Telekom Srbija razvio novu aplikaciju za smart telefone\nNaslov: Telekom Srbija razvio novu aplikaciju za smart telefone Sub 16 Avg - 0:17\nTelekom je razvio novu aplikaciju za pametne telefone koja sadrži sve kontakte i adrese, omogućava korisnicima da lakše dođu do telefonskog broja, ili vide ko ih zove bez obzira na to da li broj imaju u imeniku svog telefona\nBEOGRAD - Telekom Srbija razvio je novu aplikaciju za pametne telefone 11811.rs, koja sadrži sve kontakte i adrese, a omogućava korisnicima da lakše dođu do telefonskog broja koji im je potreban ili vide ko ih zove, bez obzira na to da li broj imaju u imeniku svog telefona.\nTakođe, aplikacija pruža mogućnost da korisnik na mapi pronađe određenu uslugu, kompaniju ili najkraći put do željene lokacije, navodi se u saopštenju kompanije.\nKako podsećaju iz Telekoma, obimni telefonski imenici decenijama su imali svoje počasno mesto na stočiću pored fiksnog telefona.\nU njima su se nalazili podaci o brojevima telefona majstora za sve i svašta, hitnih službi, svih preduzeća, prijatelja sa kojima je vremenom izgubljen kontakt.\nDrugim rečima, telefonski brojevi su uvek bili na dohvat ruke, umesto da ih tražimo po raznim sveskama i papirićima.\nKako se menjaju navike, savremene tehnologije mogu priskočiti u pomoć u potrazi za potrebnim informacijama, pa umesto da korisnik prelistava imenik, danas će neki telefonski broj pre potražiti putem interneta ili mobilnog telefona.\nBesplatna aplikacija je dostupna na internet prodavnici Google Play, a za samo mesec dana instalirana je više od 12.000 puta.\nNaslov: Re: Telekom Srbija razvio novu aplikaciju za smart telefone Sub 16 Avg - 1:32\nMa super telefoni pametniji od korisnika.\nNaslov: Re: Telekom Srbija razvio novu aplikaciju za smart telefone Ned 17 Avg - 0:08\nNisam isprobala ali isprobaću da vidim šta je tu toliko specijalno\nNaslov: Re: Telekom Srbija razvio novu aplikaciju za smart telefone Ned 17 Avg - 0:41\nAko te nadmudri telefon....ma nema sanse da kupujem nesto pametnije od mene.\nNaslov: Re: Telekom Srbija razvio novu aplikaciju za smart telefone\n» Katarina Brankovic Gajic\nImamo 47 korisnika na forumu: 2 Registrovanih, 0 Skrivenih i 45 Gosta :: 1 Provajder


Evropska unija uvela sankcije za sedam novih ministara Vlade Sirije\nEvropska unija uvela je sankcije protiv sedam ministara nedavno imenovanih u sirijsku vladu, optužujući ih za ulogu u kontinuiranoj represiji nad civilima u ratom razorenoj zemlji.\n“Zamrzavanje imovine i zabrane putovanja u Evropi izrečene su sedmorici ministara, među kojima su i ministri pravde, finansija, transporta, obrazovanja i kulture. Većina je optužena za dijeljenje “odgovornosti za nasilnu represiju sirijskog režima nad civilnim stanovništvom“, rekli su iz EU.\nNovim sankcijama broj ljudi kojima su uvedene restrikcije EU povećao se na 280. Još 70 “entiteta“, uključujući organizacije, banke i kompanije, također je na crnoj listi, obično zbog koristi koju imaju od veza s režimom.\nEU je sankcije počela uvoditi 2011. godine. Mjere također uključuju zabranu uvoza nafte, ograničenja ulaganja, zamrzavanje imovine centralne banke u EU i ograničenja izvoza opreme i tehnologije koja bi se mogla koristiti za represiju nad civilima ili nadgledanje njihovih telefona i interneta.\nTags #Evropska unija #sankcije #Sirija\nSTK BiH: Legislativom unaprijediti poslovanje\nBORS zahtijeva posebnu sjednicu NSRS


Godinama radio kao lekar, a nema ni pet razreda osnovne škole\nPolicija u Indiji uhapsila je Veragadama Teju Redija, koji je godinama radio kao lekar, iako nije imao ni pet razreda osnovne škole.\nTeji su lisice na ruke stavljene 10. septembra, kada ga je druga žena prijavila za psihičko i fizičko maltretiranje. Dok je policija pretresala kuću, pronašla je dokaze da se Teja godinama predstavljao kao lažni lekar, piše The Indian Express.\n„Doktor“ je radio u najmanje 16 privatnih bolnica, vodio je nekoliko stručnih medicinskih kampova, a prijavio se i kao volonter u jeku pandemije i pomagao policiji da leče radnike iz drugih gradova. Međutim, ono što je svima bilo čudno jeste to kako je Teja, koji ima samo 23 godine, uspeo da izgradi tako zavidnu karijeru.\nKopajući po njegovoj prošlosti, policija je otkrila da se on tereti za niz krivičnih dela, od krađe, do prevare… Teja je ne samo lagao da je lekar, već i vladin činovnik, nudeći ljudima pomoć u rešavanju sporova oko zemlje… Koristio je više različitih identiteta, a pojedincima se predstavljao i kao bliski rođak direktora policije provincije Andhra Pradeš.\nPrevious articleVlada nastavlja projekat „Prva mamografija“\nNext articleUPOZORENJE VOJSKE SRBIJE: Ne prilazite ovom području


Čajetina dobila dozvolu za početnu stanicu gondole - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Čajetina dobila dozvolu za početnu stanicu gondole\nČajetina dobila dozvolu za početnu stanicu gondole\nN. Kovačević28.02.2018. 15:58\nOpština Čajetina je konačno dobila dozvolu od Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture za izgradnju početne stanice panoramske žičare-gondole na lokaciji Obudojevica, na Zlatiboru.\nUz podećanje na to da će gondola, duga skoro devet kilometara, biti najduža kabinska žičara te vrste u svetu, u saopštenju te lokalne samouprave je navedeno da je u toku postupak prijave radova, koji bi trebalo da počnu čim to budu dozvolile vremeske prilike.\n– Problemi po pitanju imovine u državnoj svojini, koji su ranije blokirali izdavanje dozvole za gradnju gondole, postupno se rešavaju uz velike napore nadležnih službi Opštine Čajetina, piše u saopštenju.\nIstiče se da je, pred kraj prošle godine, završena poslednja stanica na vru Tornika, za koju je prvo dobijena dozvola, te da je od početka tog projekta, koji sa 13 miliona evra finansira isključivo čajetinska opština, postojao problem imovinskih odnosa i to sa parcelama koje su u svojini države, zbog nerešavanja statusa tog zemljišta.\nProtestujući zbog sporosti državnih organa u izdavanju dozvola za gradnju, radovi su simbolično započeti u februaru i maju prošle godine, kada se više hiljada građana odazvalo pozivu čajetinske vlasti da učestvuju u narodnim akcijama i mobama pod nazivom „Narod gradi gondolu“, posle čega je, u julu iste godine, Ministarstvo izdalo dozvolu za gradnju na poslednjoj stanici, na vrhu Tornika.\n– Svi radovi su izvedeni u skladu sa planiranom dinamikom, nakon čega se očekivala dozvola za drugu fazu izgradnje, a u međuvremenu je počeo postupak priključivanja gondole na distributivni sistem električne energije, polaganjem desetokilovoltnog elektroenergetskog kabla. Ovi radovi biće nastavljeni čim krene građevinska sezona. Očekujem da će nastavak gradnje gondole biti veoma brz i da ćemo se voziti gondolom na Zlatiboru do kraja ove godine, poručila je Bojana Božanić, direktorka čajetinskog JP Gold gondola.\nNavodeći da će „najduža panoramska žičara na svetu biti od izuzetne koristi za dalji razvoj turizma na Zlatiboru“, ona je ocenila da će se takvom ponudom ta planina „pozicionirati na evropskoj i svetskoj mapi turističkih centara“.\nPočetna stanica buduće kabinske žičare biće na Obudojevici, u centru Zlatibora i, preko međustanice u blizini Ribničkog jezera, prevoziće putnike do Ski-centra Tornik.


FK Novi Pazar u blokadi 13 miliona dinara\nPonedeljak , 2017-02-13 | 13:35:08\nFudbalski klub Novi Pazar nalazi se među pet članova Super lige Srbije čiji je žiro-račun u blokadi nedelju dana pred nastavak šampionata, saopštio je danas Sindikat profesionalnih fudbalera Nezavisnost.\nPrema podacima tog sindikata, račun poslednjeplasiranog tima Super lige blokiran je za 13.384.895 dinara.\nUbedljivo najveću blokadu ima Borac iz Čačka (141,8 miliona dinara), a prati ga Vojvodina sa 96,4 miliona. Poverioci od Crvene zvezde žele prinudno da naplate 21,4 miliona, a od niškog Radničkog 11 miliona dinara.\nSuper liga Srbije nastavlja se sledećeg vikenda, a Novi Pazar će u okviru 22. kola gostovati lideru prvenstva Crvenoj zvezdi.\nMeđedović u finalu turnira u Nju Delhiju\nKošarkaši Novog Pazara optimisti uoči gostovanja Tamišu


Nepredvidivi „crni labud” preti da razori svetsku ekonomiju - 09.04.2020, Sputnik Srbija\nZa razliku od „belog labuda“, termina kojim se u ekonomiji naziva sposobnost da se predvide krizne situacije, njegova suprotnost, „crni labud“, označava potpuno... 09.04.2020, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, svet\n20:21 09.04.2020 (Osveženo: 04:38 26.08.2021)\n© AP Photo / Francisco SecoSilueta crnog labuda ispred fontane u Luksemburgu\nZa razliku od „belog labuda“, termina kojim se u ekonomiji naziva sposobnost da se predvide krizne situacije, njegova suprotnost, „crni labud“, označava potpuno nepredviđene događaje koji imaju razorne efekte po finansijsko tržište i privredu.\nOvako je profesor bankarastva na Ekonomskom fakultetu u Beogradu, Đorđe Đukić, jednostavnim jezikom objasnio ekonomske pojmove za koje je većina ljudi čula tek kada je počelo da se govori o posledicama pandemije koronavirusa po svetsku privredu.\nRazorni efekat nepredvidivog crnog labuda\nAmerički finansijski stručnjak poreklom iz Libana, bivši profesionalac na Volstritu, Nasim Nikolas Taleb, tvorac „crnog labuda“, taj termin je prvi put upotrebio 2001. u svojoj knjizi „Prevareni nepredvidljivošću“. Kad se 2007. pojavila njegova knjiga „Crni labud“, zanimanje za nju je bilo prilično slabo i tek nakon sloma banke „Liman braders“ godinu dana kasnije, s početkom svetske ekonomske krize, Talebova knjiga je postala tražena u celom svetu.\n„Suštinski, jasnim jezikom rečeno, ‘crni labud’ označava nepredvidive događaje na finansijskom tržištu koji imaju razorne efekte na to tržište, a pre svega na investitore. Podrazumeva i to da osim razornih efekata nastupa period dugog oporavka tržišta od svih lomova koji ga zadese“, ukazao je Đukić za Sputnjik.\nOn, pri tom, objašnjava da kada se kaže neočekivani događaj, treba jasno istaći činjenicu da se „iznenađenje“ vezuje za to da su se modeli koji su se masovno koristili pre globalne finansijske krize za projektovanje i kretanje berzanskih indeksa i drugih parametara pokazali totalno neproduktivnim. U tom smislu i lom koji nije mogao biti predviđen tim modelom tretira se kao „crni labud“, napominje sagovornik Sputnjika.\n© REUTERS / Stefan WermuthAko je koronavirus "crni labud" svetske privrede, on je ipak samo zakomplikovao problematičnu situaciju čiji su indikatori bili jasni i pre pandemije.\nAko je koronavirus "crni labud" svetske privrede, on je ipak samo zakomplikovao problematičnu situaciju čiji su indikatori bili jasni i pre pandemije.\nPandemija koronavirusa je, kako ističe, svakako prirodna katastrofa koju niko nije mogao da predvidi. Napominje, međutim, da je ona samo dodatno zakomplikovala situaciju, jer su i pre korone postojali više nego jasni indikatori da postoje ozbiljni problemi u svetskoj privredi.\n„Beli labud, za razliku od crnog labuda, jednostavno rečeno, to je ako ste, na bazi poznavanja procesa koji se dešavaju unutar finansijskih tržišta, sposobni da sa visokom verovatnoćom predvidite tok događaja“, napominje profesor Ekonomskog fakulteta.\nOn, međutim, ističe da se čak i Taleb nije fokusirao na moći predviđanja događaja, već više na upozorenje da se robusnim merama ublaže potencijalni negativni efekti i sistem učini manje ranjivim.\nDa li je baš sve crno-belo\nTako Đukić podseća da svetska ekonomska kriza iz 2008. nije na isti način pogodila sve. Imate banke koje su propale, poput Rojal benk of Skotland, do onih koje su se visoko konzervativnim pristupima njihovih uprava koje su se na bazi znanja, intuicije, velikom količinom kapitala štitile od mogućih rizika i gubitaka. I one na kraju nisu posegle za novcem poreskih obveznika.\n„To je prevencija u cilju moguće zaštite od rizika koji nastaju zbog nepredvidivih događaja, što sada svakako jeste pandemija virusa korona“, kaže sagovornik Sputnjika.\nOn, međutim, ukazuje na situaciju iz 2008. kada su investitori koji su hazardirali na finansijskom tržištu pre početka krize, svoju situaciju kasnije pravdali upravo nepredvidivošću krize. Ta zamena teza je, smatra Đukić, vrlo opasna.\nKada imate situaciju, kao tada, da predlozi ozbiljnih institucija „ne prođu“, onda se plate posledice.\n© Flickr / Reuben IngberInvestitori koji su pre ekonomske krize iz 2008. hazarderski igrali na finansijskom tržištu, svoju situaciju su kasnije pravdali upravo nepredvidivošću krize, što je opasna zamena teza.\nInvestitori koji su pre ekonomske krize iz 2008. hazarderski igrali na finansijskom tržištu, svoju situaciju su kasnije pravdali upravo nepredvidivošću krize, što je opasna zamena teza.\n„Čuvena dva profesora sa Stenford Univerziteta su upozoravala da kompleksni finansijski instrumenti mogu stvoriti privid da su banke kapitalizovane, a da to faktički nisu i da ne mogu da izdrže buduće rizike. Njihov predlog, koji je čak išao ka američkom Kongresu, bio je da kapital banaka bude samo u obliku običnih akcija, što je potpuno ignorisano. Dakle, postoje profesori ekonomije na elitnim univerzitetima koji odreaguju na proces, ali izvršne strukture, zakonodavna vlast ne odreaguje, zato što je interes Volstrita bio sasvim suprotan“, napominje Đukić.\nTo su, kako kaže, profesorka sa Stenforda Anat Admati i njen kolega Martin Helvig u njihovoj knjizi jasno predočili:\n„Političari i regulatori treba da se fokusiraju na javni interes i da preduzmu neophodne korake. Kritična komponenta još nedostaje ─ politička volja“.


