Sutra počinje suđenje Zvonku Veselinoviću iz Zvečana – Nadlanu.com\nObjavljeno 16. juna 2013. / 11:05:37\nSuđenje Zvonku Veselinoviću iz Zvečana i njegovim saradnicima zbog optužbi da su protivpravno prisvojili 32 kamiona u vlasništvu lizing kompanije “Hipo-Alpe Adrija lizing” sutra bi iz drugog pokušaja trebalo da počne pred Specijalnim sudom u Beogradu.\nSpecijalni sud se krajem decembra prošle godine, na neuspešnom početku suđenja, oglasio stvarno nenadležnim za suđenje i i predmet prosledio Višem sudu, ali mu je odlukom suda koji odlučuje o sukobu nadležnosti predmet vraćen na postupanje\nIstog dana kada se oglasio nenadležnim, 24. decembra 2012. godine, Specijalni sud je ukinuo pritvor Veselinoviću u kom je proveo godinu dana, dok je optuženi Dragan Churčić iz Raške prebačen na izdržavanje kazne od dve godine zatvora na koju je osuđen u drugom predmetu.\nVeselinović je obavezan da se sudu javlja svakog ponedeljka i da ne napušta Beograd.\nOptužnicom Tužilaštva za organizovani kriminal Veselinoviću, Churčiću i Milanu Radojičiću stavlja se na teret da su protivpravno prisvojili 32 kamiona u vlasništvu lizing kompanije „Hipo-Alpe Adrija lizing” i sebi pribavili najmanje 237 miliona dinara (dva miliona evra) imovinske koristi.\nOptužnica tereti Veselinovića, Churčića i Radojčića da su protivpravno prisvojili 32 motorna vozila različitih marki u vlašnistvu lizing kompanije “Hipo-Alpe Adrija lizing”.\nVozila je koristila Churčićeva privatna kompanija “Evrokop” sa sedištem u Raškoj, u toku aprila i juna 2008 godine, na osnovu ugovora o finansijskom lizingu koji je njegova kompanija zaključila sa “Hipo alpe adria bankom”, navodi se u optužnici.\nPrema optužnici, u novembru 2010. godine ugovor o lizingu je raskinut, jer je Ćurčićeva firma prestala da plaća rate za lizing.\nMeđutim, umesto da kamione vrate toj kompaniji, njih trojica su ih u drugoj polovini 2010. prebacila na teritoriju Kosovo i Metohiju i tamo nastavili da ih koriste, a zarađeni novac su zadržali za sebe.\nSav prihod koji je ostvaren od korisćenja tih vozila, zadržali su za sebe i tako pribavili protivpravnu imovinsku korist od najmanje 237 miliona dinara. Deo vozila je pronađen na teritoriji Kosova i Metohije.


Ponedjeljak, 02 Mart 2015 14:41\nIz Bosne i Hercegovine u posljednje dvije godine izvezeno je zlata u vrijednosti od 48 miliona KM, potvrđeno je „Dnevnom avazu“ u Upravi za indirektno oporezivanje.\nMeđu skupocjene proizvode ove vrijednosti koji su izašli iz naše zemlje, osim zlatnih, ubrajaju se i draguljarski predmeti te drugi plemeniti metali.\nZanimljivo je da je od ove ukupne brojke u 2013. izvezeno zlata u vrijednosti od 35,4 miliona KM, dok je u prošloj godini preko granice otišlo zlata vrijednog 12,6 miliona maraka.\nInače, u usporedbi s prethodnim godinama, u 2014. osjetan je pad izvoza zlata iz naše zemlje, jer osim rekorda iz 2013. u poslijeratnoj BiH kada je u pitanju izvoz ovog plemenitog metala, primjerice, u 2012. godini izvezeno je zlata čija je vrijednost procijenjena na 19,4 miliona KM.\nS druge strane, kada je u pitanju uvoz zlata i drugih plemenitih metala, njegova vrijednost, barem ona registrirana, znatno je manja od izvoza i u prošloj godini iznosila je 6,4 miliona KM, dok se u dvije prethodne godine ta vrijednost kretala od 6,2 miliona KM odnosno 5,1 milion maraka.\nKako saznaje „Avaz“, zlato se najčešće izvozi u vidu nakita, a sve češće se pretapa u poluge, pa se izvozi u tom obliku. Zlato se iz BiH najviše izvozi u Tursku, Sloveniju, Italiju i Njemačku.\nIzvoznici zlata ne moraju državi ništa platiti dok iz nje izvlače višemilionsku vrijednost, a uprkos upozorenjima vlasnika zlatarskih radnji iz svih krajeva BiH da se neograničenim izvozom zlata narušava ekonomska stabilnost zemlje, godinama niko ne reagira.\nViše iz kategorije: « Broj turista u Srpskoj u januaru veći za 22,6 % Dobit "Boksita" u prošloj godini 2.033.000 KM »


Izvoz struje sa Lima u Italiju – Nadlanu.com\nIzvoz struje sa Lima u Italiju\nObjavljeno 30. juna 2011. / 11:32:28\nKompanija REV potpisala je sa kompanijom GDF Suez energija Italija ugovor o prodaji struje sa budućih hidroelektrana na Limu, objavila je u četvrtak kanadska kompanija Rezervoar kapital, vlasnik REV-a.\nKako se navodi na sajtu Rezervoar kapital korporacije (www.reservoircapitalcorp.com), prema odredbama ugovora, struja proizvedena na dve hidroelektrane, koje će Rev izgraditi na Limu, izvoziće se u Italiju po preovlađujućim tržišnim cenama.\nUslov za realizaciju ugovora je da bar jedna od hidroelektrana bude završena do kraja decembra 2015. godine.\nKompanija REV, ćerka-firma kanadske Rezervoar kapital korporacije, planira da izgradi hidroelektrane Brodarevo jedan i dva na reci Limu, na jugozapadu Srbije. Vrednost investicije je oko 140 miliona evra.\nVANKUVER, 30. juna 2011. (Beta)\nDev Patel u seriji\nSoraja tvrdi da nikada nije bila nasilna


Grčka bi mogla da izgubi 10 milijardi evra prihoda od turizma – The PRESTIGE\nTek 2025. godine Grčka bi mogla da privuče 34,4 miliona turista, koliko je ovu zemlju posjetilo prošle godine. Tako kaže posljednji izvještaj kompanije Ernst & Young o uticaju pandemije na grčki turizam.\nOčekuje se da će ove godine zbog manjeg broja dolazaka popularna evropska ljetnja destinacija zabilježiti gubitak od 10 milijardi evra, što je više i od Italije kojoj turizam u BDP-u učestvuje sa 13 odsto.\nGrčki prihodi od turizma mogli bi da padnu sa 18 milijardi evra iz 2019. na 8,9 milijardi u aktuelnoj godini.\nGrčki hoteli ove godine mogli bi da zabilježe 4,46 milijardi evra manje prometa nego prošle.\nOva procjena izvedena je na osnovu pretpostavke da će u 2020. godini Grčku posjetiti samo 14,5 miliona turista.\nPrema prognozi kompanije EY, kako se svijet bude oporavljao od pandemije, tako će rasti i posjeta. Zato očekuju da će 2024. godine u ovu zemlju možda putovati 24,8 miliona ljudi.\nAmazonova prašuma za opuštanje zaposlenih\nBritanci optimisti: Sporazum sa EU biće najlakši u istoriji


