahoo-u posle završenog posla i to na mesto Joanne Bradford koja je napustila firmu i pridružila se Demand Media u martu.\nZajedno ćemo kreirati sadržaj za koji znamo da je našim korisnicima stalo i otvoriti nove i kreativne načine za oglašivače da se povežu sa potrošačima preko naše mreže,\nrekla je Carol Bartz direktor Yahoo-a.\nOsnovan od strane Luke Beatty 2004 godine, Associated Content posjećuje više od 16 miliona jedinstvenih korisnika mesečno, prema izveštajima iz ComScore-u, a ima i 50.000 novog sadržaja mesečno. Associated upravlja mrežom slobodnjaka ali ima i izgrađenu osnovnu tehnologiju koja predviđa koje vrste sadržaja potrošači žele kao i pretragu tog sadržaja putem Google-a, Yahoo-a i Microsoft Bing-a.\nAssociated takođe ima potpisane ugovore sa velikim medijskim izdavačima, poput Thomson Reuters, Cox Newspapers, Hachette Filipacchi i USA Today pošto i oni traže jeftini sadržaj izvan vesti da ga ponude svojoj publici. Associated ima 380.000 saradnika koji pišu o raznim temama, od planiranja penzije do bolova tokom trudnoće.\nSporazum je signal Yahoo-ovoh novog pristupa sadržaju, koji je već pokušao skupi pristup u stilu Holivuda za vreme bivšeg studijskog šefa Terry Semel ali sada ponovo ulaže napore u jeftinu proizvodnju sadržaja kao što su Yahoo Sport i OMG.\nNa kraju kvartala, 31. mart, Yahoo je prijavio prihod od 1.59 milijardi dolara, što je jednako sa istim periodom pre godinu dana.\nTagovi: Akvizicija, AOL, Associated Content, jeftin sadržaj, kupovina, sadržaj


Vlada Srbije poziva na glasanje\nVlada Srbije pozvala je na današnjoj sednici Srbe sa Kosova da izađu na parlamentarne izbore 8. juna.\nZgrada Vlade Srbije (Foto Novosti)\nKako se navodi u saopštenju vladine Kancelarije za saradnju s medijima, Vlada Srbije smatra da je neophodno osvojiti što više pokrajinskih poslaničkih mandata i staviti ih u funkciju opstanka Srba, formiranja Zajednice srpskih opština, kao i u funkciju preduzimanja utvrđenih mera državne politike “s ciljem otežavanja dalje promocije i sprovođenja politike jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova”.\n“Izlaskom na izbore i slanjem predstavnika u privremene institucije samouprave u Prištini učinićemo našu pregovaračku poziciju snažnijom, a separatiste sve daljim od ostvarivanja njihovih ciljeva”, kaže se u saopštenju Vlade Srbije.\nVlada Srbije smatra da će se masovnim izlaskom na birališta, osujetiti namere “ekstremnih političkih krugova u Prištini, koji su uz pomoć dela međunarodne zajednice, nastojali da isključe Srbe iz biračkog procesa i umanje političku snagu Srba u južnoj pokrajini”.\n“Borba za broj poslanika i političku snagu Srba u privremenim institucijama na izborima u nedelju tek počinje i bez dogovora sa predstavnicima Srbije i srpskog naroda neće biti moguće konstituisanje privremenih organa vlasti u Prištini”, navodi se u saopštenju.\nUčešće na kosovskim izborima je, kako se dodaje, “metod političke borbe prilagođen okolnostima u kojima se Srbija nalazi”, a podrška predstavnicima Srba i Srbije, “građanska i patriotska dužnost svakog građanina Srbije na području AP Kosovo i Metohija”.