Početna / Vesti / „Lidl” otvara prvu prodavnicu u Zaječaru 1. oktobra\nTimočka 21/09/2020 | 12:50\tVesti, Društvo, Zaječar, Timočka Krajina\nKompanija „Lidl” Srbija otvoriće svoju prvu prodavnicu u Zaječaru 1. oktobra u 08:00 časova ujutru u Čupićevoj ulici broj 10a. Prvi „Lidl” objekat u gradu na Timoku, još jedan je u istočnoj Srbiji koji će potrošačima ponuditi jedinstvenu kupovinu sa najboljim odnosom cene i kvaliteta. U isto vreme biće otvoren i novi „Lidl” u Zrenjaninu, pa će ukupan broj „Lidl” prodavnica u Srbiji biti 43.\nPrvi savremeni diskontni lanac u Srbiji na dan otvaranja nove prodavnice, svoje potrošače uvek dočeka sa slavljeničkim cenama i posebno odabranim asortimanom. Isti raspored kategorija proizvoda, prostrani parking, veliki prolazi između rafova upravo je ono što kupovinu u „Lidl” prodavnicama čini lakšom. Pored toga, dugog zadržavanja na kasi nema, jer čim na jednoj čeka više osoba, otvara se nova. „Lidl” je poznat i po svom neprehrambenom asortimanu – odeći sa Hohenstein oznakom kvaliteta i stvarima za kuću i domaćinstvo, a ova ponuda se menja svake nedelje.\nKako bi osigurala očekivani kvalitet i svežinu proizvoda, kompanija „Lidl” Srbija sarađuje sa domaćim dobavljačima, koji su u asortimanu trenutno zastupljeni sa više od 400 proizvoda, što kroz lokalno poznate marke, što kroz proizvode koji se prodaju pod „Lidl” brendovima.\n„Kvalitetom proizvoda i brigom o potrebama potrošača, potrudićemo se da i građanima Zaječara ’Lidl’ postane omiljeno mesto za kupovinu. Radujemo se što postajemo deo lokalne zajednice i što smo proširili tim za više od 25 kolega koji će raditi u ovoj prodavnici”, istakla je Jasmina Šrndić iz korporativnih komunikacija u kompaniji „Lidl”. Ona je dodala da kompanija brine o lokalnoj zajednici u kojoj posluje, pa je u skladu s tim podržala i rekonstrukciju Čupićeve ulice u kojoj se nalazi „Lidl” prodavnica.\nPovodom otvaranja, a u znak podrške mamama i bebama, kompanija „Lidl” Srbija pripremila je posebno iznenađenje za bebe u Zaječaru – „Bebinu čarobnu kutiju”. Sve mame iz Zaječara, čije se bebe rode nedelju dana od dana otvaranja prodavnice „Lidl”, od 1. do 7. oktobra, u porodilištu Zdravstvenog centra „Zaječar”, dobiće kutiju visokokvalitetnih proizvoda za negu kože „Lidl” brendova „Cien”, „Lupilu” i „Siempre”. „Lidl” Srbija ovu akciju realizuje u saradnji sa kompanijom „Apello”, a u okviru projekta „Taši-taši”.\nRadno vreme prodavnica u Zaječaru i Zrenjaninu biće od 08:00 do 22:00 časa svakog dana u nedelji.\nKompanija „Lidl” deo je nemačke Švarc grupe (Schwarz Gruppe), jednog od vodećih prehrambenih trgovinskih lanaca u Evropi. Posluje u 32 zemlje širom sveta i broji više od 287.000 zaposlenih. Na osnovu nacionalnih nagrada za najboljeg maloprodavca u više zemalja Evrope, „Lidl” je nosilac priznanja „Retailer of the Year Europe” za 2018/2019.\n„Lidl” je u Srbiji svoje prve prodavnice otvorio u oktobru 2018. godine i trenutno ima 41 prodavnicu u 28 gradova širom zemlje.\n„Imamo dugoročne planove sa ciljem da potrošačima širom Srbije ponudimo jedinstveno iskustvo kupovine i najbolji odnos cene i kvaliteta, po čemu smo prepoznati u svetu”, poručuju iz kompanije „Lidl” Srbija.\nKljučne reči „Lidl” Capitol Park Zaječar Zaječar Otvaranje Ulica Čupićeva ulica\nPrethodna Danas je slava Sabornog hrama i slava grada Zaječara – Mala Gospojina\nSledeća U Zaječaru podeljena zaštitna sredstva i oprema direktorima osnovnih i srednjih škola


Beograd, 15. Septembar 2015. PR Objave: Saopštenje -\nGlobal Citizen program - program volonterskog iskustva u inostranstvu u okviru AIESEC organizacije nudi mogućnost studentima za učešće na projektu u Karvini,Češka. "Edison" je projekat u trajanju od 6 nedelja koju se realizuje u Češkoj. Cilj ovog projekta jeste da studenti upoznaju druge kulture, da kroz svakodnevnu interakciju sa studentima iz različitih zemalja nauče novi jezik i čuju za tuđe običaje i kulturu.\nGlobal Citizen program - program volonterskog iskustva u inostranstvu u okviru AIESEC organizacije nudi mogućnost studentima za učešće na projektu u Karvini,Češka.\n"Edison" je projekat u trajanju od 6 nedelja koju se realizuje u Češkoj. Cilj ovog projekta jeste da studenti upoznaju druge kulture, da kroz svakodnevnu interakciju sa studentima iz različitih zemalja nauče novi jezik i čuju za tuđe običaje i kulturu. Kroz projekat, AIESEC želi da motiviše studente da razmišljaju o mogućnostima za razvoj i o budućnosti, koristeći nova znanja koja su stekli kroz ovaj projekat.\nStudent će pripremati interaktivne prezentacije i radionice, prilagođene svakoj školi pojedinačno i svakoj grupi u kojoj će se predavanja držati. Teme na koje treba da se drže aktivnosti su edukacija, sport, kultura, politička, socijalna i ekonomska situacija, istorija, geografija, turizam. Student ima slobodu da koristi različite metode, da bi uključio ostale studente i da što više nauče iz samih časova. Časovi mogu da sadrže diskusije, kvizove, plesove, igrice i bilo kakve druge interaktivne aktivnosti. Student će raditi u grupi sa još 5 studenata iz drugih zemalja, a projekat se održava svake nedelje u drugoj školi. Na taj način, utičaj je veći i obuhvata veći broj učenika. Praktikanti - studenti će takođe organizovati događaje u školama (otvaranje i zatvaranje projekta, Global Village - sajam internacionalizma).\nstudenti, volontiranje, aiesec, global citizen


Daily Archives: 8. фебруара 2019.\nU PONEDELJAK BEZ GREJANJA U DELU PODBARE\n„Novosadska toplana“ obaveštava da u ponedeljak, 11. februara od 10.00 sati, zbog radova na izgradnji vrelovodnog priključka za objekat u Ulici patrijarha Čarnojevića broj 16, neće biti gtrajanja u sledećim ulicama: Patrijarha Čarnojevića 21, 2; Venizelosova 16. Normalizacija se očekuje\nSIMSONOVI ĆE IMATI JOŠ DVE SEZONE – MINIMUM\nAvanture Homera, Mardž, Barta, Lise, Megi i ostalih stanovnika Springfilda nastavljaju se još dve sezone, objavila je televizija „Fox“. „Fox“ je odlučio da nastavi sa 31. i 32. sezonom humoristične animirane serije koja tako učvršćuje titulu serije s najdužim prikazivanjem\nRAZVOD POSLE SAMO TRI MINUTA BRAKA\nPar iz Kuvajta razveo se nakon samo tri minuta braka jer je mladoženja mladu nazvao glupom kada se spotakla tokom ceremonije. Veruje se da je ovaj brak tako postao najkraći u istoriji Kuvajta, nakon što je par dobio poništenje braka\nŽENSKE OBLINE TURISTIČKI ADUT UGANDE\nUganda je predstavila svoju novu turističku strategiju koja će se fokusirati na promovisanje „prirodno obdarenih žena“ te zemlje. Pokrenuto jei takmičenje u lepoti pod nazivom „Miss Curvy Uganda“ u cilju promocije turizma u toj zemlji. Izbor je deo turističke inicijative\nNOVI SAD JEDINI NA BALKANU IMA FABRIKU GRAMOFONSKIH PLOČA\nPotpuno je neverovatan podatak da se jedina fabrika gramofonskih ploča na Balkanu nalazi u Novom Sadu, i to na Klisi. Otvorena je 2016. godine, a pre toga je kratko vreme bila u Bukovcu. Ploče su poslednjih godina ponovo u modi,\nKulturni centar “Rumenka” organizovaće 15. i 16. februara drugu manifestaciju “Zimski dani kulture, kulinarstva i starih zanata” u okviru koje će biti obeležena i 16. Rumenačka pihtijada. Manifestacija će trajati dva dana od kojih je drugi centralni dan Manifestacije 16.\nNOVA RADIONICA ZA DECU U MUZEJU VOJVODINE\nRadionica „Kakav lav, to je šala, ja sam zvezda maskenbala“ održaće se u nedelju, 10. februara u Muzeju Vojvodine, Dunavska 35. Deci će biti predstavljeni narodni običaji i način maskiranja u prošlosti, za vreme uskršnjih poklada. U kreativnom delu igraonice\nDan „Kulturne Salajke“, sedmi po redu, i 18. „Salajački doručak“ biće održani danas u Mesnoj zajednici „Salajka“, Šajkaška 26. „Kulturna Salajka“ je događaj čiji cilj je upoznavanje mlađih naraštaja sa običajima i životom Salajčana u prošlosti. Osim izložbenog i kulinarskog dela,\nPrvi međunarodni festival kobasice Dunavske regije, planiran da se od 8. do 10. februara održi na Novosadskom sajmu, otkazan je iz, kako se navodi, tehničkih razloga. Organizator, Udruženje „Citadela“ iz Srbobrana, naišao je na neočekivane i u ovom trenutku nerešive


30. godišnja Konferencija Udruženja izbornih zvaničnika Evrope (ACEEEO)\nU periodu od 28. do 30. septembra ove godine u Rumuniji (Bukurešt) je održana 30. godišnja Konferencija i Generalna skupština Udruženja izbornih zvaničnika Evrope (ACEEEO) koja je okupila uživo ili online oko 120 učesnika.\n„Učešće mladih u izborima“ i „Kampanja i finansiranje“ bile su teme konferencije na kojoj su učestvovali dr. Irena Hadžiabdić, članica Centralne izborne komisije BiH i Ermin Kos, šef Sektora za izbore i informacione tehnologije u Sekretarijatu CIK BiH. Predstavnici Centralne izborne komisije BiH su imali značajno učešće u sesijama i završnim izlaganjima.\nRazgovarano je o postignutim reformama u posljednje dvije dekade u vezi sa finansiranjem političkih stranaka, te je zaključeno da sve zemlje članice ACEEEO-a prolaze kroz puno izazova u reformama ali su posvećene da nastave sa modernizacijom sistema izvještavanja o finansijama kako bi osigurale veću transparentnost.\nOsim tijela za provedbu izbora, u ovom poslu bitna je uloga i drugih organizacija i institucija a posebno monitoring grupa koje mogu pomoći boljoj i detaljnijoj kontroli.\nKonferencija je kao i svake godine okupila veliki broj predstavnika tijela za provedbu izbora iz cijele Europe i svijeta, kao i predstavnike međunarodnih organizacija (UN, IFES, OSCE/ODIHR, A-WEB i drugi).