Faktor | Usvojena srednjoročna strategija upravljanja dugom BiH do 2022.\nUsvojena srednjoročna strategija upravljanja dugom BiH do 2022.\nObjavljeno: 23.07.2020. u 15:58\nVijeće ministara BiH je na današnjoj sjednici, a na prijedlog Ministarstva finansija i trezora, usvojilo Srednjoročnu strategiju upravljanja dugom Bosne i Hercegovine za period 2019 – 2022. godine u skladu sa Akcionim planom za provođenje Reformske agende na nivou Vijeća ministara BiH.\nStrategija upravljanja dugom BiH se zasniva na entitetskim i Brčko Distrikt strategijama upravljanja dugom, uključujući dug institucija BiH. Sadrži pregled strukture duga, procjenu stanja zaduženosti te definiše srednjoročne ciljeve upravljanja dugom i daje smjernice za dostizanje postavljenih ciljeva.Strateškim pristupom žele se obezbijediti niži troškovi finansiranja i smanjenje rizika kamatne stope uz prihvatljiviji nivo valutnog i rizika refinansiranja u odnosu na trenutno stanje.\nMinistarstvo finansija i trezora BiH će prilikom budućeg vanjskog zaduživanja primjenjivati smjernice definisane Srednjoročnom strategijom upravljanja dugom BiH za period 2019 - 2022. godine. Srednjoročna strategija upravljanja dugom BiH bit će objavljena na veb-stranici Ministarstva finansija i trezora BiH.\nIstovremeno, Vijeće ministara BiH usvojilo je dokument Bosna i Hercegovina - Ekonomski trendovi – godišnji izvještaj 2019. godine, koji je pripremila Direkcija za ekonomsko planiranje.\nPrema izvještaju, Bosna i Hercegovina je u prošloj godini ostvarila ekonomski rast od oko 2,6 posto, što predstavlja izvjesno usporavanje u odnosu na godinu ranije, kada je iznosio 3,3 posto. Glavno uporište ostvarenog ekonomskog rasta u 2019. godini predstavljala je domaća tražnja kroz povećanje finalne potrošnje i u manjoj mjeri investicija. Investicije u ukupnom BDP-u u Bosni i Hercegovini imaju učešće od oko 11,6 posto, i u prošloj godini ostvarile su solidan rast od 6,2 posto u odnosu na 2018.\nProsječan broj nezaposlenih lica u posmatranoj godini je iznosio 411,2 hiljada što je oko 9 posto manje u poređenju sa 2018. godinom i predstavlja do sada najveći pad broja nezaposlenih lica u BiH. Smanjenje broja nezaposlenih lica registrovano je u oba entiteta.\nBosna i Hercegovina, prema dostupnim podacima za 2019. godinu zabilježila je pad izvoza od 3,4 posto i usporen rast robnog uvoza od 1,2 posto, što je rezultiralo značajnim povećanjem robnog deficita od 8,6 posto, dok je pokrivenost uvoza izvozom smanjena za skoro 3 procentna poena.\nVijeće ministaraMinistarstvo finansija i trezora BiHekonomski rast


Društvo i ekonomija: Nema razloga za paniku zbog nikla - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nNema razloga za paniku zbog nikla\nNe postoji razlog za paniku građana zbog najavljenog istraživanja nikla na teritoriji Srbije, jer eksploatacija nije planirana u skorije vreme, poručuje resorno ministarstvo. Najava ministra Milana Bačevića da će početi ekspolatacija tog metala na više lokacija, među kojima je i Topola, izazvala uznemirenje u tom gradu.\nMinistarstvo prirodnih resursa, rudarstva i prostornog planiranja saopštilo je da ne postoji razlog za zabrinutost građana zbog najavljenog istraživanja nalazišta nikla na teritoriji Srbije, jer eksploatacija nije planirana u skorije vreme.\n"Ministarstvo posebno ukazuje na činjenicu da ne postoji ni jedan opravdan razlog za paniku, s obzirom da je čitava priča o eksploataciji na dugom štapu", navodi se u saopštenju i ističe da istraživanja moraju biti u saglasnosti sa zaštitom i očuvanjem prirodne sredine, a pre svega zdravlja ljudi.\n"Takođe je sasvim izvesno da pomenute zemlje ne bi žrtvovale veliki broj svojih stanovnika zbog nečega što se zove eksploatacija i prerada nikla", navodi se saopštenju.\n"Reč je isključivo o istraživanjima, na koja imaju pravo svi koji apliciraju u okviru pravnih normi i ukoliko postoji prostor za istraživanje", ističe se u Ministarstvu.\n"Kroz pronalaženje strateških partnera i dalje će se zalagati da većinski vlasnik bude država, a kroz izradu novog zakona o geološkim istraživanjima u rudarstvu radiće i na zaštiti naših prirodnih dobara i zaustavljanju njihovog daljeg rasipanja", navodi se u saopštenju.\n"Želimo saradnju i istražne radove da i sami vidimo kakvih ruda i u kojim količinama ima na našem području, ali ne želimo da se bilo šta gradi što će ugroziti životnu sredinu", rekao je Jovanović.


Aviokompanije zbog koronavirusa gube skoro 30 milijardi dolara\nAmbasador Republike Turske Haldun Koç posjetio Osnovnu školu “Alija Nametak” u Zenici\nDanas je na poziv OŠ "Alija Nametak" i Asocijacije Mostovi Prijateljstva BIH-Zenica našu školu posjetio ambasador Republike Turske u BiH Haldun Koç.\nAviokompanije iz azijsko-pacifičkog regiona će zbog epidemije koronavirusa izgubiti 27,8 milijardi dolara, dok će se potražnja za aviokartama u tom regionu smanjiti 13 odsto, pokazale su procjene Međunarodnog udruženja avioprevoznika (IATA).\nS obzirom na to da je procjena rasta projektovana na 4,8 odsto, ukupni pad profita iznosiće 8,2 odsto.\nGubitak prihoda će iznositi 27,8 milijardi USD za aviokompanije u azijsko-pacifičkoj regiji a najveće gubitke zabilježiće kompanije iz Kine, čiji se pad profita samo na domaćem tržištu procjenjuje na 12,8 USD, prenose Nezavisne novine.\nPrema istom scenariju, kompanije koje posluju van tog regiona izgubiće 1,5 milijardi USD, pod pretpostavkom da je pad tražnje ograničen samo na azijska tržišta.\nGubitak na globalnom nivou iznosiće 29,3 milijarde USD, što će, prema procjenama IATA, prilično umanjiti procjene globalnog rasta za ovu godinu.\nProcjene su, kako se navodi u saopćenju, slične onima tokom epidemije SARS-a.\nTada je šestomječni period naglog pada propraćen jednako brzim oporavkom, a u 2003. godini SARS je bio odgovoran za pad prihoda od 5,1 odsto azijsko-pacifičkih aviokompanija.\nAko bi se epidemija proširila na azijsko-pacifička tržišta, onda bi uticaji na aviokompanije iz drugih regiona bili i veći.\nGeneralni direktor IATA Alexandre de Juniac, kazao je da će takav pad potražnje kao rezultat izbijanja koronavirusa imati finansijski uticaj na aviokompanije, posebno za one koje posluju na kineskom tržištu.\n“Procjenjujemo da će se globalni saobraćaj zbog koronavirusa smanjiti za 4,7 odsto, što bi moglo značajno da umanji rast koji smo prethodno prognozirali i da izazove prvi ukupni pad potražnje od krize koju je izazvao SARS 2003. godine”, kazao je Juniac.\nTaj scenario bi se, kako je naveo, pretvorio u gubitak prihoda od 29,3 milijarde USD.\nJuniac je dodao da aviokompanije donose teške odluke za smanjenje kapaciteta, a u nekim slučajevima i ukidanja linija.\n“Ovo će biti veoma teška godina za aviokompanije”, zaključio je Juniac.