Da li je Ronaldo najavio odlazak: Ispunio sam ciljeve u Juventusu\nŽivot i karijera svakog vrhunskog igrača sastavljeni su od uspona i padova, poručio je Ronaldo\nITALIJA Da li je Ronaldo najavio odlazak: Ispunio sam ciljeve u Juventusu\nKristijano Ronaldo (Cristiano) je poručio da je ispunio ciljeve u Juventusu i da je veoma zadovoljan učinjenim u dosadašnjoj karijeri.\nPortugalski fudbaler ima još godinu ugovora sa italijanskim velikanom.\n- Život i karijera svakog vrhunskog igrača sastavljeni su od uspona i padova. Godinu za godinom suočavamo se sa fantastičnim ekipama, izuzetnim igračima i ambicionzim ciljevima, pa uvijek dajemo sve od sebe da ostanemo na vrhunskom nivou. Ove sezone nismo uspjeli da osvojimo Seriju A, čestitam Interu na zasluženoj tituli - naveo je Ronaldo na društvenim mrežama.\nOsvrnuo se i na osvajanje trofeja Superkupa i Kupa Italije, kao i trofeja za najboljeg strijelca Serije A. On je generalno ispunio ciljeve u Italiji, pa se može naslutiti da je možda najavio i odlazak.\n- Ispunio sam cilj koji sam postavio sebi otkako sam došao u Italiju, osvajanje titule, Kupa, Superkupa, kao i titule za najboljeg igrača i strijelca u ovoj velikoj fudbalskoj zemlji punoj izuzetnih igrača, ogromnih klubova i sopstvene fudbalske kulture - zaključio je Ronaldo.\nKristijano Ronaldo postavio novi rekord\n24.05.2021 u 16:07\nPirlo ostavio Ronalda na klupi u utakmici sezone za Juventus\n23.05.2021 u 20:02\nCristiano Ronaldo Juventus Italija Serie A


SNS: Reformama i ekonomskim razvojem do sigurnosti penzija\nNaprednjaci na Zvezdari\n01.03.2014. 15:23h 02.10.2016. 15:16h\nGrađanima Beograda ne treba gradonačelnik, poput Dragana Đilasa, koji je izvršio tajkunizaciju Beograda i Srbije i dozvolio korupciju u javnim gradskim preduzećima, navela je Aleksanra Tomić, član Predsedništva naprednjaka\nBEOGRAD - Predstavnici koalicije okupljene oko Srpske napredne stranke razgovarali su danas sa penzionerima na opštini Zvezdara, gde su istakli da samo reformama i ekonomskim razvojem može da se obezbedi sigurnost penzija i socijalnih davanja.\nČlan Predsedništva SNS Aleksandra Tomić i kandidat za odbornika u Skupštini grada Aleksandar Marković, istakli su da naprednjaci pored brige o zdravlju građana, brinu i o ekonomiji, privredi i penzijama.\n"Građanima Beograda ne treba gradonačelnik, poput Dragana Đilasa, koji je izvršio tajkunizaciju Beograda i Srbije i dozvolio korupciju u javnim gradskim preduzećima", rekla je Tomić, a saopšteno je iz beogradskog odbora SNS.SNS, kako je saopšteno, želi odgovornu vlast u gradu koja će zajedno sa Vladom Srbije i Aleksandrom Vučićem, kao premijerom, sprovoditi snažne reforme.\nsnszvezdaraBeogradpenzioneriAleksandra TomićAleksandar Marković


Fondu PIO pozitivno mišljenje Glavne službe za reviziju\nFond za penzijsko i invalidsko osiguranje /PIO/ Republike Srpske dobio je od Glavne službe za reviziju javnog sektora Srpske za prošlu godinu pozitivna mišljenja o finansijskim izvještajima i usklađenosti aktivnosti, finansijskih transakcija i informacija iskazanih u finansijskim izvještajima sa značajnim zakonskim i drugim propisima.\nGlavna služba za reviziju javnog sektora vršila je finansijsku reviziju Fonda PIO Srpske od januara do maja, saopšteno je iz Fonda.\nFond PIO Srpske, kao jedna od najvećih institucija Republike Srpske sa izuzetno složenim sistemom poslovanja poslovnica u 54 opštine, šest filijala i centralne službe, po drugi put zaredom /za 2016. i 2017. godinu/ dobija pozitivno mišljenje o svom finansijskom i poslovanju usklađenom sa zakonskim propisima.\nPozitivni izvještaji Glavne služba za reviziju javnog sektora Republike Srpske potvrda su sistemskog i timskog rada u skladu sa zakonskom regulativom i međunarodnim računovodstvenim standardima u Fondu PIO Srpske.\nIstovremeno, navode u Fondu, to je i obaveza za sve zaposlene da nastave sa stalnim poboljšanjem kvaliteta rada i unapređenja poslovanja, primjenjujući savremene metode i tehnologije.\n"Brz, operativan, pravovremen i kvalitetan servis za više od 300.000 osiguranika i 260.000 korisnika prava, cilj je svih zaposlenih u Fondu PIO Srpske", navodi se u saopštenju.\nPozitivnim mišljenjima revizije, te egzaktnim mjerenjima zadovoljstva uslugama Fonda među osiguranicima i korisnicima prava, potvrdilo se, ističu u Fondu, da je Fond PIO jedna od najefikasnijih institucija Republike Srpske, što ga svrstava u red modernog servisa građana u javnoj upravi.