“Etmax” uz klijenta od ideje do puštanja u rad elektrane - ENERGETIKArs.com - Informacija je energija\nHomeSve Vijesti“Etmax” uz klijenta od ideje do puštanja u rad elektrane\nBANJALUKA – Usvajanjem novog Zakona o obnovljivim izvorima energije u Republici Srpskoj građanima i privrednicima se otvorila prilika da investiraju u solarne panele i postanu energetski nezavisni u vrijeme nekontrolisanog rasta cijena struje te nestašica i neizvjesnosti na tržištima.\nBanjalučka kompanija “Etmax” i “ProCredit banka” uveliko su u projektima energetske tranzicije, a spremno dočekuju i nadolazeći investicioni ciklus koji će se pokrenuti donošenjem nove legislative.\nPovodom toga oni su danas u Banjaluci organizovali konferenciju “Čista energija za budućnost” gdje su zainteresovani dobili priliku da na jednom mjestu dobiju odgovore na sva pitanja i nedoumice vezane za proces izgradnje i finansiranja solarnih elektrana.\nDirektor kompanije “Etmax”, Siniša Maksimović je podsjetio kako Srpska uveliko radi na podzakonskim aktima vezanim za Zakon o obnovljivim izvorima energije, a koji bi od početka sljedeće godine trebali biti u primjeni.\nSiniša Maksimović, FOTO: Etmax\n“Sektor obnovljivih izvora energije je u ekspanziji, ubrzano se razvija a mi imamo potencijale koji mogu dugoročno da nam osiguraju održivost. Obnovljivi izvori su zanimljiva tema za svakog pojedinca jer tehnologija i razvoj nam omogućavaju da možemo razviti različite projekte i prilagođavati ih specifičnostima lokacije, zahtjevima i potrebama klijenata. To je oblast koja daje mnogo moćnosti za razvoj tehnološlkih rješenja, a u periodu pred nama će samo dobijati na važnosti. Zato smo danas ovde da ukažemo na značaj čiste energije za buduće generacije”, kazao je Maksimović.\nOn je kazao kako je važno razgovarati o novim trendovima koji će osigurati veći udio obnovljivih izvora u ukupnoj proizvodnji električne energije.\nPodsjetio je kako se kompanija “Etmax” već deset godina bavi projektovanjem i izgradnjom solarnih elektrana i da je kroz deceniju postojanja izgradila preko 200 elektrana instalisane snage 35 megavata koje proizvode 52 megavat časa zelene energije.\nNajavio je i izgradnju solarne elektrane “Nevesinje” snage 63 megavata, koja će biti jedna od najvećih u regionu.\n“Etmaxov” inženjer Marko Bilbija pojasnio je kako ova kompanija koristi sistem “ključ u ruke” koja obuhvata kompletan proces od projektovanja do izgradnje pa sve do puštanja u rad postrojenja.\n“Klijent koji se nama obrati ulazi u zaokružen proces gdje dobija konačan proizvod bez da se lično angažuje u procesu koji je prilično komplikovan”, kazao je on.\nMarko Bilbija, FOTO: Etmax\nKako je objasnio, sve kreće od sastanka sa klijentom koji iznosi svoje zahtjeve i očekivanja, na osnovu čega mu “”Etmax” nudi rješenje.\n“Suština našeg projektovanja i gradnje je interdisciplinarnost i stalna uključenost više inžinjera raznih oblasti, zaokružen proces od inicijalnog susreta do finalnog proizvoda, odnosno elektrane puštene u rad, i razvoj sopstvenih rješenja i tehnologija bez kojih bi nam rad bio dosta sporiji i dosta nezgodniji”, zaključio je Bilbija.\nPredstavnici “Procredit” banke poručili su kako se dugi niz godina bave finansiranjem projekata i investicija u sektoru obnovljivih izvora energije, te da imaju tim stručnjaka koji može procijeniti svaki projekat, ocjeniti njegovu ekonomsku isplativost i ponuditi prilagođeno rješenje.\nTakođe, napomenuli su da ne finansiraju projekte koji imaju bilo kakve štetne posljedice po životnu sredinu.\nSrđan Ožegović, FOTO: Etmax\n“Kroz naše programe moguć je povrat kredita i do 20 odsto. Tu je i podrška garantni fondova za one koji imaju nedostatak obezbjeđenja, gdje garancije idu čak i do 70 odsto”, rekao je član uprave banke Srđan Ožegović.\nAmir Salkanović, predjednik Uprave je poručio kako je energetska tranzicija uveliko počela u regiji, te da se iz tih projekata mogu izvući pozitivna iskustva.\n“Imamo tehnologiju, imamo domaće iskustvo na projektima, imamo i unaprijeđen zakonski okvir koji daje puno više mogućnosti nego što je to bilo ranije i imamo dostupna sredstva za finansiranje ovih projekata. Spremni smo da svojim kapacitetom i iskustvom uđemo u ove investicije”, kazao je Salkanović.\nPored brojnih tema na konferenciji su se mogla čuti i iskustva privrednika koji su investirali u panele, a održana je i panel diskusija.


Slatki ukus švedske demokratije - Kosovo 2.0\nPutovanje u Stokholm ističe koliki put još Kosovo mora da pređe kada je reč o medijskim slobodama i ljudskim pravima.\nPiše Eraldin Fazliu - 21.10.1616\nProšlog meseca, bio sam jedan od 10 novinara iz celog sveta koje je u Stokholm pozvalo Ministarstvo spoljnih poslova Švedske. Povod je bila konferencija pod nazivom “Sloboda govora za otvorenost demokratije i ljudska prava”, koja je održana da bi se obeležila 250. godišnjica donošenja Akta za slobodu štampe, što je akt koji se smatra prvim zakonom na svetu koji podržava slobodu štampe i protoka informacija.\nProgram naše posete je obuhvatio sastanke sa zvaničnicima Ministarstva spoljnih poslova Švedske, Ministarstva kulture i demokratije, medija, članova odbora jednog centra za migrante i drugih institucija koje se bave istraživanjima iz svih delova švedskoga glavnoga grada.\nIako je bilo nekoliko iznenađenja tokom naše trodnevne posete — ne samo zato što je sunčeve svetlosti bilo posvuda — nije bilo sumnje da je Švedska među onim zemljama u svetu u kojima se najviše poštuju sloboda štampe i ljudska prava.\nKako smo iz prve ruke mogli da posvedočimo otvorenosti institucija i javnih službenika prema medijima, kao i okruženju novinara koji uvek mogu da pristupe informacijama, uglavnom smo posle toga bili zapanjeni. Nije da smo došli sa druge planete i da nismo imali pojma o otvorenosti švedskog društva, mada su karakteristike tolike otvorenosti oduvek delovale nadrealno. Posle svakog sastanka, mogli smo čuti zanovetanja i diskusije novinara koji su upoređivali Švedsku sa našim zemljama.\nKako smo uspeli da bolje razumemo pristup informacijama koji novinari i obični građani u Švedskoj imaju, uključujući pristup imejlovima i visoko pozicioniranim političarima, svima nam je vilica bila do poda. Takve mogućnosti novinarstva su nam delovale neverovatno, ali Šveđani ipak nisu bili sasvim zadovoljni situacijom i tražili su više odgovornosti. Švedski zvaničnici su govorili o tome kako da sistem naprave što složenijim kako se ne bi ostavilo prostora za zloupotrebu položaja od strane političara.\n“Korupcija je u Švedskoj neprihvatljiva, ona se smatra političkim samoubistvom”, rekao nam je jedan zvaničnik iz Ministarstva spoljnih poslova. Trebalo mi je nekoliko sekundi da shvatim da je takva izjava o korupciji stvarna, a ne samo dosadna retorika koju čujemo kod kuće, svakoga dana. Posebno o tome govori politička elita.\nBio sam izuzetno ljubomoran. Moje misli su odletele na Kosovo, prisećajući se, između ostalog, činjenice da ugovor za najskuplji građevinski projekat u istoriji Kosova — auto-put, završen 2013, a koji povezuje Kosovo i Albaniju — nikada nije objavljen za javnost. Procenjuje se da košta oko 800 miliona evra, ali je tek mali broj detalja poznat. Smatra se da ovaj auto-put, koji nosi naziv Ibrahim Rugova, ima najvišu cenu po kilometru za bilo koji auto-put koji je pravljen na evropskom tlu.\nIpak, moje misli su se ubrzo vratile u ovu sobu, jer su učesnici počeli da govore o primerima nedostatka transparentnosti koja dovodi do zloupotrebe javnog položaja i korupcije u politici u njihovim zemljama. U tim trenucima je postalo jasno da geografija nije toliko važna kada opisujete korumpirane političke sisteme. Iznenada sam imao osećaj da novinar iz Makedonije nije bio moj jedini sused u ovoj grupi. Oni iz Kolumbije, Belorusije, Jordana, Poljske, sa Tajlanda, iz Španije, Rusije i Vijetnama su, takođe, postali moji “susedi”, iako su nas okeani i kontinenti delili. Pa, stvarno, realnost je da korupcija ne poznaje granice.\nNakon razmišljanja, “bol” je malo ublažena; govorio sam sebi da treba da imam na umu da je Kosovo proglasilo nezavisnost tek pre osam godina, a ja sam učestvovao na konferenciji u zemlji koja je slavila tradiciju slobode govora dugu 250 godina. Ali onda, slušajući ostale učesnike, ova zamisao da je vreme jedini činilac u odbrani prosperitetnog političkog sistema postala je zamućena. Giljermo, španski novinar, nam je objasnio da, iako je Španija postala članica EU pre tačno 30 godina, nivo zloupotrebe javnog položaja i dalje zabrinjava. Nedoumica o tome koliko bi trebalo da poredimo naše zemlje dodatno je produbljena kada smo se setili da je Švedska imala stotine godina a da je rat nije rastrzao. Konačno, batalio sam da se borim u ovoj bizarnoj internoj borbi i shvatio sam da postoji neizrečeno razumevanje između svih učesnika da mi doživljavamo jedno drugačije iskustvo, “zemlju čuda” u pogledu odgovornosti, slobode štampe i demokratije.\nNije da švedski mediji žive u raju, kao što nam je to rečeno na sastancima sa švedskim izveštačima. Problemi sa finansijama, izazovi u eri digitalizacije i čak pretnje ekstremističkih grupa smatraju se sve važnijim pitanjima. Međutim, uprkos svim izazovima s kojima se suočavaju, mediji igraju glavnu ulogu u održavanju i kultivisanju kulture odgovornosti u Švedskoj.\nNeko nam je rekao da je ministar srednjeg i visokog obrazovanja podneo ostavku nakon što je uhvaćen kako vozi u alkoholisanom stanju. Čini se da postoji jedno shvatanje u društvu o tome da — pored potencijalnih zakonskih posledica — takvi činovi zahtevaju moralnu reakciju političara koji su uključeni u određena dela.\nRazmišljajući o tako visokom nivou političke svesti, neizbežno sam se vratio na Kosovo u svojoj glavi; pogodilo me je to da, kada bi kosovski političari preduzimali takve mere na moralnim osnovama, cela vlada bi morala da podnese ostavke, skupština bi se raspustila i predsednik bi, takođe, morao da odstupi. Svakako, vožnja u alkoholisanom stanju je zabranjena, ali posledice delovanja bivšeg ministra po švedsko društvo nisu na istom nivou kao nedavni razvoj situacije u kosovskoj politici.\nOko dva meseca pre naše posete, onlajn istraživački novinski portal Insajderi je počeo da objavljuje prisluškivane razgovore obavljene 2011, u kojima se otkriva visok nivo zloupotrebe javnog položaja od strane ključnih ličnosti u najvećoj partiji koalicione vlade, PDK. U njima je učestvovao aktuelni predsednik Kosova, Hašim Tači (koji je bio premijer u vreme obavljanja ovih razgovora), predsednik Skupštine Kosova, Kadri Veselji, i šef parlamentarne grupe PDK, Adem Grabovci.\nGrabovci je delimično ispratio švedsku praksu odstupanja od svog položaja kao šefa parlamentarne grupe partije, ali je i dalje poslanik u skupštini. Apsurdno je to što je Grabovcijev naslednik na tom položaju, Zenun Pajaziti, takođe postao protagonista prisluškivanih razgovora. S druge strane, i Tači i Veselji su ipak odabrali da ućute umesto da odgovore ili urade nešto što bi bilo više na lestvici bez presedana: davanje ostavke. Ironično je to što obojica i dan-danas govore “protiv korupcije” i drže predavanja o “vladavini prava”, dok nekažnjivost i dalje ostaje jedna od najvećih prepreka u našem društvu.\nNatrag u Švedsku, naš program je obuhvatio posetu centru za migrante u Farsti, na obodima Stokholma, gde sam počeo da preispitujem svoj stav prema Švedskoj kao mitskoj “zemlji čuda”. Diskusija u odboru ovog centra za migrante je bacila svetlo na jednu drugu stranu švedskog društva — u Švedskoj, kao i u drugim evropskim zemljama, postoji rast ksenofobije i antiimigrantskih osećanja, a desničarske grupe su u porastu. Antiimigraciona stranka, Švedske demokrate, održala je niz skupova i bila je glasna protiv nedavnog talasa izbeglica — samo je u 2015. više od 163.000 ljudi tražilo azil u Švedskoj. Iako je reč samo o maloj grupi ljudi (Švedske demokrate, prim. prev.) koja je glasna, ovi glasovi su imali nesrazmeran uticaj na prljanje ugleda opšte poznatog švedskog altruizma.\nČlanovi ovog odbora su objasnili uslove i aktivnosti ispred više od 500 izbeglica — uglavnom sa Srednjeg istoka — koji su delili ovaj dobro održavani centar.\nMeđutim, dok su govorili, moju pažnju je preuzelo nešto drugo. Okruženje me je vratilo u 1999, u jednu drugu skandinavsku zemlju, Dansku, gde sam pobegao sa svojom porodicom zbog rata na Kosovu. Iako sam u to vreme bio jedanaestogodišnji dečak, i dalje dobro pamtim neke delove svog detinjstva koje sam proveo u centru vrlo sličnom onome u kom sad, 17 godina kasnije, boravim kao novinar.\nIznenada, prisećanje na moje uspomene je prekinuto kada su “dva Albanca” pomenuta sa spiska izbeglica u ovom centru. Iako nisam mogao da razumem celu njihovu priču, jer sa njima nismo imali zakazan sastanak, pretpostavio sam da su oni deo nedavnog talasa izbeglica sa Kosova spočetka 2015, kada je više od 100.000 građana Kosova nezakonito otišlo u zemlje Evropske unije, ovaj put tražeći “ekonomski azil”.\nKo bi pomislio da će građani Kosova, 17 godina kasnije, i dalje tražiti azil? Ipak, rasprostranjena nezaposlenost, siromaštvo, neravnopravnost i manjak mogućnosti za mlade ljude podjednako mogu da nateraju ljude da beže iz svojih domova, kao što to čini rat. U stvari, oba straha potiču od “straha za egzistenciju”.\nPosetu ovom centru smo završili posetom spavaćim sobama, sobama za moljenje, dečjim sobama i kolektivnoj kuhinji. Impresioniran uslovima jedne od soba, Pham, novinar iz Vijetnama, izjavio je da je ova soba “bolja od moje sobe u Hanoju”. I zaista, moj generalni utisak je bio da je celi objekat mesto u kom su njegovi stanari — među kojima je bilo mnogo traumatizovanih — dobro zbrinut.\nPoslednjeg dana konferencije, obratila nam se pasionirana švedska ministarka za kulturu i demokratiju, Alis Bah Kunke. Za razliku od tipične slike koju imamo o političarima, kada je Kunke govorila o slobodama, stekao sam utisak da je zaista mislila sve ono o čemu je pričala. I sama bivša novinarka, ona je objasnila da uvođenje termina “demokratije” u naziv njenog ministarstva nije samo još jedan naziv već simbol posvećenosti švedskog društva slobodi govora i ljudskim pravima. Demonstrirajući ključni element demokratije, ona je posvetila dosta svog vremena slušajući, pitajući nas za naše brige u našim zemljama, a pričali smo i o tome kako ona, kao ministarka, može da se pozabavi tim problemima.\nBio je to prigodan kraj za našu posetu. Ovo iskustvo je izazvalo kod nas dosta preispitivanja i diskusije, kako na ličnom nivou, tako i na višem nivou demokratije i ljudskih prava; Švedska ima svoje bitke i probleme s kojima mora da se suoči, ali ona izgleda kao obećana zemlja u poređenju sa Kosovom, gde je borba za neke fundamentalne vrednosti i dalje u začetku.\nFotografije: Eraldin Fazliu / K2.0.