Eurobank – m-banking aplikacija za Windows Phone | PC Press\nEurobank – m-banking aplikacija za Windows Phone\n21. mart 2014. Jovana Milićević\nEurobank je razvila m-banking aplikaciju za Windows phone 8, pomoću koja klijentima omogućava da putem mobilnog telefona obavljaju osnovne transakcije brzo, jednostavno i sigurni u bezbednost korišćenja aplikacije.\nAplikacija omogućava brzu pretragu najbliže ekspoziture Eurobank, mogućnost provere datuma isteka dozvoljenog prekoračenja po tekućem računu, kao i korišćenje kreditnog kalkulatora za različite vrste kredita.\n„Eurobank razvila je rešenje koje će klijentima u velikoj meri olakšati svakodnevne obaveze, uz besplatnu prijavu na uslugu.\nPutem Eurobank mbanking aplikacije klijenti mogu da provere stanje na svojim računima, kreditima i kreditnim karticama, plate ratu kredita, kreditne kartice, obave menjačke poslove uz uvid u ažurne kursne liste“, rekao je Miloš Pavlović, direktor IT sektora Eurobanke.\nAplikaciju možete preuzeti ovde, a za korišćenje mbanking usluge svi klijenti banke mogu se prijaviti u najbližoj ekspozituri.\nTagovi: Eurobank, m-banking, mobilna aplikacija, mobilno bankarstvo\n← Održana tribina „Evolucija interneta: Šta nas čeka“\nSiguran backup i miran san →


Jednomjesečni pritvor uhapšenim pripadnicima KPS-a\nFoto: Tanjug/AP | Jednomjesečni pritvor uhapšenim pripadnicima KPS-a\nSrna 31.05.2019 17:24\nPRIŠTINA - Osnovni sud u Prištini prihvatio je danas zahtjev tužioca da se svim uhapšenim pripadnicima Kosovske policijske službe, njih 22, odredi jednomjesečni pritvor, rekao je Srni advokat Miloš Delević.\n"Osnovni sud u Prištini prihvatio je predlog tužioca o određivanju pritvora, ali ćemo odmah po dobijanju rešenja u zakonskom roku uložiti žalbe", rekao je Delević.\nUhapšeni pripadnici Kosovske policijske službe iz pritvora će biti prebačeni u pritvorske jedinice u Grdovcu kod Podujeva, Gnjilanu, Prištini, Prizrenu i Kosovskoj Mitrovici, u zavisnosti od "slobodnih mjesta".\nU akciji Specijalne policije Kosova - ROSU sprovedenoj u utorak, 28. maja, na sjeveru Kosova i Metohije uhapšeno je 19 pripadnika Kosovske policijske službe, od kojih je 11 Srba i po četiri Albanca i Bošnjaka.\nDan kasnije uhapšen je još jedan Srbin, a juče još dvojica.\nKiM Kosovo Kosovo i Metohija Srbija ROSU


Predlaganje projekata za Participativno budžetiranje - Sremske Novine\n7. 07. 2022., 15:48\nPredlaganje projekata za Participativno budžetiranje\nOd 13. septembra Opština Ruma započinje novi ciklus projekta po kojem je prepoznatljiva – „Participativno budžetiranje“. Sedmu godinu zaredom građanima rumske opštine omogućeno je da direktno učestvuju u kreiranju opštinskog budžeta.\nPredlaganje projekata počinje u ponedeljak 13. septembra i trajaće do četvrtka, 23. septembra. Ove godine akcenat će biti stavljen na elektronsko predlaganje projekata, a projektne ideje će se slati na mejl: participativno@ruma.rs. Upitnik za prikupljanje projektnih ideja se moze preuzeti na Zvaničnoj prezentaciji Opštine Ruma www.ruma.rs (od 13. septembra) i u dve zgrade Opštinske uprave u Rumi (Glavna 107 i Orlovićeva 5), kao i u svim seoskim mesnim kancelarijama, gde će u pomenutom periodu biti postavljene i glasačke kutije u koje građani mogu ubaciti predloge.\nSvaki građanin moze da predlozi koliko god zeli projekata, ne postoji ograničen broj, ali bi trebalo da projekti budu u interesu svih građana, kao i da su u nadleznosti lokalne samouprave. Nema ni finansijskih ograničenja za projekte, ali akcenat, kao i do sada, treba da bude na mikro projektima, od lokalnog značaja.\nKlizalište u centralnom parkiću ...\nApel za pomoć malom Stefanu\n115 pacijenata u KCV, otpuštena ...


Benfika pravi novi dil sa Atalantom - Sportske.net\nBenfika pravi novi dil sa Atalantom\nPredsednik 'Orlova' Luis Felipe Viera je otputovao u Italiju s ciljem da dovede napadača za koga u Milanu nisu imali dovoljno stpljenja, piše porugalski list 'O Jogo'.\nMilan ne odustaje od bivšeg igračaBonući prelomio?!Trampa veka - Milan šalje dvojicu za štopera Juventusa!Milan zainteresovan za Zidanovog miljenika?!Milan se rešio još jednog igrača\nMeta šampiona Portugalije je mladi italijanski reprezentativac Andrea Petanja.\nPetanja je dete Milana, koje nikada nije dobilo pravu šansu u seniorskoj konkurenciji. Od svoje 18. godine sat je na pozajmice da se kali, brusio svoj talenat u Sampdoriji, Latini, Vićenci i Askoliju, a prošlog leta ga se 'Milanezi' odriču i on završava u Atalanti.\nZa 'Boginju' je dao pet golova prošle sezone u Seriji A, letos je igrao za 'Azurine' na Evropskom prvenstvu za mlade u Češkoj, zapao je za oko ljudima iz Benfike, koji su već skovali plan kako da ga dovedu.\nNaime, još jedan pitomac Milanove akademije iz Petanjine generacije, Brajan Kristante, drugi deo prošle sezone je igrao u Atalanti kao pozajmljen igrač Benfike.\nPrema saznanjima pomenutog izvora predsednik lisabonskih 'Orlova' Luis Felipe Viera je ponudio predsedniku 'Boginje' Antoniju Persasiju da Kristante ostene u Bergamu za stalno i 4 miliona evra za Petanju. Inače, tržišna vrednost 22-godišnjeg napadača procenjuje se na oko 12 miliona evra.