Dan online - Regioni: Nezaposlenost najveći problem - 2016-07-24\nRegioni MILO ĐUKANOVIĆ U RADNOJ POSJETI ROŽAJAMA OBEĆAO VEĆU POMOĆ VLADE Nezaposlenost najveći problem\nROŽAJE - Višečlana delegacija Vlade na čelu sa premijerom Milom Đukanovićem, boravila je u petak u radnoj posjeti Rožajama. Đukanović je održao sastanak sa predstavnicima lokalne uprave na kojem je bilo riječi o problemima sa kojima se suočava opština Rožaje te unapređenju saradnje lokalne vlasti sa Vladom. Predsjednik opštine Ejup Nurković kazao je da su premijeru predočili ciljeve, odnosno kapitalne projekte koji su planirali u narednom periodu.\n-Obradovani smo namjerom Vlade da više pomogne opštine na sjeveru kao i Rožaje. Složili smo se da sve buduće projekte određujemo domaćinski te da će oni dobiti podršku Vlade, što će usloviti brži razvoj ove sredine. Složili smo se i da sve postojeće pogone bez nadoknade ponudimo strateškim partnerima koje će pokušati da obezbijedi Vlada i opština kroz kontakte sa dijasporom kako bi otvorili što više radnih mjesta – rekao je Nurković.\nĐukanović je ocijenio da je saradnja između Opštine Rožaje i Vlade primjerena i da je kroz tu saradnju odrađeno, kako je rekao, dosta posla kao što je konsolidacija javnih finansija.\n- Konsolidacijom javnih finansija riješili smo problem opštine i njenih javnih preduzeća po osnovu poreza i doprinosa, te problem dugova kroz zaduživanje putem bankarskog kredita. Time smo stvorili uslove da ova opština redovno funkcioniše. Razgovarali smo o uređenju infrastrukture i stvaranje uslova za bolji život građana, a prije svega rješavanje pitanja nezaposlenosti.\nPrioritet u ovoj sredini je pitanje vodosnabdijevanja i zbrinjavanja otpadnih voda i to će biti naš zajednički zadatak. Razgovarali smo i o potrebi izgradnje osnovne škole i vrtića – kazao je Đukanović, ističući da su pažnju posvetili i stvaranju pretpostavki za razvoj biznisa, te razvojnim projektima u oblasti turizma, poljoprivrede, industrije i energetike.\n-Vlada će kao i dosad biti apsolutna podrška Rožajama u ostvarivanja zdravih razvojnih projekata – rekao je Đukanović, ističući da u rožajskoj opštini ima viška zaposlenih te da je potrebna racionalizacija u toj oblasti.\nSa Đukanovićem u posjeti Rožajama bili su potpredsjendici Vlade Rafet Husović i Petar Ivanović, ministar turizma i održivog razvoja Branimir Gvozdenović, ministar ekonomija Vladimir Kavarić, direktor IRF-a Zoran Vukčević, te Nikola Vukčević, Rajko Kovačević i Miodrag Bobo Radunović.\nPušten u rad gradski vodovod\nPremijer je sa saradnicima obišao „Panel” nekadašnji pogon Gornjeg Ibra, koji je zakupila turska firma Sandžakli Imobilija koja je uposlila 30 radnika i koja u ponedjeljak započinje probnu proizvodnju. Đukanović je presjekao vrpcu i time ozvaničio rad Dnevnog centra za djecu i omladinu sa smetnjama u razvoju.\nNa kraju posjete Petar Ivanović je pustio u rad gradski vodovod, investiciju vrijedno preko tri miliona eura, koju su zajedno finansirali, opština i turska razvojna organizacija „Tika”. Ivanović je kazao da je riječ o najvažnijem infrastrukturnom projektu kojim je za duži period riješeno kvalitetno vodosnabdijevanje građana Rožaja.\nNVO na okupu


Ćulibrk: Privatizacija Telekoma trenutno nije aktelna tema\nBeta 29. maja 2017. 10:15\nGeneralni direktor „Telekom Srbija“ Predrag Ćulibrk je danas izjavio da privatizacija trenutno nije aktuelna tema, kao i da će imperativ poslovanja u narednom periodu biti razvoj optičkih mreža.\n„Cilj je da do većine stanova i kuća dopremo sa optičkim pristupom. Optika je u agendi svih evropskih i svetskih država. Sve što se očekuje u budućnosti vezano za savremene inovacije u informaciono-komunikacionoj tehnologiji zahtevaće brz internet. Sklopili smo ugovor sa ‘Huavej’ kompanijom i to je ugovor vredan 150 miliona evra, a te investicije su opredeljene za povećanje brzine“, rekao je Ćulibrk za Radio-televiziju Srbije.\nIstakao je da je „Telekom Srbija“ pustio mrežu druge, treće i četvrte generacije mobilne telefonije, pruža usluge interneta, IT usluge i bankarske usluge, postao je operator distribucije TV sadržaja i jedna je od najvećih sportskih TV kuća u regionu.\nPodsetio je da je ta kompanija na početku imala dva miliona a trenutno ima 10 miliona korisnika. Naveo je da ćerka-kompanija „Telekom Srbija“ u Austriji broji 20.000 korisnika i da se radi na tome da ta kompanija dobije podršku iz Srbije, pa će tako inovativni projekat „Teslin vremeplov“ biti prikazan korsnicima u Beču.\n„Telekom Srbija“ koji ove sedmice obeležava 20 godina rada posluje u šest zemalja i u svom sastavu ima 14 kompanija.\nZa 28. jun je zakazana sedica Skupštine „Telekoma Srbija“ na kojoj bi trebalo da budu usvojeni finansijski izveštaji za 2016. godinu i odluka o raspodeli dobiti akcionarima, medju kojima su i gradjani koji su besplatno dobili po 31 akciju tog preduzeća.