RTV Mir - Reč nezavisnog vlasnika Nenada Radosavljevića 13.02.2018.\nReč nezavisnog vlasnika Nenada Radosavljevića 13.02.2018.\nUtorak, 13. februar 2018, 17:36\nLEPOSAVIĆ - 01… Kosovski ministar pravde Abeljard Tahiri ističe da je kosovska vlada veoma zainteresovana da reši ubistvo lidera SDP-a Olivera Ivanovića. Dodaje da je došlo do neverovatnog napretka u istrazi. Kosovsko ministarstvo pravde uputilo četiri pismena zahteva Vladi Srbije u vezi sa ubistvom Ivanovića, ali još nijedan odgovor nije stigao. Tahiri je za Radio Slobodna Evropa izjavio da će ove nedelje poslati još jedan zahtev Beogradu i videti da li postoji volja da odgovore ili ne.\nNenad Radosavljević – komentar: Ne znam šta znači neverovatan napredak ali policija Srbije treba I mora da pruži maksimalan doprinos bez bilo kakve vrste kalkulisanja.\n02… Severna Koreja zatražila od generalnog sekretara UN Antonija Gutereša da organizuje međunarodni forum pravnih eksperata zbog strogih sankcija toj zemlji. Severnokorejska misija je optužila SB UN da se ponaša necivilizovano time što društvo Severne Koreje želi da vrati u istoriju i time što narodu Severne Koreje krši pravo na život i razvoj. Severna Koreja je od sekretarijata UN tražila organizovanje pravnog foruma pre godinu dana, medjutim, zahtev im je odbijen.\nNenad Radosavljević – komentar: Ko to još krši pravo na život i rad narodu Severne Koreje takođe je važno pitanje ali upravo bi pravni forum zasigurno i u tom smislu mogao dati neke odgovore.\n03… Ministarstvo kulture i Savet za populacionu politiku izabrali su slogane koji bi trebalo da podstaknu rađanje u Srbiji. Izabrano je šest slogana, umesto planirana tri, a novčane nagrade su zbog toga podeljene. Prvo mesto dele slogani "Ljubav i beba - prvo što nam treba!" i "Rađaj, ne odgađaj!", na drugom mestu su "Mama - neću sama, tata - hoću brata" i "Dosta reči, nek zakmeči", a na trećem "Čuda se ne dešavaju. Čuda se rađaju" i "Nek se deca rađaju i lepe stvari događaju".\nNenad Radosavljević – komentar: Od tih šest ja biram dva. "Mama - neću sama, tata - hoću brata" i "Čuda se ne dešavaju. Čuda se rađaju".\n04… Devetnaest godina nakon ratnih sukoba na Kosovu, u Prištini, u dvorištu crkve Svetog Nikole, počeće sa radom prva srpska kulturna institucija. Na praznik Sretenje otvoriće se Kulturni centar. Kako je najavljeno iz Doma kulture u Gračanici, otvaranje kulturnog centra predviđeno je nakon što u crkvi Svetog Nikole u Prištini vladika raško prizrenski Teodosije služi liturgiju.\nNenad Radosavljević – komentar: Zamisao za poštovanje.


Poslova: 476\tAgencija Spektar\nAgencija Spektar je specijalizovana za pronala�enje izapošljavanje stalno i privremeno anga�ovanog osobljau Bosni i Hercegovini. Kao kompanija posve�enapostizanju izuzetnih rezultata na tr�ištu rada, Agencija Spektar je zaslu�ila reputaciju uspješne agencije za posredovanje pri zapošljavanju osoblja irukovodnog kadra u razli�itim privrednim granama.Naš cilj je od 2001. godine ostao isti – obezbijediti pouzdane i sposobne radnike svih profila u cijeloj Bosni i Hercegovini. Naši klijenti ka�u da saradnja sa nama li�i na posjedovanje sopstvenog odjela za ljudske resurse koje obezbje�uje kvalitetne kandidate na jeftin, efektivan i efikasan na�in.Naš tim se sastoji od iskusnih i motivisanih stru�njaka koji su sposobni da kompanijama svih veli�ina ponude usluge visokog kvaliteta u oblasti zapošljavanja i upravljanja radnicima. Fokus našeg tima je da za vaše poslovne probleme prona�e najbolja mogu�a rješenja. Kao kompanija sa najdu�im iskustvom u oblasti posredovanja pri zapošljavanju u BiH, mi svojim klijentima nudimo lepezu posebno osmišljenih usluga iz ljudskih resursa. Mi tako�e aktivno radimo sa kandidatima kroz pru�anje specijalnih savjetodavnih usluga i obuka koje podi�u njihovu konkurentnost na tr�ištu rada. Ovakvim pristupom istovremeno poma�emo kompanijama koje tra�e najbolje saradnike,ali i kandidatima.Kontaktirajte nas:+387 51 321 930info@agencijaspektar.comwww.agencijaspektar.com


Vanredno stanje u Australiji zbog požara - Klima 101 Vanredno stanje u Australiji zbog požara - Klima 101\nVanredno stanje u Australiji zbog požara\n11/11/2019 autorka: Milica Simonović\nU Kvinslendu i Novom Južnom Velsu proglašeno je vanredno stanje zbog više od 120 brzo širećih požara sa kojima se vatrogasci bore od prošle nedelje. Poginulo je najmanje troje, a hiljade ljudi je evakuisano, dok zvaničnici upozoravaju da se najveća opasnost za severne i južne oblasti oko australijskog najvećeg grada, Sidneja, očekuje u utorak.\nU Novom Južnom Velsu izgorelo je 970 hiljada hektara zemljišta, usled čega je uništeno 150 kuća, dok je u Kvinslendu nastradalo 9 domova. Iako je opasnost trenutno manja u Kvinslendu, državni zvaničnici kažu da je moguće da će se stanje pogoršati tokom ove nedelje, budući da vremenski uslovi pogoduju rasprostanjivanju požara.\nPredviđa se da će temperatura do utorka dostići 37 °C, a uslovi postati opasniji u odnosu na petak prošle nedelje, kada je vatra počela da se širi na istočnom delu ovog kontinenta. Zbog vanrednog stanja, preko stotinu obrazovnih ustanova u Novom Južnom Velsu prestaće sa radom od utorka.\nOko 1300 vatrogasaca se sukobljava sa vatrenom stihijom u ove dve države, a među njima su i vatrogasci koji su doleteli iz Novog Zelanda da bi pomogli već iscrpljenim kolegama u borbi koja koja ne jenjava. Takođe, stotine civila volontira u vatrom zahvaćenim oblastima, a premijer Australije, Skot Morison, izjavio je da je moguće da će se i vojska pridružiti gašenju požara.\nNaučnici tvrde da su klimatske promene uzrok dužim i intezivnijim sezonama australijskih požara, a njeni stanovnici su ove godine doživeli najtoplije leto koje je do sada zabaleženo na ovim prostorima. Klimatske promene sa kojima se suočavamo dovode do češće pojave prirodnih katastrofa, kao što su duge suše, koje stvaraju pogodne uslove za nastajanje i širenje požara.


Čojo: Do kraja godine izvoz mliječnih proizvoda u EU - Klix.ba\n6.3.2014. u 12:52\nPomoćnica ministra poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske Radmila Čojo smatra da će BiH do kraja jula ispuniti sve preporuke evropske Kancelarije za hranu i veterinarstvo (FVo), te da bi do kraja godine trebala da počne da izvozi mliječne proizvode u zemlje EU.\nOna je prije regionalnog sastanka u Banjoj Luci sa veterinarskim organizacijama u RS o aktivnostima Ministarstva u ovoj godini u okviru ispunjavanja uslova za izvoz mlijeka i mliječnih proizvoda u zemlje EU, rekla novinarima da je ova prognoza realna, jer nadležne institucije rade na ispunjavanju preporuka FVO inspektora.\nČojo je naglasila da je Ministarstvo, u skladu sa preporukama FVO, sistemski izmijenilo koncept utvrđivanja zdravstvenog statusa životinja na nivou stada, odnosno imanja na kome se drže životinje, što rezultira time da se potvrda o provedenim obaveznim mjerama kontrole zdravlja životinja izdaje za stado, a ne za svaku životinju posebno, kako je to bila praksa do sada.\n"Ministarstvo je izdalo i uputstvo o provođenju mjera kontrole bruceloze i tuberkuloze goveda, u kojem su detaljno opisane obaveze vlasnika životinja, mljekara, veterinarskih organizacija i veterinarske inspekcije", dodala je Čojo, koja je pomoćnica ministra za veterinarstvo.\nPrema njenim riječima, ni jedna mljekara neće moći otkupljivati mlijeko za javnu potrošnju dok se ne predoči potvrda o provedenim obaveznim mjerama.\nOna je podsjetila da su u januaru inspektori FVO boravili u BiH, te u okviru preliminarnog izvještaja prezentovali uočene neusaglašenosti sa ligislativama EU i dali preporuke za njihovo otklanjanje.\n"Inspektori su ocijenili da je potrebna dalja saradnja i bolja koordinacija različitih nivoa vlasti u BiH, da službene kontrole treba da budu dodatno osnažene tako da se potpuno razjasni lanac komandovanja i ukloni preklapanje poslova nadzora u okviru zvaničnog sistema kontrole hrane i hrane za životinje, odnosno reorganizacija veterinarske i fitosanitarne inspekcije, pokrećući aktivnosti izuzimanja nadležnih inspekcija iz sadašnjeg Inspektorata", pojasnila je Čojo.\nOna je dodala da je preporučeno i da cjelokupan proces proizvodnje mora biti dokumentovan, kao i obavljanje službenih kontrola.\nDirektor Veterinarskog instituta Republike Srpske "Vaso Butozan" Drago Nedić rekao je da domaće mlijeko ispunjava evropske standarde, te da treba dovesti u red samo nekoliko stvari kada je u pitanju sistem.\ndomaća proizvodnja izvoz mlijeka\nPrivrednici iz BiH i regiona na radionicama u Sarajevu 12. marta\n06.03.2014. u 13:53


Zvezdani(n) dnevnik: Slušajte šta vam Mesec poručuje...Pun Mesec u Blizancima i pomračenje\nАнониман 26. новембар 2012. 22:55\nHvala Vam, Snežana, očekivala sam ovaj tekst.\nŠta mislite kako se može odraziti ova konjukcija Venere i Saturna, koja će praviti kvadrat na osu ASC I DSC(konjukcija se događa u IV kući)? Dispozitor IV - Pluton će praviti konjukciju sa drugim vladarom Škorpije Marsom na samom kraju V kuće.\nTakođe, negdje sam čitala da ova konjukcija donosi zahlađenje u dugim vezama, od bivših ljubavi, međutim logičnije mi je Vaše tumačenje o zbližavanju istih.\nАнониман 27. новембар 2012. 08:49\nnadovezaću se sa prethodnim čitaocem, svi smo očekivali ovaj tekst :))), molila bih vas samo za pojšnjenje..konjukcija marasa i plutona nije ni malo lak aspekt( ispravite me ako grešim), međutim, umanjuje li se negativnost ovog aspekta ukoliko ova konjukcija pravi trigon na ascedent (konkretno asc u biku)..rekla bih da mu trigon daje malo drugačiji značaj..hvala na odgovoru, a hvala i ako ne stignete da odgovorite..pozdrav Jelena\nАнониман 27. новембар 2012. 14:08\nUffff, ova eklipsa mi dotice apsolutno sve planete u natalu osim meseca i ASC neprijatnih aspekata su postedjeni mars, uran, pluton i ASc, a sama eklipsa je egzaktno na saturnu. Pocinje istrazivanje simbolike....


Bostonski bombaši imali saučesnicu: Ženski DNK pronađen na bombi – Nadlanu.com\nBostonski bombaši imali saučesnicu: Ženski DNK pronađen na bombi\nObjavljeno 30. apr 2013. / 10:49:17\nKako je za “Vol strit džornal” rekao izvor blizak istrazi, ostaci DNK nisu siguran pokazatelj da je u slučaj umešana ženska osoba, ali su ipak uzeti uzorci ženskih osoba bliskih dvojici bombaša, čečenskoj braći Tamerlanu i Džoharu Carnajevu.\n– Genetski materijal možda pripada ženskoj osobi koja je bila u prostoriji u kojoj su izrađene bombe, ali je moguće i da je u pitanju DNK radnice u prodavnici u kojoj je kupljen materijal, ili čak nekog od ranjenih u napadu – naveo je izvor.\nBBC javlja da su agenti u sklopu istrage pretresli kuću Ketrin Rasel (24), udovice Tamerlana Carnajeva, koji je zajedno sa bratom Džoharom osumnjičen za napad u kom su poginule tri osobe, a povređeno više od 260 osoba.\nKako je saopštio advokat koji zastupa Raselovu, ona “u potpunosti sarađuje sa istražnim organima”.\nTamerlan Carnajev ubijen je u okršaju sa policijom u celodnevnoj jurnjavi u okolini Bostona, posle koje je teško ranjen uhapšen njegov brat.\nbombabombaški napadbostonboston eksplozijadžohar carnajevtamerlan carnajev