Referenca ćelije je podrazumevano relativna. Na primer, kad upućujete na ćeliju A2 iz ćelije C2, zapravo upućujete na ćeliju koja se nalazi dve kolone levo (C minus A) i u istom redu (2). Formula koja sadrži relativnu referencu ćelije se menja dok je kopirate iz jedne ćelije u drugu.\nNa primer, ako kopirate formulu = A2 + B2 iz ćelije C2 D2, formulu u D2 prilagođava nadesno za jednu kolonu i postaje = B2 + C2. Ako želite da biste zadržali originalne reference za ćeliju u ovom primeru, kada ga kopirate, možete da referencu na ćeliju apsolutne tako što ćete ispred kolona (A i B) i redova (2) sa znak dolara ($). Zatim, kada kopirate formulu = $A$ 2 + $B$ 2 iz C2 da D2, formula ostaje isti.\nU ređim slučajevima ćete možda morati da podesite da referenca ćelije bude „mešano“ tako što ćete uneti oznaku za dolar ispred vrednosti u koloni ili redu da biste „zaključali“ kolonu odnosno red (na primer $A2 ili B$3). Da biste promenili tip reference ćelije:\nSledeća tabela rezimira kako se ažurira tip reference ako se formula koja sadrži referencu kopira dve ćelije nadole i dve ćelije nadesno.


Velika akcija Balkanprogresa – vaučeri za gorivo za kupljene gume u vrednosti do 1.400 dinara\nU današnjem vremenu krize odlučujući faktor za kupovinu guma je cena. Balkanprogres se odlučio za originalnu akciju, davanje vaučera za gorivo za kupljene gume za svoje maloprodajne servise u Beogradu i Kruševcu. Nadamo se da će akcija Balkanprogresa zainteresovati mnoge koji žele da kupe kvalitetne gume i da pri tome ostvare značajnu uštedu. Detaljnije...\nKruševačka firma Balkanprogres je već više od 20 godina poznata kao uvoznik i distributer putničkih, 4x4, poluteretnih, kamionskih, autobuskih, poljoprivrednih, damper, industrijskih, viljuškar i skuter guma. Povoljnost za kupce je što Balkanprogres direktno sarađuje s proizvođačima kao što su Michelin, Goodyear, Dunlop, Falken, Sava, Tigar, Kormoran, Kama, Marcher, Greckster itd.\nBalkanprogres poseduje dva velika servisa u Beogradu i Kruševcu koji pored prodaje guma pružaju usluge montaže/demonaže, balansiranja, centriranja trapa (za sada u Kruševcu, a uskoro i u Beogradu), punjenja guma azotom, kao i ostale usluge servisiranja guma.


U Kolumbiji izbili ogromni neredi nakon najave o povećanju PDV-a\nKolumbijski ministar finansija podnio je ostavku nakon što je povučen njegov prijedlog porezne reforme koji je izazvao višednevne proteste u kojima je poginulo dvadesetak, a ranjeno više od 800 osoba.\n– Moj ostanak u vladi otežao bi brzo i uspješno postizanje konsenzusa potrebnog za izradu novoga prijedloga reforme – izjavio je Alberto Carrasquilla, koji je na dužnosti ministra finansija bio od dolaska na vlast predsjednika Ivana Duquea 2018. godine.\nPredsjednik države najavio je u nedjelju povlačenje nacrta i izradu novoga, nakon protesta u kojima je, prema podacima ureda narodnog pravobranitelja, poginulo 18 civila i jedan policajac.\nMinistarstvo odbrane izvijestilo je da je u protestima ranjeno 846 osoba, od kojih 306 civila te da je u nemirima koji su izbili tijekom nekih protesta od 28. aprila privedena 431 osoba.\nNakon što je vlada u nekim gradovima angažovala vojsku, nekoliko nevladinih organizacija optužilo je policiju da je pucala na civile.\nMinistar odbrane Diego Molano utvrdio je da su incidenti tijekom protesta bili “unaprijed planirani i organizirani” te da ih “finansiraju disidentske grupe FRAC-a”, koji je odbacio mirovni sporazum potpisan 2016. godine.\nPod pritiskom masovnih protesta, koji su počeli 28. aprila i nastavili se sljedećih dana, predsjednik je u nedjelju najavio povlačenje porezne reforme koja je predstavljena parlamentu 15. aprila, prenose agencije.\nSporno povećanje PDV-a i poreza na dohodak\nPočetni prijedlog izazvao je oštre kritike opozicije, sindikata pa čak i predstavnika stranke na vlasti, koji su ocijenili da bi porezna reforma previše pogodila srednju klasu te da je neprimjerena dok pandemija pogoršava ekonomsku krizu.\nUprkos najavljenom povlačenju prijedloga reforme, nekoliko stotina protestanata ponovno je u ponedjeljak izišlo na ulice Bogote, Medellina, Calija i Barranquille.\nNacionalni štrajkaški odbor, koji je pokrenuo proteste, pozvao je na novi protest u srijedu, premda je u većini gradova ograničeno kretanje dok zemlja prolazi kroz treći val pandemije koronavirusa, s više od 2.9 milijuna slučajeva zaraze i više od 75 hiljada mrtvih od njezina početka.


Očajna treća četvrtina koštala Partizan poraza – ASinfo Portal\nKošarkaši Partizana večeras su u Italiji izgubili od ekipe Trenta rezultatom 69:54, te se tako nisu uspjeli izboriti za plasman u četvrtfinale Evrokupa.\nNišta večeras nije išlo na stranu Partizana budući da su izgubili, dok je Lokomotiva Kubanj slavila u gostima protiv Metropolitena Levaloe, tako da će tek u posljednjem kolu pasti odluka o tome ko iz ove grupe ide dalje.\nIgrači Partizana su vrlo dobro odigrali uvodnih 10 minuta. Nakon početne rezultatske klackalice, uspjeli su da riješe taj dio susreta u svoju korist sa 19:15.\nStvari su se okrenule u drugoj dionici, pa je Trento preokrenuo rezultat u svoju korist do velikog odmora – 29:28 za italijanski tim, što je obećavalo dramatičnu i neizvjesnu utakmicu u nastavku.\nTreća četvrtina je bila kastrofalna, iako su crno-bijeli tricom na početku poveli, uslijedio je očajan period igre, što je Trento iskoristio, riješio četvrtinu u svoju korist 25:8 i u posljednjih 10 minuta ušao sa prednošću od 18 poena.\nMeđutim, nevjerovatni Partizan ubacuje u šestu brzinu i na startu posljednje dionice ima seriju 7:0, smanjujući prednost domaćina i tu staje, dozvoljavajući rivalu da se trgne, digne i konsoliduje.\nNa kraju poraz od 15 razlike, što znači da je Partizan bolji u međusobnom skoru od Trenta, jer je prvi meč dobio sa 28 razlike, ali pitanje je da li će mu to išta značiti na kraju.\nNajefikasniji igrač meča je bio Rašon Tomas sa 17 poena, ali šta znači njegova partija, kad nikoga iz Partizana nije bilo da mu pomogne, jer je Dangubić bio drugi strijelac sa svega osam poena. Trento je bolje rasporedio poene, pa je tako Vilijams ubacio 16, Braun 13, a Sanders 10 poena.\nOve večeri je odigran i drugi meč u grupi. Metropoliten Levaloa je iznenađujuće doživio težak poraz na svom terenu od Lokomotive Kubanj, a sve je bilo jasno već nakon prvog poluvremena, kada je ruski tim vodio sa 20 razlike. Na kraju je bilo 83:61 za “Lokomotivu”, koju su predvodili Vilijams-Gos i Kamings sa postignutih 19, odnosno 18 poena, dok je najraspoloženiji u redovima Metropolitena bio Braun sa 15 poena.\nPosljednje kolo će donijeti rasplet u ovoj nevjerovatno neizvjesnoj grupi.\nPartizan čeka Metropoliten Levaloa i mora do pobjede od 18 poena razlike, ako želi do četvrtfinala, mada može dalje i ako Trento pobijedi Lokomotivu u Rusiji, što baš i nije tako lako.\nTabela: Metropoliten Levaloa 3-2, Trento 3-2, Lokomotiva Kubanj 2-3, Partizan 2-3.\nVrijeme velikih transfera je prošlost