Pokrenut servis Aktiviraj nalog za lakši pristup onlajn predavanjima na UCG\nDekanima dostavljene preporuke za održavanje onlajn nastave\n"Servis je razvijen usljed novonastalih okolnosti izazvanih globalnom pandemijom i nemogućnosti studenata da svoje kredencijale preuzmu u studentskoj službi svog fakulteta", dodaju iz UCG-a\n2183 pregleda\t0 komentar(a)\nUCG, Foto: UCG\nCentar informacionog sistema Univerziteta Crne Gore je razvio elektronski servis Aktiviraj nalog da bi studentima olakšao preuzimanje kredencijala – korisničkog imena i lozinke, za pristup mejlu i onlajn predavanjima putem Moodle platforme, saopšteno je sa UCG-a.\nKako objašnjavaju, sve što je potrebno je da student popuni formu na stranici https://aktivirajnalog.edu.ucg.ac.me/, a korisnički podaci će studentu biti poslati SMS-om na uneseni broj telefona.\n"Servis je razvijen usljed novonastalih okolnosti izazvanih globalnom pandemijom i nemogućnosti studenata da svoje kredencijale preuzmu u studentskoj službi svog fakulteta", dodaju iz UCG-a.\nOvim servisom, kako navide, Centar informacionog sistema UCG je nastojao da odgovori na realnu potrebu studenata koji su ili zaboravili ili nijesu na vrijeme preuzeli svoje kredencijale iz studentskih službi.\n"Rektorat Univerziteta Crne Gore je, podsjetimo, još od dana obustave nastave 16. marta 2020. godine, imajući u vidu preporuku Predsjednika Vlade Crne Gore, pozvao dekane 19 fakulteta da u što kraćem roku organizuju nastavno osoblje kako bi se nastava na predmetima na kojima su angažovani održavala onlajn, a nastavno obrazovni sadržaj bio dostupan u elektronskom obliku", kaže se u saopštenju.\n"Dekanima su dostavljene preporuke za održavanje onlajn nastave na više načina. Jedan je postavljanje nastavnog materijala na zvaničnom sajtu, druga je postavljanje multimedijalnih prezentacija na platformi Moodle, na adresi http://dl.ucg.ac.me/, za koji je potreban službeni mejl Univerziteta Crne Gore i treća mogućnost, ZOOM aplikacija, pomoću koje se izvodi nastava u realnom vremenu (https://zoom.us/ )", zaključeno je iz UCG.


Popisivači - Vesti TV Sokobanja\nPopisna komisija za teritoriju opštine Sokobanja izabrala je popisivače koji će vršiti popis u naselju Sokobanja. Za celu teritoriju opštine Sokobanja odabrano je ukupno 75 popisivača i 8 rezervi, od čega je 36 popisivača i 8 rezervi za Sokobanju\n01.09.2011. VEST – Popisivači\nPopisna komisija za teritoriju opštine Sokobanja izabrala je popisivače koji će vršiti popis u naselju Sokobanja. Za celu teritoriju opštine Sokobanja odabrano je ukupno 75 popisivača i 8 rezervi, od čega je 36 popisivača i 8 rezervi za Sokobanju, a 39 za popis u mesnim zajednicama. Kako saznajemo od Dušice Stanković, zamenika predsnika popisne komisije, popis stanovništva u našoj opštini vršiće se od 1. do 15. oktobra.