Vazdušna veza Albanija - SAD se polako obnavlja\nVazdušna veza Albanija – SAD se polako obnavlja\nBy Albanian Newsroom / Објављено на: June 15, 2020\nAmbasadorka Albanije u Sjedinjenim Državama Floreta Luli-Faber izjavila je danas da je „albanska Vlada odgovorila na sve zahteve albanskih građana koji su morali da putuju iz Sjedinjenih Država u Albaniju u ovim veoma teškim vremenima Covid-19.\n„Poslednjih meseci, Ambasada Republike Albanije podržala je preko 600 albanskih državljana da putuju iz Sjedinjenih Država u Albaniju kroz proces repatrijacije“, dodala je ona.\nAmbasadorka je dalje rekla da će „od 15. juna postepeno početi ponovo da se uspostavljaju letovi sa nekim evropskim zemljama. Ova situacija povećava mogućnost putovanja iz SAD u Albaniju, sada već ne isključivo za albanske državljane, već i za američke državljane“.\n“Tokom juna, Turkish Airlines i Air Serbia će započeti letove do nekoliko američkih gradova i nazad”, rekla je ona.\n„Prema pravilima koja su na snazi, svi albanski državljani koji poseduju turističke i studentske vize a koji žele da putuju u Ameriku mogu putovati samo preko kompanija Turkish Airlines i Air Serbia. Albanski državljani, koji imaju dozvolu boravka „zelenu kartu“ i američke pasoše, nemaju ograničenja za ulazak u Sjedinjene Države putem putovanja iz evropskih zemalja“, rekao je Faber.\n„Želeći da se situacija COVID-19 poboljša, zapamtite: držite udaljenost, koristite maske i sledite higijenska pravila!“ zaključila je Luli-Faber./ibna


Bogatija ponuda - Glas Podrinja\nTOOB NA 41. SAJMU TURIZMA\nNa Međunarodnom sajmu turizma u Beogradu, učestvovala je i Turistička organizacija opštine Bogatić zajedno sa svojim izlagačima. Na štandu Turističke organizacije opštine Bogatić posetioci mogu degustirati proizvode seoskih poljoprivrednih domaćinstava i upoznati se sa njihovim radom.\n-Gačića magaza već godinama unazad predstavlja agroturizam, ali i prerađivačke kapacitete i potencijale naše Mačve, kako na ovom tako i na sajmovima širom zemlje i u regionu. Posetioci su mogli videti tradicionalne proizvode, džemove, domaća slatka, ajvare, sokove, vina i rakije od voća. Svi izlagači su umreženi i našli smo zajedničke interese sa kolegama koji izdaju smeštaj, ali i sa brojnim manifestacijama. Trudimo se da što više promovišemo opštinu Bogatić. Smatram da smo već dostigli neki nivo, da je Gačića magaza ušla u uši građanima širom Srbije, pa slobodno mogu reći da smo dobra preporuka za sve zainteresovane za proizvode iz Mačve, izjavio je Zoran Gačić.\nUz promociju najnovijih trendova i zbivanja u međunarodnoj turističkoj industriji Sajam turizma u Beogradu već više od četiri decenije otvara nove perspektive u razvoju turističkog biznisa. Na sajmu su predstavljene i dve nove manifestacije. Ono što je važno je prezentovanje idejnog projekat Aqua Land za koji su opština Bogatić i investitor već potpisali memorandum o saradnji.\n-Sledeće nedelje to bi trebalo da se konkretizuje predugovorima, ugovorima i ostalim pravnim aktima. Cilj nam je da dođemo do više smeštajnih kapaciteta i da iskoristimo termalnu energiju na još jednoj lokaciji. Trudimo se da objedinjujemo rad pojedinaca, seoskih turističkih domaćinstava, sportskih i kulturnih udruženja. Takođe, da se povezujemo sa ostalim institucijama, pre svega sa Kulturno-obrazovnim centrom, sa kojim se dobro dopunjujem – naveo je Darko Mašić, direktor TOOB.\nTuristička ponuda Bogatića od ove godine bila je bogatija za još jednu novinu, Paintball club , koji je retkost i u mnogo većim gradovima u Srbiji. Promoterke ove taktičke sportske igre, odevene u kamuflažne kombinezone, bile su na rasolaganju brojnim posetiocima u hali 4 Beogradskog sajma.


Prvi aerodrom na vodi na Halkidikiju\nIzgradnja prvog aerodroma na vodi u Grčkoj odobrena je u mestu Kanistra na Kasandri. Odobrenje su izdali Generalštab mornarice u saradnji sa HCAA: Helenskom upravom za civilno vazduhoplovstvo i Ministarstvom pomosrtva. Kompanija „Med Sea Health S.A.“ je preduzela značajnu poslovnu inicijativu, izgradnju vodenog polja u blizini termalnog kupališta Miraggio 5 *.\nU susret realizaciji ovog odobrenja odobrenja za vodno polje, kompanija „Hellenic Waterways“ je izabrana za sponzora. To je najveća kompanija koja posluje u oblasti vodenog transporta putnika.\nUnutar odobrenog vodnog polja, prema odredbama L. 4663/20, dozvoljeno je po šest slotova uzletanja i sletanja kompaniji Water Airline. Letovi se mogu obavljati sa licenciranih aerodroma na vodi i / ili kopnenih aerodroma (uz upotrebu amfibijskih vodenih letelica).\nGeneralni direktor kompanije „Med Sea Health S.A.“, Alekandros Janakidis, rekao je „Jako mi je drago, jer je ovim odobrenjem ostvaren san cele regije Halkidiki“. Hotel Miraggio, počev od ove godine, biće prva ulazna kapija, i tako će postati orijentir za razvoj grčkog turizma uopšte.\nGrčka, sa ogromnom obalom i prelepim plažama, nema ništa manje da ponudi od ostalih zemalja, npr. Maldiva, koji su dodali vodene avione u svoj javni prevoz pre mnogo godina. Destinacija kao što je Halkidiki biće lako dostupna, dok će posetioci imati mogućnost da svrate do nekog od grčkih ostrva na izlet, na nekoliko dodatnih dana odmora ili obrnuto.\nOsim čuvenih egejskih ostrva i glavnog grada, svako ko sanja da poseti Grčku moći će da poseti i manje popularna i istražena, ali podjednako lepa odredišta i iskusi prepoznatljivo grčko gostoprimstvo.\nS druge strane, predsednik Helenic Waterways-a, Tasos Govas, napomenuo je da je „Odobrenje prvog vodnog polja značajan napredak, jer će ovo predstavljati„ pilot projekat“za odobrenje mreže vodnih polja u svim strateškim mesta koja privlače turiste.\nKroz vodena polja biće osiguran direktan pristup turističkim odmaralištima, zajedno sa lepim, ali ne i lako dostupnim plažama, poznatim obalnim područjima i područjima u blizini jezera, odmaralištima za krstarenje itd.\nOvaj napredak rezultira stvaranjem novog tržišta, koje će dalje razvijati visokokvalitetni turizam, sa svim njegovim prednostima ”, zaključio je g. Gkovas.


Ohrabruju poslednji podaci o kretanju epidemije u Srbiji. Broj ljudi na respiratoru je najmanji od 5. jula i više je otpusta nego prijema u bolnicama. To, međutim, nije razlog za opuštanje već za još veći oprez, kako se koronavirus ponovo ne bi proširio po populaciji.\nKako su potvrdili u PU Vranje, policija je uhapsila V. A. (1995) iz ovog grada, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivična dela nedozvoljena proizvodnja, držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih materija i ugrožavanje sigurnosti.\nUčenici od prvog do četvrtog razreda će nastavu pohađati u učionicama, gde će maksimalno moći da ih bude 15, odlučio je Krizni štab. Imaće najviše četiri časa koji će biti skraćeni do 30 minuta\nGradina Leskovac Goran Cvetanović SPC saobraćajna nezgoda Vladičin Han Preševo Beograd Klinički centar Niš Aleksandar Vučić košarka Dom zdravlja Radnički FK fudbal poplava Bujanovac Kuršumlija DS Aleksinac Niška Banja Vranje Niš Pirot investicije Skupština grada Niša Klinički centar Tržnica JP SNS ubistvo Zoran Perišić Koronavirus saobraćaj policija Prokuplje Južna Srbija Info Darko Bulatović Medijana gradska opština Vlada Republike Srbije recept studenti


Festivali se pomeraju, svadbe po ukidanju ograničenja\nŠta sme, šta ne: Za neke prekršaje i dalje astronomske kazne\nDruštvo Autor:Nova 23. Maj. 202013:08 > 14:021 Komentar\nFoto: Vladimir Zivojinovic / AFP / Profimedia\nLestvica je podignuta - na javnom mestu od sada je dozvoljeno okupljanje do 100 ljudi. Kada će tačno i ovo ograničenje biti ukinuto, zavisi od odluke Kriznog štaba, tačnije od porasta dnevnog broja zaraženih koronavirusom, a kako se očekuje, to bi moglo da se desi već u prvim danima idućeg meseca.\nOkupljanja do 100 ljudi\nZa sada je predviđeno da i ovih stotinu ljudi među sobom drži odstojanje od dva metra i to s maskama na licu. Tek po ukidanju svih zabrana, moći će da se razmišlja o svadbama, festivalima, sajmovima…\nExit festival u Novom Sadu sigurno se neće održati u julu, kako je bilo proteklih godina, već najverovatnije – u avgustu. Bar tako je najavila premijerka Ana Brnabić rekavši da je preporuka da se ovaj jubilarni 20. po redu festival održi upravo tog meseca, jer se očekuje potpuno mirna situacija u celoj Evropi po pitanju koronavirusa.\nOrganizatori Exit festivala ne spore da će događaj biti odložen. Štaviše, pre dva dana su bili potpisnici javnog pisma u kojem su srpske manifestacije od države zatražile podršku i jasan plan otvaranja ove ugašene privredne grane.\n“Obraćamo se domaćoj javnosti kao predstavnici manifestacione privrede koja obuhvata festivale, sajmove, kongrese, koncertne promotere, iznajmljivače opreme, tiketing kompanije i druge privredne subjekte koji srpskoj privredi godišnje doprinose sa preko 200 miliona evra, a generišu preko 10.000 stalnih i više desetina hiljada honorarnih poslova. Poslova koji su sada na ivici, jer je kriza izazvana korona virusom najteže pogodila manifestacioni sektor imajući u vidu da su događaji prvi koji su ugašeni uz pad prihoda od 100 odsto”, navodi se, između ostalog, u pismu koje su potpisali organizatori 38 srpskih manifestacija.\nKako se dodaje – ova privredna grana od značaja za celokupno društvo je pred totalnim gašenjem i potpuno je neizvesno da li će i kada biti obnovljena imajući u vidu da u ovom trenutku ne postoji procena kada bi manifestacije i u kom obliku mogle ponovo početi sa radom.\nI festival u Guči ove godine obeležava jubilej – 60. po redu. Najverovatnije će i ovaj događaj biti pomeren sa avgusta na jesen, najverovatnije na sredinu oktobra.\nNa konačnu odluku, kada će se začuti truba u Dragačevu i Guči, kako kažu organizatori, sačekaće se još neko vreme. Predsednik opštine Lučani Milivoje Dolović je za “Blic” izjavio da će se pratiti instrukcije koje bude davala Vlada Srbije.\n“Ako se važeće mere ukinu, Sabor će biti održan od 5. do 8. avgusta, a ako ne, pomerićemo za sredinu oktobra. Nije opcija da u avgustu Saboru trubača prisustvuje ograničeni broj ljudi, u tom slučaju je bolje da čekamo oktobar. Poštovaćemo sve mere države jer nam je bezbednost i zdravlje saboraša na prvom mestu – rekao je Dolović za “Blic”.\n23. Maj. 2020 12\nDok traje opasnost od širenja zarazne bolesti kovid 19, za vreme boravka u parkovima i na javnim površinama namenjenim za rekreaciju i sport građana, građani su dužni da, zbog sprečavanja širenja zarazne bolesti kovid 19, primenjuju preventivne mere, koje podrazumevaju održavanje međusobnog rastojanja od najmanje dva metra između dva lica koja ne borave u istom domaćinstvu, obaveznu upotrebu zaštitnih sredstava, tj. rukavica i dezinfekciju sprava za vežbanje ili drugih sprava pre upotrebe.\nŠkole i dalje ne rade\nNa snazi je obustava izvođenja nastave u osnovnim i srednjim školama, nastava na daljinu se i dalje obavlja. Pored toga, vrtići počeli da rade, a i studenti od 15. maja mogu u domove i na fakultete, ali pre svega ako imaju ispite i neodložne obaveze. Upis dece u ustanove predškolskog vaspitanja i obrazovanja i osnovne škole vrši se preko portala e-Uprava:\nMaturske večeri malih maturanata mogle bi da se održe – u školskim prostorijama. Bar tako najavljuje resorni ministar Mladen Šarčević. Da li će srednjoškolci moći da slave u restoranima i hotelima, odlučiće, opet – Krizni štab.\nU kafiće uz mere opreza\nTrgovci i ugostitelji i dalje treba da se drže preventivnih mera, da obezbede distancu od dva metra između gostiju, da brinu o dezinfekciji i da njhovi zaposleni nose makse.\nTeretane i saloni\nU teretanama i salonima i dalje su na snazi mere zaštite od virusa, a sve uz dezo barijere, sredstva za zaštitu i dezinfekciju, rastojanje, obavezno zakazivanje termina unapred. Ipak, iz nadležnih istitucija koje vrše kontrolu kažu da je mnogo propusta, da neki ne poštuju mere, a da su moguće kazne za fizička lica od 50.000 do 150.000 dinara, za pravna od 200.000 do milion i po dinara.\nRegistracija vozila od 1. jula\nLična dokumenta kojima je istekao rok važenja za vreme vanrednog stanja, a koja su se za vreme vanrednog stanja smatrala važećim, smatraće se važećim do okončanja postupaka i donošenja odluka po zahtevima za izdavanje ličnih dokumenata, koji budu podneti u roku od 30 dana od prestanka vanrednog stanja. Registracione nalepnice za vozila upisana u jedinstveni registar izdavaće se isključivo na tehničkom pregledu vozila do 1. jula 2020. godine.\n25. Maj. 2020 69


Metoda za oslobađanje tela od celulita\nRok iskoristivosti kupona do 10.07.2018.\nRešite se narandžine kore na vreme\nKuponi se mogu koristiti na adresi Dimitrija Tucovića 105\nMasaže su oduvek bile dokazana metoda za oslobađanje od celulita, iako ne uvek prijatna kao relax masaža, ali za lepotu smo navikle da stiskamo zube. Zato danas stisnite miš, kupite kupon za 10 ručnih anticelulit masaža i limfnih drenaža u trajanju od 30 minuta u salonu lepote Iva dermA i opustite zube, neće boleti...\nPritisci treba da budu dozirani i nikad preko granice bola. Ukoliko imate proširene vene, promene na koži (iritacije, ekceme, infekciju), visok krvni pritisak, obavestite masera. Koliko će masaža biti uspešna zavisi od vrste celulita koji je nastao. Da li se radi o mladom celulitu, ili celulitu koji je već stvorio ploče, ili o završnoj fazi, kada izgleda kao kora od pomorandže.