Evropski komesar traži dokaze o pogoršanju medijskih sloboda u Srbiji - 16.02.2015, Sputnik Srbija\nEvropski komesar traži dokaze o pogoršanju medijskih sloboda u Srbiji\nEvropski komesar Johanes Han izjavio je danas u Briselu da je rešen da prati sve vezeno za tvrdnje o pogoršanju položaja i slobode medija u Srbiji, ali je stavio... 16.02.2015, Sputnik Srbija\n20:41 16.02.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nEvropski komesar Johanes Han izjavio je danas u Briselu da je rešen da prati sve vezeno za tvrdnje o pogoršanju položaja i slobode medija u Srbiji, ali je stavio do znanja da su za to potrebni dokazi i opipljivi nalazi, budući da Evropska komisija radi saglasno sa normama vladavine zakona.\nHan je to rekao dopisnicima medija sa zapadnog Balkana uoči poseta Makedoniji i Kosovu i time odgovorio na pitanje da razjasni izjavu da su „otklonjeni nesporazumi“ u vezi sa slobodom medija, koju je on pre par dana dao na konferenciji za novinare sa srpskim premijerom Aleksandrom Vučićem.\nNa pitanje šta mu je to Vučić rekao da bi on zaključio kako nesporazuma između Evropske komisije i vlasti u Beogradu nema, Han je rekao da „kad je u pitanju sloboda medija, ja sam te primedbe čuo više puta i uvek pitam za dokaze“.\n„Želim da pratim te zamerke, ali su mi potrebni određeni dokazi, a ne samo glasine“, naznačio je evropski komesar za proširivanje i susedstvo Evrpske unije.\nNa pitanje novinara nije li „dokaz“ koji je on tražio za tvrdnju o pogoršavanju slobode medija u Srbiji to što je međunarodna novinarska organizacija „Reporteri bez granica“ u poslednjem izveštaju ocenila da je došlo do pogoršanja položaja i slobode medija u Srbiji, Han je uzvratio da „treba videti na osnovu čega su oni dali takvu ocenu“.\n„Mora se videti od čega se sastoji ocena o takvom položaju (slobode medija u Srbiji), a ja imam dosta iskustva s takvim vrednosnim lestvicama, ne zasad u ovom slučaju, pa zato moram videti kojim merilima je utvrđen taj položaj na lestvici“, pojasnio je Han.\n2 Februar 2015, 17:04\nNa opasku da o slobodi medija ne može biti dokaz ako sredstva informisanja samo hvale ono što radi Vlada, evropski komesar je uzvratio da je spreman da dalje prati tu situaciju.\n„A što se tiče medija koji povoljno pišu o premijeru, ima ih i u drugim zemljama, uključujući Zapad, to je samo izolovana naznaka i nikako nije dokaz. Mi ovde treba da gledamo na standarde vladavine zakona, tako da ako bude dokaza, ja ću na to prvi ukazati“, istakao je Han.\nOn je dodao da tu Evropska unija ima svoja pravila i postupak, kao što je godišnji izveštaj o evropskim reformama zemalja zapadnog Balkana i, istakao da je „na to bila skrenuta pažnja“.\n„Ali, nužni su vrlo opipljivi dokazi i onda mi možemo prikladno postupiti, i to se tiče ne samo Srbije, već svih zemalja“, ukazao je evropski komesar.


Sutra protesti u više od 40 gradova širom Srbije pod sloganom “Normalno” – Gerila\nGerila > Politika > Sutra protesti u više od 40 gradova širom Srbije pod sloganom “Normalno”\nobjavljeno na Jun. 07, 2019 u 6:28 pm\nOcenio je da je “najnenormalnije što posle tolike političke krize” u Srbiji i dalje “nema dijaloga izmedju vlasti i opozicije”.\nPrema rečima Obradovića vlast je dobila “potvrdu od medjunarodnih institucija, domaće stručne javnosti, da je sve ono što organizatori protesta i opozicija traže ispravno”, a vlast i dalje “nije spremna da sedne za pregovarački sto i razgovara o promenama u sferi medija i izbornih uslova”.\n“Vučić onda prvi dodje na cilj i kaže, ‘vidite koliko sam ubedljivo pobedio, koliko sam veliki’, a kamera ni jednog trenutka ne prikaže da su ostali učesnici bili vezanih ruku i nogu”, rekao je Obradović.\nOn je kazao da ukoliko “ne dodje do promena u medijskim i izbornim uslovima, opozicija neće učestvovati na izborima”, što će, kako je rekao, dovesti do “još veće političke krize, nesagledivih posledica, gradjanskih tenzija, sukoba, demonstracija, totalnog gradjanskog otpora i neposlušnosti”.\n“Zbog razbijene glave Borka Stefanovića su i počeli protesti u Kruševcu, kasnije prebijanje organizatora protesta u Negotinu, Majdanpeku, a u Žitoradji i Knjaževcu su predsednici opština lično učestvovali u prebijanju opozicionara”, rekao je Obradović.\nTagovi1 od 5 miliona40 gradova8 junboško obradovićdverinaprednjacinormalnoopozicijaprotestisavez za srbijusnssrpska napredna stranka