Ugrožavanje reka Stare planine – Knjaževačke vesti\nHome / Drugi pišu / Ugrožavanje reka Stare planine\nUgrožavanje reka Stare planine\nNekoliko godina unazad a posebno tokom ove godine, priroda i građani Srbije se suočavaju sa jednim velikim problemom, a to je izgradnja derivacionih hidroelektrana (poznatije kao mini-hidroelektrane) na brojnim planinskim rečicama. Njihova izgradnja i funkcionisanje izaziva veliku destrukciju prirode i to po pravilu u nekim od najlepših i najočuvanijih delova Srbije, praveći time nepopravljivu štetu, kako za samu prirodu tako i za lokalno stanovništvo koje je na brojne načine vezano za te reke i njihova prirodna bogatstva. Ovo je posebno problematično jer rad mini-hidrocentrala gotovo uopšte ne doprinosi ukupnoj količini proizvedene struje. Samim tim država Srbija i građani Srbije nemaju gotovo nikakvu korist, dok sa druge strane odabrani privatnici imaju sasvim lep profit.\nJedan od poslednjih primera uništavanja prirode koji je privukao veliku pažnju javnosti vezan je za izgradnju hidrocentrale na Crnovrškoj reci u Parku prirode Stara planina. Turistička organizacija opštine Knjaževac je povodom toga reagovala na društvenim mrežama. U objavi se, između ostalog, navodi da je netaknuta priroda Stare planine oskrnavljena na najgrublji mogući način.\n“3 km Crnovrške reke u svom najlepšem delu, sa veoma bogatim živim svetom na kome je jedan od najlepših vodopada, ovih dana zaposele su mašine i bageri, u nameri da tu malu planinsku reku strpaju u cevi, kako bi neki anonimni tajkun, kroz prodate kilovate, dodatno profitirao na štetu prirode i ljudi.”\nOni naglašavaju da to gradilište nije obeleženo ni tablom na kojoj treba da stoji ko je investitor a ko izvođač radova, kako to zakon nalaže. Posebno se ističe da je Turistička organizacija opštine Knjaževac doprinela da Crni vrh ponovo oživi.\n“Do pre par godina u Crnom vrhu se nije mogao videti živ čovek. Danas imamo preko 30 registrovanih seoskih domaćinstava. Većina od njih je svoju investiciju vezivala upravo za ovu reku a najnovijim dešavanjima sve te aktivnosti gube smisao.”\nOvo je samo još jedan u nizu slučaja gde se otpočelo sa gradnjom mini-hidroeletrana (MHE) na planinskim rečicama pod sumnjivim okolnostima, bez konsultacija sa lokalnim stanovništvom i bez predhodne javne rasprave. Izgadnja MHE na Crnovrškoj reci se tako odvija u Parku prirode Stara planina i to u drugom stepenu zaštite. Ovaj slučaj je, kao i mnogi drugi pre njega, izazvao buru u javnosti i proteste lokalnog stanovništva. Tako je krajem jula organizovan veliki protest stanovnika staroplaninskog sela Temska gde je organizovan i performans pod nazivom “Molitva za reku”. Na ovom protestu se tada okupilo gotovo 500 ljudi kako bi izrazili svoje negodovanje zbog planova da se Toplodolska reka, koja je od velikog značaja za selo i okolinu, cevima prevede u Zavojsko jezero. Zbog stvaranja ovog jezera je pregrađena i reka Visočica, čime su stanovnici Temske praktično već ostali bez jedne reke, a sad pokušavaju da im oduzmu i drugu reku, bez koje za njih nema života na selu.\nDa je jako bitno da se građani organizuju i iskažu protest po ovom pitanju, potvrđuje činjenica da je medijska pažnja koju je ovaj protest dobio, privukao i reakciju nadležnih iz Ministarstva za zaštitu životne sredine i Ministarstva za rudarstvo i energetiku, pa su predstavnici udruženja “Temska” bili pozvani na sastanak sa ministrima Goranom Trivanom i Aleksandrom Antićem. Na sastanku je predstavnicima udruženja obećano da će projekat prevođenja Toplodolske reke biti obustavljen, kao i da će biti urađena revizija svih projekta za izgradnju MHE na Staroj planini. Ministar Goran Trivan je obećao i da će tokom septembra posetiti Staru planinu i lično se uveriti u stanje na terenu, mada do te posete još nije došlo. Povodom svih ovih dešavanja poslati su i brojni dopisi u ministarstvo kako od pojedinaca tako i od stručne javnosti, ali i od većeg broja udruženja građana koji se bore za očuvanje prirode. Međutim, uprkos obećanjima dva ministra, tokom septembra su opet otpočeti radovi na nekoliko staroplaninskih rečica, poput već pomenute Crnovrške reke, ali i Rakitske reke, a u najavi su i radovi na drugim lokacijama na Staroj Planini, što izaziva opravdanu sumnju i strepnju da se data obećanja neće ispuniti.