Sledeće godine fabrika u Lebanu – Info Centar Juga\nPosle dugo vremena, ako sve bude teklo po planu, u Lebanu bi trebalo da se otvori nova fabrika.\nLebane – Otkako je objavljena vest da će se u Lebanu otvoriti nova fabrika, priča oko toga se ne stišava. Koliko su Lebančani željni posla govori i činjenica da je poslednjih mesec dana to glavna tema u Lebanu. Naime premijer Vučić je prilikom boravka Vlade u Nišu najavio da će Lebane dobiti fabriku u kojoj bi prema pocenama posao trebalo da dobije oko 500 ljudi.\nOno što je poznato je da će fabrika biti otvorena u nekadašnjem lebanskom tekstilnom gigantu Eksportekstu, ali nije poznato ko će biti investitor. U dva navrata Lebane su posetili turski industrijalci koji su zainteresovani za ulaganja, o čemu smo već izveštavali.\nVlada Srbije je obećala pomoć opštini Lebane da se fabrika 15. Maj Eksportekst otkupi kako bi mogla da se ustupi potencijanim investitorima. Kako smo uspeli da saznamo predsednik opštine Lebane Zoran Ilić je tim povodom juče bio na sastanku u kabinetu premijera Vučića, gde je između ostalog tema bila i otvaranje fabrike. Detalji sastanka nisu poznati javnosti, ali ono što smo mi uspeli da saznamo je da bi fabrika u Lebanu trebalo da bude otvorena u prvoj polovini 2017. godine.


Primena Zakona o zaštiti uzbunjivača – odgovori na probleme iz prakse | Konferencije.rs - Kursevi, obuke, edukacije i seminari u Srbiji\nPrimena Zakona o zaštiti uzbunjivača – odgovori na probleme iz prakse\n7. mart 2019. (09:30 - 14:00)\n- ne zaštiti uzbunjivača od štetne radnje,\n- ne preduzme mere radi otklanjanja posledice štetne radnje,\n- nije odredio ovlašćeno lice za postupanje po prijavama u vezi sa uzbunjivanjem.\n- Lica za podršku\n- Zaposleni u HR službama\n- Svi oni koji žele da inoviraju svoja saznanja u ovoj oblasti.\n- Objašnjenje osnovnih pojmova propisanih Zakonom,\n- Smisao uzbunjivanja i zaštite uzbunjivača,\n- Pojašnjenje koje sve kategorije lica uživaju zaštitu saglasno Zakonu i uslovima za ostvarenje prava na zaštitu,\n- Vrste uzbunjivanja (unutrašnje i spoljašnje uzbunjivanje, uzbunjivanje javnosti),\n- Pravo na naknadu štete,\n- Obaveze poslodavca,\n- Uticaj i primena Zakona o zaštiti uzbunjivača u radnopravnim sporovima.\n- Načinom postupanja poslodavca u vezi sa uzbunjivanjem,\n- Načinima na koje uzbunjivanje mogu vršiti\n- Oblicima zaštite ukoliko trpe štetne posledice u vezi sa uzbunjivanjem,\n- Preporukama povodom načina imenovanja i postupanja ovlašćenog lica i postupkom pred ovlašćenim licem.\nMarijana Mravik Šarac, Sudija Prekršajnog suda u Beogradu.


Vakcinisanjem protiv gripa mogao bi se smanjiti rizik od razvoja Alchajmerove bolesti\nZdravlje Autor:CNN30. jul. 202010:28 > 10:55\nVakcinisanjem protiv gripa ne smanjuje se samo rizik od zaraze tom bolešću, već može i da umanji rizik za razvoj Alchajmerove bolesti, istaknuto je na konferenciji o Alchajmeru.\n„To je ohrabrujući zaključak koji se zasniva na ranijim dokazima da je vakcinisanje protiv infektivnih bolesti kao što je grip povezano sa smanjenim rizikom od Alchajmerove bolesti i odlaganjem njenog nastanka“, rekao je neurolog dr Ričard Ajzakson, osnivač Klinike za prevenciju Alchajmerove bolesti koji nije učestvovao u studiji.\n„Redovno vakcinisanje protiv gripa može da pomogne u prevenciji virusnih infekcija koje prouzrokuju galopirajuće efekte na imunološki sistem. Te virusne infekcije mogu da podstaknu kognitivni pad povezan sa Alchajmerovom bolešću“, rekao je dr Ajzakson.\nStručnjaci kažu da je potrebno više studija kako bi se jasno utvrdila veza između vakcinisanja i smanjenog rizika od te bolesti, piše CNN.\nZa Alchajmerovu bolest nema leka, ali istraživanja pokazuju da određeni stilovi života – dovoljno spavanja, zdrava ishrana i vežbanje, mogu da utiču na na lični rizik. Vakcinisanje bi se možda moglo svrstati u tu kategoriju.\n„Ako vakcinisanje protiv gripa ili pneumonije, odnosno pneumokokne upale pluća, može da smanji rizik od Alchajmerove bolesti, to mora doći do javnosti“, rekla je glavna naučnica Udruženja za Alchajmer, Maria Karilo za CNN.\n„Potrebno je više istraživanja kako bismo razumeli koja je veza“, rekla je Karilo.\n„Da li je veza direktna, vakcina-bolest? Ili je zaštitna, kao deo strategije smanjenja rizika koje imamo, kao što je niži BMI, konzumiranje šećera, držanje nivoa holesterola i krvnog pritiska pod kontrolom, vežbanje, vakcinacija“, dodala je naučnica.\nNa konferenciji o Alchajerovoj bolesti, student četvrte godine medicinskog fakulteta Univerziteta u Hjustonu Albert Amran analizirao je veliku količinu zdravstvenih podataka, više od 9.000 pacijenata starijih od 60 godina.\nJedno vakcinisanje protiv gripa smanjuje rizik od Alchajmerove bolesti za 17 odsto, istakao je, a oni koji su nastavili da primaju vakcinu imali su dodatno 13 odsto smanjeni rizik.\nZaštita je jača kod onih koji su se prvi put vakcinisali ranije, na primer kod onih od 60 naspram onih od 70 godina.\n„Postoji bojazan da mnogi uzroci upala, poput urinarne, pogoršavaju tok Alchajmerove bolesti“, rekao je Amran za CNN i dodao:\n„Tako smo bili zabrinuti da i vakcinacija, kao oblik upale, može pogoršati tok ove bolesti“.\n„Istovremeno, lekari preporučaju vakcinisanje za ljude koji boluju od Alchajmerove bolesti za koje grip može da bude smrtonosan“, rekao je Amran.\nOn takođe naglašava da je potrebno još istraživanja, ali jedna od teorija njegovog tima je da vakcinisanje drži imunološki sistem „u formi“ kako ljudi stare.


Trešnjik i Šibovi biće uređeni do 1. maja Banjaluka.com\nU Gradskoj upravi su rekli da je u ovoj godini za košenje ova dva izletišta Programom zajedničke komunalne potrošnje predviđeno 16.000 KM.\n“Na Šibovima će se kositi 18. i 19. aprila i to prije poznate planinarske akcije “Banjalučka transverzala”. Trešnjik na Banj brdu na rasporedu je da bude pokošen 28. i 29. aprila. Biće to uređeno prije 1. maja, kada se tradicionalno očekuje dolazak velikog broja Banjalučana koji će Praznik rada proslaviti sa porodicom i prijateljima”, naveli su u Gradskoj upravi i dodali da je planirano da ova izletišta u 2017. godini budu tri puta pokošena.\nNapomenuli su da će, osim izletišta, do 22. aprila biti pokošeni svi parkovi, centar grada, glavne saobraćajnice te prostori spomen-obilježja.\n“Prije Dana grada će biti zasađeno sezonsko cvijeće u cvijetnjacima na području grada, a počeće i košenje zelenih površina u mjesnim zajednicama Centar jedan i dva”, rekli su u Gradskoj upravi.\nOva vijest naročito je obradovala Banjalučane koji planiraju da 1. maj provedu na gradskim izletištima.\n“Grad se svake godine potrudi da Trešnjik, a i druga izletišta na proljeće, ali i tokom ljeta budu uređena da prime izletnike. Sa prijateljima ću provesti 1. maj na Trešnjiku i sada je samo važno da na taj dan ne pada kiša mada nam ni to neće smetati”, rekla je Mirjana Gradina.\nI za Stojana Panića je važno da grad svake godine toliko pažnje posvećuje održavanju zelenih površina.\n“Banjaluka nije samo centar grada, već i Banj brdo ili Šibovi. To su oaze zelenila i netaknute prirode nedaleko od urbanog dijela grada punog smoga, od velikog broja automobila i betona o kojima moramo voditi računa. Ne bi bilo loše da se na još nekim lokacijama na isti način urede nova izletišta”, kazao je Panić.\nU Gradskoj upravi su kazali da su juče pokošeni dijelovi uz saobraćajnice u ulicama Živojina Mišića, Mladena Stojanovića, Olimpijskih pobjednika, Gundulićeva i Gavre Vučkovca.\n“Čišćenje u gradu je sinhronizovano sa košenjem i sve ono što se pokosi istovremeno se i ukloni”, naveli su u Gradskoj upravi.\nTagovi: BanjalukaGradPriroda\tPrijavi grešku


Čovečanstvu prete masovne migracije zbog klimatskih promena, gladi i sukoba | EurActiv Serbia\nViše od milijardu ljudi moglo bi do 2050. godine da bude raseljeno zbog ubrzanog porasta svetske populacije, smanjivanja zaliha vode i hrane i sve češćih prirodnih katastrofa, što bi sve moglo da rezultira pojačanom migracijom ka Evropi, pokazuje izveštaj Instituta za ekonomiku i mir (IEP) iz Sidneja.\nU najnovijem izveštaju Registar ekoloških pretnji, IEP je rizike koji prete čovečanstvu grupisao u dve kategorije: nestašice hrane i vode i porast broja stanovnika sa jedne, i prirodne nesreće poput poplava, suša, ciklona, porasta nivoa mora i temperature sa druge strane.\nPrema najnovijem istražvanju rađenom na osnovu podataka UN i drugih organizacija, 19 zemalja koje se suočavaju sa najvećim brojem ekoloških pretnji, među kojima su i Avganistan, Sirija, Irak, Čad, Indija i Pakistan, ujedno spadaju i među 40 zemalja u svetu koje su najteže pogođene nasiljem i nemirima.\nNeke od tih zemalja "već su se našle u začaranom krugu u kojem borba za oskudne resurse rađa sukobe, a sukobi, zauzvrat, dodatno osiromašuju resurse", navodi se u izveštaju.\n"To je neka vrsta đavoljeg kruga. Konflikti uništavaju prirodne resurse zemlje, a oskudica, sa svoje strane, vodi novim konfliktima", rekao je za briselski portal EURAKTIV osnivač IEP Stiv Kilelea.\nDo 2040. godine 5,4 milijarde ljudi, što je više od polovine projektovane svetske populacije, živeće u 59 zemalja za koje se veruje da će imati problema sa vodom. Istovremeno, do 2050. godine oko 3,5 milijardi ljudi suočiće se sa nestačicom hrane što je 1,5 milijardi više nego danas.\nPrognoze su da će 2050. godine na planeti živeti blizu 10 milijardi ljudi, što će stvoriti dodatni pritisak na ograničene resurse i rađati sukobe, a Registar ekoloških pretnji ukazuje da bi i do 1,2 milijarde ljudi iz siromašnih i nestabilnih oblasti, poput podsaharske i severne Afrike, južne Azije i sa Bliskog istoka, do 2050. godine moglo biti primorano da migrira.\n"To će imati ogromne društvene i političke posledice, ne samo na zemlje u razvoju, već i na razvijene. Masovna raseljavanja dovešće do većih tokova migracije ka najrazvijenijim zemljama", rekao je Kilelea.\nKilelea je ocenio da će se u narednim decenijama iskristalisati dva glavna pravca migracija, i to jedan koji vodi preko severa Afrike i drugi sa Bliskog istoka i iz južne Azije.\nU zveštaju IEP se procenjuje da će veliki deo ljudi koji se budu kretali tim migcionim rutama završiti u Evropi, pošto čak i male ekološke pretnje i prirodne nesreće mogu da izazovu masovne pokrete stanovništva, a razvijenije države u Evropi i Severnoj Americi će biti u stanju da se bolje prilagode hirovima klime.\n"To je nešto o čemu Evropa mora da vodi računa", upozorio je Kilelea.\nU svetu je u ovom trenutku prinudno raseljeno više od 1% populacije, a četiri od pet izbeglih utočite su potražili u nekoj susednoj zemlji, pokazuju podaci UNHCR, koji je u junu ove godine uputio apel svim državama da pomognu ugroženima.\n"Videli smo šta se dogodilo kada se na vrhuncu migrantske krize 2015. i 2016. dva miliona migranata uputilo ka Evropi i mogli ste da vidite političku nestabilnost koju je to o izazvalo i pojavu novih političkih partija", rekao Kilelea.\n"Ako se nešto ne uradi u pogledu ekoloških pitanja, razmere će biti daleko veće od onoga što smo videli u proteklih par godina", dodao je osnivač IEP.\nIzveštaj IEP objavljen je u vreme kada Evropska unija pokušava da reformiše postojeći Zajednički evropski sistem azila (CEAS), o kojem su pregovori stali od početka migrantske krize 2015. godine.\nŠefica Evropske komisije Ursula von der Lajen prvobitno je planirala da u septembru predstavi predlog novog sistema azila, ali će to verovatno biti odgođeno.\nUpitan šta misli o tim naporima EU, Kilelea je naglasio da bi Unija trebalo da se pozabavi uzrocima migracija i sa tim kako može da osnaži države koje su najugroženije.\nU izveštaju IEP se navodi da nestačica vode i hrane može da dovede do masovnih migracija iz 31 zemlje, koje nisu u stanju da se izbore sa ekološkim krizama.\nPa ipak, u pregovorima o budućem višegodišnjem budžetu EU, deblji kraj izvukli su upravo fondovi za podršku trećim zemljama i razvojnu pomoć EU. I mnoge zemlje širom sveta su proteklih godina smanjile budžetska sredstva namenjena humanitarnoj i razvojnoj pomoći.\nKilelea je ocenio da će zbog uticaja pandemije COVID-19 na globalnu privredu narednih godina biti problema u izdvajanju novca za pomoć nerazvijenim zemljama, ali je naglasio i da je "neophodno razmisliti šta je u strateškom interesu država".\nregistar ekoloških pretnji