FOD: Javne nabavke u vrijeme korone su pljačka budžeta - Impuls\nFOD: Javne nabavke u vrijeme korone su pljačka budžeta\nObjavljeno: Utorak, 09 Juni 2020 08:12\nFond otvoreno društvo u toku vanrednog stanja, zbog pandemije virusa korona, izvršio je monitoring 500 javnih nabavki na svim nivoima vlasti u BiH. Zaključak je da su političke elite pandemiju iskoristile za, kako kažu u Fondu, pljačku budžetskog novca.\n"Pojedinci, prvenstveno elite bliske političkim vlastima na svim nivoima, iskoristili su ovaj period. Od svih javnih nabavki, a mi smo ih propratili više od 500 u periodu epidemije, niti jedna nije bila provedena po zakonu. Političke elite izvlače sredstva iz budžeta, prebacuju sredstva na različite načine i koriste za različite svrhe, odnosno koriste za sve ono što nije javno dobro za šta su te javne nabavke namijenjene", rekao je Mervan Miraščija iz Fonda otvoreno društvo BiH.\n"Mi imamo slučaj da su osnovne škole u jeku pandemije, kada nisu radile, nabavljale velike količine potpuno nepotrebnog materijala. Imamo nabavke izgradnje zgrada. Recimo, Ustavni sud BiH u jeku pandemije pokreće izgradnju zgrade vrijednosti 5,2 miliona KM", kaže Miraščija.\n"Običnom računicom, vi možete da vidite da oni nabavljaju računare koji su vrijednosti preko 1.000 KM. Tamo kao da ne rade poreski inspektori, nego rade oni koji igraju igrice, pa su im potrebne tako jake konfiguracije", kaže Miraščija.\n"Ono što je najgore, jeste da sistem javnih nabavki ne poznaje sankcionisanje. To je jedan veliki problem", ističu iz Fonda otvoreno društvo.


Redovno konzumiranje začina ima pozitivan uticaj na kardiovaskularni sistem\nZdravlje Autor:Healthline10. jun. 202113:58\nNa ovonedeljnom onlajn sastanku „NUTRITION 2021“ Američkog društva za ishranu (ASN), naučnici sa „Penn State University“ i „Clemson University“ trebalo bi da predstave nalaze dva istraživanja koja su utvrdila koristi konzumiranja bilja i začina za zdravlje kardiovaskularnog sistema.\n„Istraživanja su pokazala zdravstvene benefite nastale uključivanjem biljaka i začina u ishranu, uključujući i protivupalna svojstva“, rekla je Kajla Kiršner, nutricionista iz bolnice Lenoks Hil u Njujorku, za Healthline.\nJedno istraživanje pokazalo je da dodavanje bilja i začina u obroke može da pomogne u smanjenju krvnog pritiska kod ljudi kojima preti srčana bolest. Druga studija povezala je dodatke začina sa nižim nivoom holesterola kod osoba sa dijabetesom tipa 2.\n„Ovo istraživanje pomoći će nam da procenimo dozu, upotrebu i kratkoročne efekte“, rekla je Kiršner i dodala da se nadaju da će buduće studije pružiti dokaze o dugoročnim efektima.\nOtkrića istraživanja aprovedenih na „Penn State University“ i „Texas Tech University“, koja su ispitivala kardiometaboličke efekte dodavanja bilja i začina u tipičnu američku ishranu, ukazuju na to da dodavanje suvih začina u uobičajene recepte ima blagotvoran efekat na krvni pritisak, glavni faktor rizika za srčane bolesti.\nIstraživanje je obuhvatilo 71 odraslu osobu iz SAD sa gojaznošću i drugim stanjima koja povećavaju rizik od srčanih bolesti. Tokom istraživanja učesnici su jeli tipičnu američku ishranu, gde 50 odsto kalorija dolazi iz ugljenih hidrata, 17 odsto iz proteina i 33 odsto iz masti, uključujući 11 odsto iz zasićenih masti.\nSvake četiri sedmice učesnici su menjali verzije ishrane unoseći različitu količinu začina. Istraživači su otkrili da su učesnici imali najniži nivo krvnog pritiska 24 sata nakon pridržavanja ishrane sa začinima. Međutim, nisu otkrili razlike u nivou holesterola ili šećera u krvi.\nJoš jedna prezentacija na ovonedeljnom sastanku ASN istraživaće rezultate nedavne revizije istraživanja koje je pronašlo vezu između dodataka začina i nižeg nivoa holesterola kod ljudi s dijabetesom tipa 2.\nSistematski pregled dostupnih članaka u časopisima o đumbiru, cimetu, kurkumi, kurkuminu i kurkuminoidima ukazivap je na povezanost sa poboljšanim lipidnim profilom.\nPregled je obuhvatio 28 randomiziranih kontrolisanih ispitivanja, u kojima su ljudi sa dijabetesom tipa 2 dobijali suplemente đumbira, cimeta, kurkume, kurkumina ili kurkuminoida.\nPreliminarni nalazi pokazuju da ovi začini mogu da ponude potencijalnu korist ljudima sa dijabetesom tipa 2 i nezdravim visokim nivoom holesterola.\nIspitivanja su trajala od jednog do tri meseca i dala su različita saznanja za različite začine i njihovo doziranje.


Rumunija nabavlja lansere protivbrodskih raketa - Page\nSeptember 19, 2019, 09:48:36 pm\nPALUBA > Vesti > Vesti iz zemlje i okruženja > Rumunija > Topic: Rumunija nabavlja lansere protivbrodskih raketa\nAuthor Topic: Rumunija nabavlja lansere protivbrodskih raketa (Read 192 times)\nRumunija nabavlja lansere protivbrodskih raketa\n« on: August 26, 2018, 01:34:22 pm »\nRumunska Vlada je 23. avgusta 2018. godine odobrila realizaciju specifične procedure za nabavku mobilnog lansera protivbrodskih raketa; procenjena vrednost ugovora je oko 137 miliona eura, bez poreza.\nUgovor koji bi obuhvatio i inicijalnu logističku podršku, bio bi višegodišnji i bio bi realizovan u periodu između 2018. i 2022. godine.\nZa realizaciju oog projekta potencijalno su zainteresovane četiri kompanije, dve američke i dve evropske: MBDA, Boeing, Saab i Kongsberg.\n1280px-Romanian_4K51_Rubezh_missile_launch.jpg (131.37 KB. 1280x853 - viewed 16 times.)\nOružane snage Rumunije, kada je reč o sposobnosti izvođenja protivbrodskih dejstava upotrebom protivbrodskih raketa, raspolažu zastarelim samohodnim obalskim protivbrodskim lanserom (SOPL) tipa Rubež, kojim je svojevremeno raspolagala i JNA, odnosno Vojska Jugoslavije i lanserima protivbrodskih raketa na raketnoj fregati Marašešti (F-111) i na raketnim korvetama klase Tarantul.\nRumunija će verovatno pribeći nabavci protivbrodskih raketa koje se mogu ugrađivati i na platforme - ratne brodove, s obzirom da im predstoji remont dve fregate klase Type 22, ali i nabavka četiri višenamenske korvete.