\nZašto su mini-hidroelektrane problem i zbog čega treba protestovati povodom njihove izgradnje? Suština problema je što se one predstavljaju kao izvor čiste i obnovljive energije, iako se u praksi to pokazalo kao potpuno netačno. Izgradnja i njihovo funkcionisanje su se pokazale kao vrlo štetne po reke i živi svet vezan za njih, a pritom zauzvrat dobijamo vrlo malu količina proizvedene struje iz MHE, gotovo beznačajnu u ukupnoj proizvodnji. Na primer, ako bi se u Srbiji izgradilo oko 300 MHE one bi učestvovale sa maksimum 2% u ukupnoj proizvodnji električne energije, dok mi imamo gubitke na elektro mreži blizu 20%, pre svega zbog krađa, ali i neefikasne i zastarele elektromreže. Proizvodnja električne energije iz mini hidroelektrana je najveća u proleće kada u Srbiji ne manjka struje, a leti i zimi kada je struja najviše potrebna nje nema ili je proizvodnja iz MHE minimalna. Pri tome, ovakvi hidroenergetski objekti (HE) ne doprinose ni uvećanju broja radnih mesta, jer su ovakve HE visoko automatizovane, njima se upravlja daljinski i najčeće je dovoljna samo jedna osoba koja obilazi i održava funkcionisanje nekoliko MHE. Ova praksa je u razvijenim zemljama već neko vreme napuštena, pre svega zbog štete koju pričinjava prirodi, a čak se postojeće hidrelektrane brane i ruše.\nKako izgleda u praksi izgradnja i funkcionisanje MHE? Paralelno sa rečnim tokom u dužini od 3-6 km očisti se gotovo kompletna obala reka i iskopa se rov u koji se ubace velike cevi, a deo toka u navedenoj dužini se preusmeri u te cevi. Kada voda prođe kroz turbine za proizvodnju struje, voda se vraća u deo reke nizvodno. Zašto je ovo štetno? Prvo zamislite kako izgleda kada se raskopa korito male planinske reke u sred očuvane prirode, zatim kada ta ista reka ostane bez 70% vode kako zakon maksimalno dozvoljava (u praksi to najčeće znači da preko 90% vode bude ugurano u cevi), što čini da praktično kilometri rečnog korita ostanu suvi. Ovo dalje za posledicu ima nestanak ili značajnu promenu u živom svetu koji naseljava tu reku i njenu okolinu, dok lokalno stanovništvo ostaje bez mesta za rekreaciju, razvoj turizma ili bez vode kojom zaliva svoje obradive površine. Takođe u brojnim slučajevima nakon izgradnje MHE dolazi do nestanka lokalnih izvora pijaće vode ili do njihovog drastičnog smanjenja.\nSve ovo nam nameće pitanje, ko i zašto forsira izgradnju MHE kada nam donose mnogo štete a proizvode gotovo beznačajne količine struje? Trik je u tome što se struja proizvedena iz MHE otkupljuje po većim cenama jer se svrstava u takozvane zelene kilovate, što svi građani plaćaju kroz svoje račune za struju. Projekcija je da će građani Srbije kroz nekoliko godina u proseku po svakom računu izdvajati od 300 do 400 din za zelene kilovate. Izgradnja ovakvih hidroelektrana nije skupa kao što je to slučaja sa velikim hidroenergetskim objektima pa su se brojni biznismeni bacilli na ovaj posao, jer im on omogućava dugogodišnju pa i višedecenisku sigurnu zaradu koju plaćaju svi građani Srbije. Ovakve projekte najčešće guraju lokalni politički i ekonomski moćnici, pa ni kršenje procedura i zakona nije retko.\nTakođe, ovakvi projekti pogotovo gube smisao ako se zna da Srbija proizvodi sasvim dovoljne količine električne energije za svoje potrebe, a deo proizvodnje ide i u izvoz. Ukoliko već treba i želimo da povećamo udeo zelene, obnovljive proizvodnje električne energije u ukupnoj proizvodnji, postoje brojni drugi načini koji su daleko manje štetni po prirodu i mnogo više doprinose tehnološkom razvoju i uvećanju broja zaposlenih. Treba ulagati u “vetro” i “solarne parkove”, na kućama i zgradama treba postavljato solarne panele za grejanje vode, treba raditi na boljoj izolaciji kuća, na smanjenju gubitaka u distribuciji EE ali i menjati rasipničke navike. Očuvane i čiste planinske reke mogu da donesu mnogo veći profit lokalnom stanovništvu kroz turističku ponudu u vidu ribolovnog turizma, aktivnosti u prirodi, proizvodnje zdrave, ukusne i autentične lokalne hrane, nego što je to slučaj sa izgradnjom MHE od koje sem investirora niko nema korist već samo štetu.\nDa li ćemo dozvoliti da prirodna bogatstva budu sledeći plen kapitala koji će nam tiho uzeti ispod žita i bez mnogo halabuke, ili ćemo dići glas i ukazati nadležnima da se ne slažemo sa ovom pogubnom praksom? Ostaje na nama građanima jer nam dosadašnje iskustvo govori da će državne institucije bez snažnog pritiska javnosti ostati gluve i neme na ove probleme.\ndipl ekolog za zaštitu životne sredine i izvršni direktor „Ujedinjenih ribolovaca Srbije“\nPrevious: Poziv mladim knjaževčanima\nNext: Promenjena režima saobraćaja u Knjaževcu