PSG Leskovac podržava narod koji izlaskom na ulice pokazuje neslaganje sa odlukama države - Dnevnik Juga\nHome / DRUŠTVO / PSG Leskovac podržava narod koji izlaskom na ulice pokazuje neslaganje sa odlukama države\nDnevnik Juga 09/07/2020\tDRUŠTVO, Leskovac, POLITIKA Leave a comment\nPokret slobodnih građana Leskovac osudio je nastup predsednika Srbije na konferenciji za štampu gde je on ciljano saopštio narodu da će predložiti Kriznom štabu uvođenje policijskog časa u celoj Srbii.\n“Jasna je njegova namera da proizvede reakciju naroda kakva je i bila da bi mogao za sve to da okrivi opoziciju. To je veoma opasno igranje s narodom. Opasno je i za čoveka čija je stranka na proteklim izborima realno zadobila poverenje 16% posto svih građana Srbije, opasno je i za sveukupni sistem, opasno je za državu, a najopasnije je za sam narod, koji je ovakvim nastupom izazvan da u vreme kada opasna infekcija odnosi veliki broj života, izađe na ulicu u nameri da odbrani sebe od kriminalnog režima i despotizma jednog čoveka oličenog u predsedniku Srbije” – navodi se u saopštenju za javnost.\nPokret slobodnih građana Leskovac podržava narod koji je odlučio da izlaskom na ulice pokaže neslaganje sa odlukom države i novodonetim merama.\n“Narod ima prava i slobodu da pokaže svoje nezadovoljstvo, ali ne i da se plaši da će tada na njega biti bačen suzavac, da će biti oboren na zemlju ili da će biti udaran pendrecima. Zbog toga najoštrije osuđujemo prekomernu, neutemeljenu i nepotrebnu upotrebe sile od strane policije prema narodu, kao i učešće neidentifikovanih civila u nasilju koji po svemu sudeci nisu pripadnici policije” – zaključuje se u saopštenju za javnost Pokreta slobodnih građana.\nPrevious Vlasotinački Naprednjaci oštro osudili nasilničko ponašanje na sinoćnim protestima\nNext Olivera Pešić: Osuđujemo sinoćnje ponašanje huligana, borićemo se za mir i stabilnost


Objavljeno četvrtak, 22 novembar 2018 16:10\nVišesatna isključenja vode u više prigradskih naselja u Kolašinu nastaviće se i narednih dana. U preduzeću „Vodovod i kanalizacija“ objasnili su da je manjak vode uzrokovan, prije svega, dugotrajnim sušnim periodom i da redovno vodosnabdijevanje za sve korisnike može biti uspostavljeno samo nakon obilnijih padavina.\n„U zavisnosti od situacije na terenu, znaćemo na koji način će biti nastavljene restrikcije. Apelujemo na potrošače da racionalno troše vodu i smanje potrošnju“, objavio je Portal Vijesti navode iz tog preduzeća.\nKako se dodaje, zbog nestašice vode najviše trpe mještani prigradskih naselja, dok je u centru grada obezbijeđeno redovno snabdijevanje. U poslijepodnevnim i noćnim satima bez vode su naizmjenično naselja: Gornji Pažani, Bakovići, Drijenak, Biočinoviće, Smailagića Polje I Dulovine, naglasile su Vijesti.\nInteresantno je da opština Kolašin nema uredno snabdijevanje građana vodom, a da su na njenoj teritoriji izgrađene četiri fabrike za flaširanje vode.\nKolašin: Traže oslobađanje od plaćanja poreza za pet mjeseci\nKolašinci odbijaju zanatske poslove\nUrušene stare kuće u centru Kolašina\nŠuković osuđen na kaznu uslovnog zatvora


Nova akcija MUP-a ZDK: Do nedjelje pojačana kontrola brzine kretana vozila\nObavještavamo javnost da će policijski službenici Uprave policije Ministarstva unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona, u vremenskom periodu od 13.07.2016. godine (srijeda), od 07.00 sati, do 17.07.2016. godine (nedjelja), do 24.00 sata, realizirati akciju pojačane kontrole učesnika u saobraćaju, sa posebnim akcentom na kontrolu preticanja i brzine kretanja vozila. Aktivnosti policijskih službenika u naznačenoj akciji bit će usmjerene na preduzimanje represivnih mjera prema vozačima za koje se utvrdi da su počinili prekršaje u saobraćaju, te će se sankcionisati i drugi učesnici u saobraćaju u slučajevima kršenja propisa iz Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u Bosni i Hercegovini.\nOvom prilikom upozoravamo sve učesnike u saobraćaju da se pridržavaju saobraćajnih propisa. Posebnu pažnju skrećemo vozačima na zakonska ograničenja u pogledu brzine kretanja vozila te načina i uslova pod kojima mogu izvršiti radnju preticanja, kao i druge radnje tokom upravljanja vozilom, kako bi na taj način zaštitili sebe, lica koja prevoze, kao i druge učesnike u saobraćaju.


10.09.2020 u 20:24\nDirektor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo, Marko Đurić, izjavio je večeras da „neće biti nikakvog sporazuma i dogovora dok Priština u potpunosti ne ispuni dogovor o Zajednici srpskih opština”, s čim kasni sedam i po godina. „Bilo kakvo uslovljavanje sprovođenja onoga što je do sada dogovoreno u Briselu, obesmišljava čitav pregovarački proces i udaljava nas od svakog novog dogovora”, rekao je Đurić, prenela je Kancelarija. Đurić je kazao i da Avdulah Hoti „mora odmah da prekine kampanju laži o sadržini razgovora, jer sto puta ponovljena laž ne može promeniti činjenicu da samoproglašeno Kosovo nije država”, prenosi Beta.\n02.02.2020 u 14:39\nSrpska lista neće glasati da pruži podršku formiranju vlade na Kosovu i Metohiji, izjavio je direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić dodajući da to ne znači da neće razgovarati sa političkim predstavnicima Albanaca u južnoj pokrajini. On je istakao da predstavnici Srba neće prepustiti pozicije u Skupštini, jer bi, kako je rekao, u Prištini to najviše želeli kako bi i oni mogli da donesu zakon o otimanju srpskih svetinja. Đurić je u izjavi za medije, nakon sastanka sa političkim predstavnicima Srba na KiM i premijerkom Srbije Anom Brnabić, kazao da je ovakva odluka doneta imajući u vidu činjenicu da su u prethodnom periodu privremene prištinske vlasti na fundamentalan način izneverili poverenje Srba i njihovih predstavnika, ali i gazila prava srpskog naroda. „Imajući u\n31.01.2020 u 11:59\nPovlačenje taksi, pa dijalog sa predstavnicima Prištine\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić razgovarao je danas sa šefom Misije OEBS-a na Kosovu i Metohiji Janom Bratuom o položaju srpskog naroda na KiM i aktivnostima OEBS-a na zaštiti i garantovanju prava Srba i drugih nealbanaca. Razmotrivši sa sagovornikom političku i bezbednosnu situaciju na KiM, Đurić je istakao da je potrebno da nova vlada u Prištini bude iskreno posvećena regionalnoj stabilnosti i poštovanju ljudskih prava, javlja Tanjug. Beograd je, prema Đurićevim rečima, spreman da o normalizaciji odnosa razgovara sa svim demokratski izabranim političkim predstavnicima Albanaca sa KiM, ali tek nakon što budu povučene takse na robu iz centralne Srbije, saopštila je Kancelarija za KiM. Đurić je sagovorniku preneo i da će se srpski politički predstavnici\n30.12.2019 u 21:00\nPet prioriteta nacionalne politike\nPoštovani i dragi čitaoče „Politike”, još jedna godina, 2019, polako ostaje za nama. Praznični dani retka su i za mnoge dragocena prilika da za trenutak napravimo raskid sa svakodnevicom. Iako sam po prirodi posla već godinama za praznike najčešće na putu, na terenu, a mentalno ipak bar donekle na straži, nastojim da na njenom koncu mislim o budućnosti i sa prijateljima govorim o željama, strahovima i nadama za naš narod, zemlju i društvo u 2020. i nadalje. Mogu i da se pohvalim da sam ovih dana prilično vremena proveo sa pripadnicima generacija nešto mlađih od moje, polaznicima političke akademije u okviru naše stranke, koju je nedavno pokrenuo predsednik. Radujem se mogućnosti da neke od njih zagrejem za bavljenje javnom stvari, posebno problematikom srpskog juga, pošto, oprostite na\n30.10.2019 u 19:15\nNa vlast u Prištini dolaze snage koje su do sada praksom dokazale da su protiv dijaloga\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić istakao je da u Prištini na vlast dolaze političke snage koje su dosadašnjom političkom praksom, retorikom i programskim opredeljenjima, kako je rekao, dokazale da su protiv dijaloga i da su pretnja za regionalnu stabilnost. Kako se navodi u saopštenju. Đurić je u današnjem razgovoru sa ambasadorom Švedske u Srbiji Janom Lundinom rekao da će Srbija uložiti sve napore da destabilizacija regiona bude izbegnuta i da dijalog Beograda i Prištine bude nastavljen, ali pod uslovom da, kako je rekao, nove prištinske vlasti stvore minimalne preduslove za to. Đurić je rekao da je strateško opredeljenje Beograda, kako je naveo, snaženje regionalne saradnje i stvaranje preduslova za zajednički ekonomski i demokratski napredak, prenosi\n06.10.2019 u 19:01\nĐurić: Srpske sredine prve po izlaznosti\nDirektor Kancelarije za KiM Marko Đurić izjavio je da su srpske sredine na Kosovu i Metohiji apsolutno prve po izlaznosti, kao i da je u odnosu na 2017. godinu izašlo hiljade birača više. On je za televiziju Pink rekao da su Srbi izašli mnogo masovnije od Albanaca, uprkos raznim ometanjima. „Srpska lista i Srbija mogu da budu ponosni na snagu i hrabrost našeg naroda koji se bori u teškim uslovima. Na razne načine su ometani. Sve je bilo i još uvek je protiv nas”, rekao je Đurić. Kako je rekao albanska strana je uradila sve da „Srbiji iseče krila”. „Zato je tolika kampanja protiv Srpske liste i zato je Vučić u svim medijima glavni protivnik i u njihovim kampanjama. svi su o njemu pričali u kampanjama, ali srpski narod je pokazao snagu”, rekao je Đurić, prenosi Tanjug. On je


The Neon Demon, horor triler o mračnom svetu zavidnih lepotica Prolog\nThe Neon Demon, horor triler o mračnom svetu zavidnih lepotica\nNicolas Winding Refn donosi nam novi film koji prati skriveni život sveta modelinga u Los Angelesu - The Neon Demon.\nKreator uspešnih filmova Bronson, Drive i Only God Forgives obećava dobru horor zabavu u priči o mladoj devojci Jesse koja nakon dolaska u Kaliforniju shvata da svoju lepotu mora da čuva od zavisnih suparnica.\nFilm je u takmičarskom programu za Zlatnu palmu Filmskog festivala u Cannesu, a glavne uloge tumače Elle Fanning, Alessandro Nivola, Keanu Reeves, Christina Hendricks i Jena Malone.\nRežiju potpisuje Winding Refn, dok dok su mu u pisanju scenarija Polly Stenham i Mary Laws. Premijera je zakazana za 20. maj, dok će u bioskopsku distribuciju krenuti u junu.\nSalma Hayek proslavila 47. rođendan u Beogradu


ŠALTERI JOŠ UVIJEK OSNOVA - Portal "e-Uprava" i dalje nepoznanica za Trebinjce | Trebinje Live\nŠALTERI JOŠ UVIJEK OSNOVA - Portal "e-Uprava" i dalje nepoznanica za Trebinjce\nI dok gradovi u regionu jedan po jedan uvode takozvani "portal e-Uprava", građani Trebinja još uvijek nemaju tu privilegiju, a po svoj prilici tu uslugu neće pomoći da koriste ni u dogledno vrijeme, kažu u nadležnom Odjeljenju za opšte poslove Gradske uprave.\nSamim tim, građani nemaju mogućnost da putem elektronskih servisa na internetu dobiju određenu uslugu, sem odgovarajuće infomacije putem elektronske pošte - imejla.\n"Još nisu doneseni odgovarajući podzakonski akti koji regulišu oblast elektronskih usluga koje pruža Odjeljenje za opštu upravu", pojašnjavaju u ovom Odjeljenju.\nTrebinjci, uglavnom, do neophodnih dokumenata ili prijava koriste šaltere Gradske uprave, odnosno nadležnih organa javne uprave, a samo oni mlađi za potrebni dokument raspitaju se putem zvaničnog imejla.\nPortal e-Uprava, koji već godinama uspješno funkcioniše u Beogradu, Novom Sadu i u još 81 opštini u Srbiji, omogućava da građani i privreda mogu da dobiju različita dokumenta iz državne uprave elektronskim putem, bez potrebe da odlaze na šaltere zvaničnih institucija.\nS druge strane, stručnjaci iz ove oblasti upozoravaju da "portal e-Uprava" mora da bude dobro zaštićen od eventualnih hakerskih napada, kako ne bi došli u pitanje lični podaci građana koji se na njemu registruju.\n"Da bi ta vrsta veb sajta funkcionisala na najbolji mogući način, neophodno je da koristi, između ostalog, funkcionalan veb sajt, HTTPS konekciju, validan SSL sertifikat koji je upisan u registre sertifikata internet pretraživača, kao i adekvatan hosting", pojašnjava stručnjak za veb razvoj Dušan Mirković.\nGrađani Trebinja kažu da bi, u pojedinim slučajevima, i te kako bilo značajno da određene usluge mogu da završe od kuće, kao što su, na primjer, onlajn upis djece u predškolske ustanove, poručivanje izvoda iz matične knjige rođenih i uvjerenja o državljanstvu...\nPortal "e-Uprava" je najjednostavniji način da se smanje redovi, izbjegne korupcija, a povećaju transparentnost i efikasnost u radu, zaključuju stručnjaci iz ove oblasti.