Istraživanje: Svaki građanin Srbije ovoliko duguje banci - Infobrif\nIstraživanje: Svaki građanin Srbije ovoliko duguje banci\nObjavljeno 11.06.2019. u 10:57\nKurti: Prisustvo Srbije na severu Kosova i dalje problem,…\nInače, anketa je pokazala da preduzetnici i građani trenutno duguju 2. 372 milijarde dinara. Najzaduženija je privreda sa 1.332 milijarde dinara, građani duguju 989 milijardi, a najmanje preduzetnici – 50 milijardi dinara, pokazuju podaci Udruženja banaka, prenosi list.\nVučić otkrio šta ga muči: Srce mi se cepa…\nSud u Hagu: Srbija ne može da se žali zbog Radete i Jojića; Kuburović: Žalićemo se\nKurti: Što se tiče dijaloga, pitanje če biti dug koji Srbija ima prema Kosovu


Niška televizija » Aktivnije uključivanje mladih u stvaranje bezbednije zajednice (VIDEO)\nObjavljeno 17.04.2015. 17:59\nKako bi naša lokalna zajednica bila bezbednija, neophodno je uključivanje mladih u primenu Strategije za mlade i akcionog plana. Prema rečima gradskog većnika Milana Pešića važno je razgovarati sa mladima, kako bi oni ukazali na probleme koji postoje i šta treba menjati.\nPredstavnici institucija koje se bave pitanjima mladih i Uprave za omladinu i sport okupili su se kako bi sagledali izazove koji se tiču bezbednosti u gradu. Ovakva javna debata samo je jedna od akcija projekta “Bezbednosna kultura mladih“ i ima za cilj aktivnije uključivanje mladih u stvaranje bolje i bezbednije zajednice.\nUčesnici javne debate “Izazovi bezbezdnosti mladih u lokalnoj zajednici“ slažu se da su mladi izloženi nasilju i da im je neophodno bolje okruženje u kome mogu da se dokazuju.\nStrategiju bezbednosti mladih gradska Skupština usvojilaje pred kraj 2013. godine. Niš je jedini grad u Srbiji koji ima ovakav dokument i radnu grupu.


Rukometna poslastica u “Areni” | Radio televizija Gradiška 98,8 MHz\nRukometna poslastica u “Areni”\nU okviru 10. kola Prve mtel rukometne lige Republike Srpske rukometaši ORK” Kozara” Gradiška ugostiće u subotu, 20. novembra, ekipu Slavije iz Istočnog Sarajeva. Utakmica u Areni Gradiška počinje u 16 časova i 30 minuta.\nObe ekipe se nalaze na drugom mjestu tabele Prve m:tel lige Republike Srpske, što garantuje sjajan rukomet. Gosti iz Istočnog Sarajeva su u prošlom kolu nanijeli prvi poraz prvoplasiranoj “Hercegovini”, što govori o koliko se kvalitetnoj ekipi radi.\n“Pozivamo sve ljubitelje rukometa i one kojima je “Kozara” u srcu, da u subotu dođu u “Arenu Gradiška” i podrže naše rukometaše!Vaša podrška za nas je neprocjenjiva”, poručuju iz ORK “Kozara” Gradiška.\nPočela kampanja "Budi oprezan...\nObilježeno 100 godina postojanja G...