POSLE TRI GODINE - PONOVO PRVI: Beč poneo titulu grada u kojem su najbolji uslovi za život : Nadlanu.com\nPOSLE TRI GODINE - PONOVO PRVI: Beč poneo titulu grada u kojem su najbolji uslovi za život\nObjavljeno 24. jun 2022. / 10:00:38\nGlavni grad Austrije, Beč, preuzeo je prvo mesto novozelandskom gradu Oklandu, i ponovo se pozicionirao kao grad koji ima najbolje uslove za život, navodi se u godišnjem izveštaju "Ekonomista".\nEIU, koja je sestrinska organizacija magazina "Ekonomist", rangirala je 173 grada širom sveta na osnovu različitih faktora, uključujući zdravstvenu zaštitu, stopu kriminala, političku stabilnost, infrastrukturu i pristup zelenim površinama.\n- Stabilnost i dobra infrastruktura, glavne su čari grada za njegove stanovnike, uz dobru zdravstvenu zaštitu i mnoštvo mogućnosti za kulturu i zabavu - navodi se u izveštaju.\nGlavni grad Ukrajine, Kijev, ove godine nije uključen u razmatranje, s obzirom na oružani sukob sa Rusijom od kraja februara, dok su ruski gradovi Moskva i Sankt Peterburg pali na rang listi zbog "cenzure" i uticaja zapadnih sankcija. Moskva je pala za 15 mesta, dok je Sankt Peterburg pao za 13 mesta.\nMeđu prvih deset - šest evropskih gradova\nNakon austrijske prestonice slede prestonica Danske, Kopenhagen i švajcarski Cirih. Drugi švajcarski grad Ženeva bio je šesti, nemački Frankfurt sedmi, a holandski Amsterdam deveti.\nJEDNOM SAM IH SPOMENULA U RIJALITIJU I GADNO SAM NA*EBALA:…\nODUŠEVLJENA PRESTONICOM AUSTRIJE: Maja Manojlović uživa u…\nCENE DIVLJAJU: Austrijanci ogorčeni - bečka šnicla enormno…\nJapanska Osaka i australijski Melburn podelili su 10. mesto. Glavni grad Francuske, Pariz, zauzeo je 19. mesto, 23 mesta više u odnosu na prošlu godinu. Glavni grad Belgije, Brisel, bio je 24, odmah iza kanadskog Montreala.\nMelburn je sedam godina nosio titulu najboljeg grada za život na svetu od 2011, pre nego što ga je 2018. prestigao Beč.\nNa ovogodišnjoj rang listi, glavni grad Velike Britanije, London bio je 33. grad na svetu po kvalitetu života, pet mesta iza Mančestera, na 28. Španska Barselona i Madrid zauzeli su 35. odnosno 43. mesto. Italijanski Milano je na 49. mestu, američki grad Njujork na 51, a kineski Peking na 71. mestu.\nGlavni grad Libana, Bejrut, koji je opustošen eksplozijom u luci 2020. godine i koji se bori sa teškom finansijskom krizom, nije uvršten u rangiranje poslovnih destinacija.\nGlavni grad ratom razorene Sirije, Damask, zadržao je svoje mesto najmanje pogodnog za život na planeti.\naustrijaBečnajbolji grad za život na svetunajbolji uslovi za život


1. mart 2016. Prva sednica Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini\nNa početku sednice, državnu himnu Republike Srbije „Bože pravde“ izveo je hor „Čarolija“ iz Beograda.\nPre prelaska na rad, predsednici, odnosno ovlašćeni predstavnici poslaničkih grupa, narodni poslanici Anamarija Viček, Nada Lazić, Žika Gojković, Riza Halimi, Blagoje Bradić, Zvonimir Stević, Gordana Čomić i Žarko Mićin zatražili su obaveštenja i objašnjenja u skladu sa članom 287. Poslovnika Narodne skupštine.\n1. Predlog zakona o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave, koji je podnela Vlada;\n2. Predlog autentičnog tumačenja odredbi člana 52. stav 1, člana 29. stav 1, člana 30. stav 2. i člana 50. stav 2. tačka 1) Zakona o privatizaciji, koji je podneo Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo Narodne skupštine;\n4. Predlog odluke o razrešenju funkcije predsednika Prvog osnovnog suda u Beogradu, koji je podneo Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu;\n5. Predlog odluke o prestanku funkcije predsednika Prekršajnog suda u Kruševcu, koji je podneo Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu;\n6. Predlog odluke o razrešenju funkcije predsednika Prekršajnog suda u Jagodini, koji je podneo Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu;\n7. Predlog odluke o izmenama Odluke o razrešenju i imenovanju članova i zamenika članova Republičke izborne komisije, koji je podneo narodni poslanik Zoran Babić,\n8. Lista kandidata za izbor članova Saveta Regulatornog tela za elektronske medije koji je podneo Odbor za kulturu i informisanje;\n9. Predlog odluke o izboru predsednika, zamenika predsednika i članova Upravnog odbora Regulatorne agencije za elektronske komunikacije i poštanske usluge, koji je podnela Vlada i\n10. Predlog odluke o prestanku funkcije člana Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki, koji je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava.\nNarodna skupština prihvatila je predlog narodnog poslanika mr Igor Bečića da se obavi zajednički načelni i jedinstveni pretres o svim tačkama dnevnog reda sednice.\nNarodna skupština započela je zajednički načelni i jedinstveni pretres o svim tačkama dnevnog reda sednice, a predložene zakone i druge akte narodnim poslanicima obrazložile su predstavnice predlagača, potpredsednica Vlade i ministarka državne uprave i lokalne samouprave Kori Udovički i Mirjana Ivić ispred Visokog saveta sudstva.