Lažna vest: Rusija je izbačena iz UNHCR-a da bi se sakrili zločini Oružanih snaga Ukrajine | StopFake\nFriday, 1 јула, 2022\nGeneralna skupština UN suspendovala je članstvo Rusije u UNHCR-u zbog mučenja i masakra civila od strane ruske vojske u Ukrajini.\nGeneralna skupština UN je 7. aprila podržala rezoluciju o suspendovanju članstva Rusije u Savetu UN za ljudska prava (UNHCR) što je dovelo do naleta dezinformacija u ruskim medijima. Ova rezolucija je označena kao još jedan primer rusofobije zapadnih zemalja u ruskim medijima. Kako prenose, ova odluka je uslovljena „odbijanjem zapadnih zemalja da prihvate informacije dobijene od Rusije o zločinima ukrajinskih nacista“.\nOni pokušavaju da što više izoluju Rusiju kako ne bi imala vremena da pruži čvrste dokaze šta se zaista dešava u Ukrajini“, navodi se u dezinformacionim materijalima ruskih medija.\nGeneralna skupština UN je 7. aprila uveče glasala za rezoluciju o suspenziji članstva Rusije u Savetu Ujedinjenih nacija za ljudska prava (UNHCR). Za ovu odluku glasale su 93 zemlje, protiv 24, suzdržano 58. U tekstu dokumenta se navodi da je razlog za privremeno isključenje Rusije iz Saveta „grubo i sistematsko kršenje ljudskih prava” od strane ruskih trupa u odnosu na civilno stanovništvo Ukrajine. U dokumentu nema „politizacije“ ili „rusofobije“ – ovo je jasan odgovor civilizovanih zemalja na zločine ruske vojske koja teroriše civilno stanovništvo u Ukrajini.\nRezolucija o privremenom isključenju Rusije iz Saveta UN za ljudska prava usvojena je nakon što su Oružane snage Ukrajine oslobodile grad Buču u Kijevskoj oblasti, koji je mesec dana bio pod ruskom okupacijom. Nakon što su ruske trupe napustile Buču, otkrivena su tela stotina streljanih, silovanih, mučenih Ukrajinaca koje su Rusi ostavili da leže na ulicama. Takođe u gradu je pronađena masovna grobnica civilnog stanovništva. Ruski mediji su pokušali da snimke iz Buče okarakterišu kao „zverstva ukrajinskih snaga bezbednosti“ i „ukrajinsku propagandu“, ali već postoje brojni dokazi koji potvrđuju da su ljudi u Buči stradali tokom okupacije ruskih trupa. Evropska unija, SAD i UN su ruske zločine nazvali „strašnim, brutalnim i srceparajućim napadima na civile“.\nUpravo su dokazi zločina nad civilnim stanovništvom Ukrajine od strane ruskih trupa, koje evidentiraju međunarodne organizacije za ljudska prava, postali razlog za suspenziju članstva Rusije u Savetu za ljudska prava UN. Ambasadorka SAD u UN Linda Tomas-Grinfild je, u odgovoru na usvajanje dokumenta o uklanjanju Rusije iz UNHCR-a od strane Generalne skupštine UN, rekla da „očiglednom kršitelju ljudskih prava neće biti dozvoljeno da zauzme lidersku poziciju u oblasti ljudskih prava u UN“.\nČinjenice o neverovatnim zločinima Rusa na ukrajinskoj teritoriji tokom invazije na Ukrajinu zabeležene su u mnogim drugim zvaničnim dokumentima velikih međunarodnih organizacija. Generalna skupština UN je od 24. februara usvojila dve rezolucije (2. i 24. marta) kojima se zahteva hitan prekid rata Rusije protiv Ukrajine. U dokumentima se navode zločini Rusije, koje potvrđuje ne samo ukrajinska strana, već i međunarodni posmatrači. Među spornim akcijama ruske vojske protiv ukrajinskih civila navode se: napadi na kolone za evakuaciju, neselektivno granatiranje, namerno oštećenje i miniranje civilne infrastrukture i još mnogo toga.\nOsim toga, američki Stejt department je 23. marta potvrdio da je Rusija počinila ratne zločine na teritoriji Ukrajine, uključujući, između ostalog, neselektivne napade na civile. Međunarodni sud pravde je 16. marta presudio da ruski napadi dovode do masovnih civilnih žrtava, uništenja civilne infrastrukture i humanitarne katastrofe (stav 75).


Citat godine: Alah je odlučio da kazni turske vlasti oduzevši im razum - 23.12.2015, Sputnik Srbija\nAmerički list „Vašington post“ sakupio je izjave svetskih lidera koje, po mišljenju redakcije, najbolje oslikavaju važne događaje godine koja je na izmaku. Jedan... 23.12.2015, Sputnik Srbija\n12:42 23.12.2015 (Osveženo: 12:51 23.12.2015)\n© Sputnik / Vladimir Astapkovich / Uđi u foto-galerijuVladimir Putin\nAmerički list „Vašington post“ sakupio je izjave svetskih lidera koje, po mišljenju redakcije, najbolje oslikavaju važne događaje godine koja je na izmaku. Jedan od ključnih citata 2015. je reakcija predsednika Rusije Vladimira Putina na incident sa obaranjem Su-24.\n„Alah je odlučio da kazni turske vlasti oduzevši im razum“, navodi američki list komentar Vladimira Putina povodom napada na ruski avion. Kako navodi „Vašington post“, Ankara je svojim akcijama pokrenula „rat rečima“ između sila koje su istorijski najviše uticale na region.\n„Neću ostati u ovoj fotelji“ — ovako je turski predsednik prokomentarisao saopštenje da turska kupuje naftu od DAEŠ-a. Erdogan je izjavio da će, ako slične optužbe budu potkrepljene dokazima, on podneti ostavku.\n„Potreba za borbom protiv jačanja terorističkih pretnji koje predstavlja DAEŠ“ postala je jedna od glavnih teza ove godine, uverava „Vašington post“.\nList navodi citat francuskog predsednika Fransoa Olanda: „Francuska se nalazi u ratu“. Ove reči je lider te zemlje izneo nakon niza terorističkih napada u Parizu 13. novembra, kada je poginulo 130 osoba. Francuska je pojačala učešće u borbi protiv DAEŠ-a i pokušala da formira široku koaliciju protiv terorističkih organizacija.\nJoš jedan veliki problem je migraciona kriza, koja je zabeležena u frazi nemačke kancelarke.\n„Prevazići ćemo to!“. Kako primećuje autor članka, njeni očajnički pokušaji da prihvati što više izbeglica doneli su joj titulu „Ličnosti godine“ žurnala „Tajm“, ali ova izjava nije dočekana sa odobrenjem u njenoj zemlji.\nMeđu najznačajnije rečenice ušli su i citati Baraka Obame, Bašara el Asada, Dejvida Kamerona, Aleksisa Ciprasa i drugih svetskih lidera.


Počinje sa radom digitalna platforma "Tanjir po tanjir" - Marketing Mreža\n-Fransin Pikap, stalna predstavnica UNDP-a u Srbiji;\n-Katarina Žigić, izvršna direktorka Banke hrane Beograd;\n-Milica Popović, menadžerka korporativnih komunikacija, Delez Srbija;\n-Jelena Ristić Jazić, direktorka agencije McCann Beograd.\nKampanja iza platforme “Tanjir po tanjir” nije klasična – samim tim, marketinška agencija koja obično iz pozadine pomaže klijentu sada mora istupiti i biti jedan od stubova projekta, kao i poruka koje se šalju u javnost i ukazuju na velike, dramatične probleme u društvu. Sa ovim zaključkom složila se direktorka agencije McCann Beograd, Jelena Ristić Jazić: “U poslednjih godinu dana živimo u momentu u kojem se važno da se okrenemo jedni drugima. Definitivno smo izgradili veći osećaj solidarnosti, jači nego pre, i mi svakako tome doprinosimo već godinama. Ponosna sam što smo osetili momenat da i ovog puta učestvujemo u kampanji kao što je ova, i da joj damo glas – edukujemo, motivišemo i inspirišemo organizacije da učestvuju u ovakvom projektu. “Tanjir po tanjir” je simboličan naziv, jer svako malo koje neko od nas učini svakako može da doprinese da nekome bude bolje. Ova kampanja je idealan primer kako različiti učesnici mogu da se udruže oko određenog cilja.”\nFransin: “Učiniti taj model profitabilnim je pravi izazov, i dobra vest je što u Srbiji već imamo primere koji pokazuju da model funkcioniše – jedan od odličnih primera je kompanija koja koristi ostatke iz restorana i poljoprivredni otpad za stvaranje biogasa, čistog i pristupačnog izvora energije koji pritom omogućava poslovanje u ruralnim područjima. Imamo takođe kompaniju koja pravi esencijalna ulja, a od otpada iz tog procesa prave biopelete i organsko đubrivo. Dokazi da ovaj model poslovno ima smisla sve su brojniji, promena se dešava, i moramo se svi zajedno upustiti u nju.


Nijedno dete ne treba da odrasta samo - Vreme sa detetom - Ringeraja.rs\n72.706 registrovanih članova\nUredništvo portala Ringeraja.rs, 23.11.2017\nGlobalna kampanja posvećena deci u riziku:Svako deseto dete odrasta bez roditeljske brige\nViše od 220 miliona dece, odnosno svako 10 dete na svetu, odrasta bez roditeljske ili drugog adekvatnog oblika brige, podaci su Međunarodne organizacije SOS Dečija sela. Odrastanje bez odgovarajuće brige ostavlja brojne posledice na emotivni, mentalni i fizički razvoj deteta. SOS Dečija sela, kao organizacija posvećena brizi o deci bez roditeljskog staranja i deci i porodicama u riziku, podsećaju da nijedno dete ne treba da odrasta samo.\nSa ciljem da ukaže na položaj dece koja odrastaju bez roditeljskog staranja i dece u riziku i važnost porodičnog okruženja za rast i razvoj deteta, Međunarodna organizacija SOS Dečija sela je, povodom 20. novembra, Svetskog dana deteta, pokrenula kampanju “Nijedno dete ne treba da odrasta samo”, koja danas počinje u više od 100 zemalja širom sveta.\nSOS Dečija sela Srbija, kao deo Međunarodne organizacije SOS Dečija sela, koja u 135 zemalja pomaže više od 1.200.000 ljudi, učestvuju u kampanji, i kroz video koji možete pogledati OVDE doprinose globalnoj poruci – da nijedno dete ne sme biti ostavljeno da odrasta samo, jer ulažući u budućnost deteta doprinosimo razvoju zajednice i celokupnog društva.\nZbog toga, SOS Dečija sela Srbija pozivaju donosioce odluka, organizacija i građane da daju svoj doprinos razvoju društva u kome svako dete ima priliku da odrasta u domu punom ljubavi, uz odgovarajuću brigu, pažnju, negu i mogućnost da u potpunosti ostvari sve svoje potencijale.\nPozivamo vas da pogledate i podelite video SOS Dečijih sela i doprinesete širenju svesti o deci u riziku kojoj je neophodna naša pomoć i podrška.\nPored učešća u globalnoj kampanji „Nijedno dete ne treba da odrasta samo“, SOS Dečija sela Srbija obeležiće Svetski dan deteta i kroz različite aktivnosti u svojim programima. Tako će u SOS Dečijem selu Kraljevo uz podršku kompanije Dr Oetker i bloga „Minjina kuhinjica“ biti organizovana proslava za decu, dok će na programu „Solidarnost“ biti organizovane aktivnosti za decu izbeglice u svim prihvatnim centrima u kojima rade SOS Dečija sela Srbija. „Super autobus“ tim i Centar za podršku porodici „Putokaz“ održaće dve radionice u Osnovnoj školi „Hristo Botev“ u Dimitrovgradu, na kojima će biti reči o pravima deteta i važnosti njihovog poštovanja.\nSOS Dečija sela Srbija, od 2004. godine, obezbeđuju porodični smeštaj deci bez roditeljskog staranja u SOS Dečijem selu Kraljevo i pružaju podršku najugroženijoj deci i porodicama kroz Centre za podršku porodici u Nišu, Obrenovcu i Beogradu, programe podrške hraniteljskim porodicama, Program za podršku zapošljavanju mladih u Beogradu, program hitne pomoći realizovan zemljotresa u Kraljevu, poplava u Obrenovcu i Lazarevcu i program hitne pomoći izbeglicama u tranzitu kroz Srbiju.\nEdukativne igre-kvalitetan i zabavan način...\nUčenje kroz igru je provereno uspešan model učenja kako da dete istovremeno uči na više nivoa i razvija višestruko svoje...\nu temi RE: Kiflice\nSanjica26 RR u 19:58\nMaraj u 19:55\nMaraj u 19:52\nu temi RE: Bolan rast zubica\nvocicana RR u 19:35\nu temi RE: »WOW PRAZNIČNA AVANTURA« - Osvojite sjajne WOW igračke\nPiletina s mediteranskom mešavinom\nMešavina mediteranske i kineske kuhinje\nKakvu hranu vam preferiraju deca?\nKako kaze doktor Stara dobra bakina Ne slusam nikog\nWOW PRAZNIČNA AVANTURA!


Budućnost javnih radiotelevizijskih servisa u Bosni i Hercegovini | Analitika\nUzimajući u obzir izazove sa kojim se susreću javni servisi u BiH, ova studija razmatra tri aspekta relevantna za razumijevanje njihove razvojne perspektive. Prvo, razvoj političkog okvira javnih radiotelevizijskih servisa se ispituje posmatrajući kako su usvojene početne medijske politike i koju su ulogu u procesima donošenja tih politika imali ključni akteri, kao što su EU, međunarodni donatori, lokalne političke elite i civilno društvo. Posebna pažnja se pridaje istraživanju utjecaja kojeg kriteriji pristupanja EU imaju na donošenje politika u oblasti javnih radiotelevizijskih servisa. Drugo, trenutna situacija funkcionisanja javnih radiotelevizijskih servisa u BiH je analizirana, a posebna pažnja posvećena je političkim, pravnim i financijskim faktorima. Konačno, studija istražuje budućnost javnih radiotelevizijskih servisa u kontekstu rapidnih promjena višekanalnog okruženja vođenih konvergencijom, digitalizacijom i širenjem društvenih medija i novih medijskih platformi.