\nDo kraja dana Narodna skupština obavila je zajednički načelni i jedinstveni pretres o svim tačkama dnevnog reda sednice.\nDrugog dana rada, 2. marta, Narodna skupština obavila je pretres u pojedinostima o Predlogu zakona o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave.\nPošto je Narodna skupština obavila raspravu, u načelu i u pojedinostima, o svim tačkama dnevnog reda Prve sednice Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine u 2016. godini, predsedavajući sednici, potpredsednik Narodne skupštine mr Igor Bečić, odredio je četvrtak, 3. mart 2016. godine, sa početkom u 13 časova, kao Dan za glasanje o svim tačkama dnevnog reda sednice.\nNarodna skupština je u Danu za glasanje, 3. marta, većinom glasova narodnih poslanika usvojila Predlog zakona o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave, koji je podnela Vlada i Predlog autentičnog tumačenja odredbi člana 52. stav 1, člana 29. stav 1, člana 30. stav 2. i člana 50. stav 2. tačka 1) Zakona o privatizaciji, koji je podneo Odbor za ustavna pitanja i zakonodavstvo Narodne skupštine.\nVećinom glasova usvojen je Predlog odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, koji je podneo Visoki savet sudstva; Predlog odluke o razrešenju funkcije predsednika Prvog osnovnog suda u Beogradu, koji je podneo Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu i Predlog odluke o prestanku funkcije predsednika Prekršajnog suda u Kruševcu, koji je podneo Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu. Narodni poslanici usvojili su i Predlog odluke o razrešenju funkcije predsednika Prekršajnog suda u Jagodini, koji je podneo Odbor za pravosuđe, državnu upravu i lokalnu samoupravu, kao i Predlog odluke o izmenama Odluke o razrešenju i imenovanju članova i zamenika članova Republičke izborne komisije, koji je podneo narodni poslanik Zoran Babić.\nNarodna skupština je sa lista kandidata za izbor članova Saveta Regulatornog tela za elektronske medije koji je podneo Odbor za kulturu i informisanje, izabrala Aleksandru Janković, koja je predložena od strane crkvi i verskih zajednica.\nVećinom glasova usvojeni su i Predlog odluke o izboru predsednika, zamenika predsednika i članova Upravnog odbora Regulatorne agencije za elektronske komunikacije i poštanske usluge, koji je podnela Vlada i Predlog odluke o prestanku funkcije člana Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki, koji je podneo Odbor za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava.\nPošto je Narodna skupština obavila raspravu i odlučivanje o svim tačkama dnevnog reda zasedanja, predsednica Narodne skupštine Maja Gojković zaključila je Prvu redovnu sednicu Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini.\nSTENO BELEŠKE - Prva sednica Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini - 1. dan\nSTENO BELEŠKE - Prva sednica Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini - 2. dan\nSTENO BELEŠKE - Prva sednica Prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije u 2016. godini - 3. dan


31/05/2013 | 11:54\nInženjerska konsulantska firma Parsons-Brinckerhoff (PB), naredne sedmice će zvančino otvoriti kancelariju u Srbiji, najavila je danas britanska ambasada.\nKako se navodi, ta globalna inženjerska konsultantska firma će zapošljavati visokoobrazovane srpske inženjere na projektima širom sveta.\nProfesionalci zaposleni u beogradskoj kancelariji kompanije PB će, dodaje se, biti angažovani u specijalističkim oblastima važnim za medunarodne projekte i klijente u energetskom i železničkom sektoru.\nIstiče se da će PB saradivati sa domaćim univerzitetima, davati stipendije talentovanim mladim inženjerima, nuditi im mogućnost da stažiraju ili učestvuju u istraživačkim projektima.\nParsons-Brinckerhoff u 150 kancelarija u Evropi, na Bliskom istoku, Americi, Aziji i Australijsko-pacifičkom regionu zapošljava 14.000 ljudi.\nTa firma ima značajnu ulogu u razvoju super-brzih pruga u Velikoj Britaniji i SAD, i rukovodi obimnim projektom razvoja železničke mreže u Kataru.\nKompanija PB je angažovana i na realizaciji projekta Medupi u Južnoafričkoj Republici gde se gradi jedna od najvećih elektrana u svetu, a uključena je i u veliki projekat izgradnje dalekovoda u Keniji, i u revitalizaciju elektroenergetike u Iraku.\nPovodom otvaranja kanceralije PB u Srbiji ambasador Velike Britanije Michael Davenport prirediće u utorak, 4. juna, prijem za predstavnike te firme i za njihove potencijalne poslovne saradnike.\nDirektor Jata očekuje ponudu Etihada