Vlast nam govorila kako da podelimo pare - Ozonpress :: internet portal\nVlast nam govorila kako da podelimo pare\nTag: Gornji Milanovac, vlast\nNačin na koji je opština Gornji Milanovac sprovela konkurs za subvencije javnog informisanja na svojoj teritoriji pokazao se kao potpuni skandal.\nOsim nezapamćenog kršenja zakonom propisane procedure, po svedočenju predsednika konkursne Komisije, penzionisanog novinara Miladina Vukosavljevića, opštinska vlast je tokom odlučivanje komisije sugerisala kojim medijima da se daju pare.\nDakle, iz cele priče koju je predsednik Komisije Vukosavljević nedavno ispričao u programu radio stanice Dženarika, jasno je da se, ni komisija ni lokalna vlast, nisu bavili ocenom podnetih projekata nego podobnošću medija koji su konkurisali i željama vlasti kome da se dodeli novac iz budžeta opštine.\nTako je konkurs za sufinansiranje projekata za ostvarivanje javnog interesa u oblasti javnog informisanja na teritoriji opštine Gornji Milanovac, postao farsa u režiji lokalnih moćnika na vlasti.\nPođimo najpre od imenovanja stručne komisije koja je imala zadatak da pročita prispele medijske projekte i da sačini predlog o raspodeli sredstava za Opštinsko veće.\nZanemarivši predloge koje su za članove Komisije dostavila renomirana medijska i novinarska udruženja NUNS, UNS, ANEM, Lokal Press i NDNV, Dejan Kovačević, predsednik opštine u Komisiju je imenovao sledeće „medijaske stručnjake“:\n– Miladin Vukosavljević, penzionisani novinar iz Čačka na predlog Udruženja sportskih novinara Srbije\n– Dragana Čabarkapa, urdenica u redakciji lista „Zov“ i predsednica SINOS (Sindikat novinara Srbije) na predlog Društva novinara Vojvodine\n– Bojan Nešković, medijski radnik u više lokalnih medija u Moravičkom okrugu\nŠta javnost zna o Kovačevićevim medijskim stručnjacima.\nVukosavljević je bio dugogodišnji novinar Čačanskog glasa i jedno vreme glavni i odgovorni urednik ovog lista. Nakon odlaska iz redakcije Čačanskog glasa, bio je direktor Čačak filma, firme koja se za vreme njegovog direktorskog mandata ugasila. Pored novinarstva bavio se i književnim radom pa je po tom osnovu primljen u članstvo Udruženja književnika Srbije. Za člana Komisije u Gornjem Milanovcu predložen od strane Udruženja sportskih novinara Srbije, mada nije poznato da je tokom svoje novinarske karijere napisao bar jednu sportsku vest.\nDragana Čabarkapa, je dugogodišnja novinaraka u Kompaniji Večernje novosti, trenutno raspoređena u izdanju „Zov“. Predsednica je i SINOS-a – sindikata novinara Srbije u kome se malobrojno članstvo svelo mahom na novinare iz Večernjih novosti.\nBojan Nešković je povremeno bio angažovan u pojedinim milanovačkim lokalnim medijima ili dopisništvima medija iz Čačka, a sada zaposlen u opštinskoj upravi.\nŠta je zajedničko za članove komisije?\nNajpre, niko od njih nije nikada prošao obuku za pisanje medijskih projekata u oblasti javnog informisanja u lokalnim medijima.\nNiko od njih nije nikada ni učestvovao u realizaciji medijskog projekta u oblasti javnog informisanja od javnog interesa u lokalnoj sredini.\nZaključak: niko od članova Kovačevićeve komisije nema stručnih ni radnih kvalifikacija da ocenjuje projekte prispele po osnovu konkursa.\nUostalom o kakvim se kvalifikacijama i nezavisnosti u „stručnoj“ oceni medijskih projekata radi najbolje svedoči ono što je predsednik komisije Miladin Vukosavljević rekao uživo gostujući u programu Radio Dženarike.\n„Parodavci“ kako je u jednom trenutku nazvao opštinsku vlast insistirali su da pojedini mediji, kao portal GM Info ne dobiju sredstva jer nisu zadovoljni „saradnjom“ ovog medija sa lokalnom vlašću u prošloj godini. Nasuprot tome za neke druge medije su sugerisali da Komisija opredeli novac iz opštinskog budžeta. U te medije spada portal Novosti dana iz Niša, koji je potpuno nepoznat u Gornjem Milanovcu, ali po rečima Vukosavljevića „vlasnik portala je poreklom iz Gornjeg Milanovca, pa je imao dobru saradnju sa milanovačkom vlašću prošle godine i pomagao je ovima iz opštine oko konkursa i Pravilnika za sufinansiranje medija„.\nSudeći po svemu šta je izgovorio u radijskoj emisiji Vukosavljević je, kao predsednik komisije, bio prilično neinformisan o bitnim detaljima, pa tako: ne zna da li TV Melos i TV Lav svojim signalom pokrivaju ili ne pokrivaju celu teritoriju opštine Gornji Milanovac, za portale Morava Info i Media portal kojima je dodeljena subvencija ne zna o kojim medijima je reč i pretpostavlja da to „nisu portali nego sajtovi nekih televizija„.\nIma doduše i nešto što predsednik komisije zna, a to je da OzonPress nije dobio sredstva jer, kako je službenica opštine rekla nije podnet izveštaj o realizaciji projekta iz prošle godine. Pod takvim uslovima naš projekat nije ni dat članovima komisije na čitanje, ali predsednik komisije ipak zna, na naviđeno, da nismo dostavili dokaze gde i kako će projekat da se realizuje.\nVukosavljević zna još nešto, a to je da su mediji (portali) Agropres i 4N studio delovi GZS i da „mada preovladava reč portal u njihovim nazivima projekti sa kojima su konkurisali nisu programi za portale nego za neke televizije„.\nNa pitanje zašto Agropres i 4N studio kao delovi GZS konkurišu posebno, Vukosavljević je odgovorio „ne znam, verovatno zbog Poreske uprave„.\nIzneo je i svoje ubeđenje da je TV Telemark dobio pojedinačni najveći iznos novca jer je tu uračunat i direktan TV prenos sednica Skupštine opštine Gornji Milanovac, što bi da je istinito, bilo potpuno suprotno Pravilniku o sufinansiranju projekata u oblasti javnog informisanja od javnog interesa.\nZbog neistinitih i proizvoljnih tvrdnji koje je na račun portala GM Info izneo Miladin Vukosavljević, izdavač ovog medija najavio je tužbu nadležnom sudu.\nViše puta u radio emisiji Vukosavljević je izneo tvrdnju da je opštinska vlast dostavila podatak dobijen, navodno, od mobilnih operatera, da većini stanovništva Gornjeg Milanovca nije dostupan Internet, pa samim tim ni portali. Stoga se komisija rukovodila opredeljenjem da prednost u raspodeli para imaju TV, radio i novine. Ovakvo proizvoljno selektovanje medija u konkursnom procesu potpuno je protivzakonito.\nInače uvidom u Rešenje Opštinskog veća utvrdili smo da je predsednik komisije izneo potpuno proizvoljnu i netačnu tvrdnju jer su TV stanice dobile 50% , portali 32,43%, novine 13,51% a radio stanice svega 4,05% od 3,7 miliona dinara koliko je ovim konkursom deljeno.\nUsled svih nepravilnosti i nestručnosti u sprovođenju konkursa dva medija odbila su da potpišu ugovor sa Opštinom Gornji Milanovac.\n– I prošle i ove godine lokalna vlast u Gornjem Milanovcu drastično je potcenila našu prisutnost tj. visoku slušanost u Gornjem Milanovcu, doprinos koji dajemo za blagovremenu o objektivnu informisanost građana opštine, kao i društveni značaj tema koje smo predvideli da plasiramo u projektnim aktivnostima. U odnosu na druge medijske platforme, radio je po procentu slušanosti najzastupljeniji medij u ruralnom delu opštine, a popularan i kod urbanog stanovništva. Međutim, lokalna vlast i njena Komisija koja je delila pare, očigledno ne misle tako pa ih zato i ove, kao i prošle godine, molimo da nam više ne zatrpavaju mailbox svojim saopštenjima i pozivima da pratimo i objavimo šta svakog dana radi opštinska vlast. Verovatno o tim temama može bolje i sadržajnije, a i veći broj Milanovčana, da obaveste mediji iz Niša, Kraljeva i Užica. A mi ćemo se, kao i do sada starati, o svom trošku, da slušaoce u Gornjem Milanovcu obavestimo o svim temama iz njihove lokalne sredine za koje postoji opravdani interes da budu obavešteni – kaže Branko Milovanović, gl. urednik radija Dženarika, ubedljivo najslušanijeg radija u Moravičkom okrugu.\n– Portal GMINFO je „zahvalan“ „stručnoj“ komisiji na opredeljenim novčanim sredstvima i sa zadovoljstvom se odriče dodeljenog iznosa, u nadi da će je lokalna vlast preusmeriti nekome kome su potrebnija. Sa tolikim iznosom GMINFO ne može na kvalitetan način doprineti ostvarivanju javnog interesa gradjana u oblasti javnog informisanja, ali će nastaviti da o svom trošku Milanovčane redovno obaveštava o svim dogadjajima od javnog interesa – navedeno je u saopštenju redakcije GM Info.\nNaprednjačka družina 20/07/2017 u 11:12 Odgovorite\nLjudi grešite što pominjete predsednika opštine u Milanovcu. Nije on sastavljao tu komisiju nego Ostoja i onaj njegov pajtos Gvozden GZS. On je to samo potpisao.\nMiladin je car 20/07/2017 u 11:15 Odgovorite\nSvaka čast Miladinu Vukosavljeviću, što je progovorio istinu i sve ih raskrinkao.


Putovanje do početaka: Od kamenog do metalnog doba na talasima muzike\nU nedelju 31. oktobra posetioci Kulturne stanice Svilara imali su priliku da prisustvuju promociji CD izdanja „Putovanje do početaka”, kompozitora Ljubomira Nikolića, na kojem su se mogli čuti rekonstruisani instrumenti stari 20.000 godina.\nNa ovom posebnom muzičkom događaju publika je uživala u kompozicijama koje su zapravo bazirane na „igri” sa zvukovima praistorije, a koje je autor istraživao više godina, ne bi li, na kraju, kreirao jedinstvenu kolekciju praistorijske muzike i zajedno je u kombinaciji sa elektronskom preneo na kompakt disk izdanje, u saradnji sa nekoliko značajnih muzeja u Evropi i Univerzitetom u Sauthtemptonu.\nKako autor zamišlja prvu „muziku” mogli smo da čujemo tokom projekcije njegovog CD-a, a kasnije i kroz prezentaciju video materijala, odnosno slika sa arheoloških nalazišta su, kao što su Lepenski Vir u Srbiji, Muzej regiona Gvozdenih vrata u Rumuniji, Muzej kulture Vučedol u Hrvatskoj i Muzej Matrice u Mađarskoj.\nTreći deo večeri bio je rezervisan za tribinu, te je publika proputovala od kamenog do metalnog doba, zajedno sa sa autorom Ljubomirom Nikolićem, etnomuzikološkinjom Julijanom Baštić, muzikološkinjom i moderatorkom Branislavom Trifunović i Bojanom Milinkovićem, etnomuzikologom i multi-instrumentalistom.\nProjekat „Putovanje do početaka” istražio je nove načine tumačenja nasleđa u cilju podsticanja poštovanja praistorijskih kultura i svih njihovih oblika i diverziteta u javnosti.


UNS pozvao medije da sutra prekinu program na pet minuta | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna VESTI UNS pozvao medije da sutra prekinu program na pet minuta\nUNS pozvao medije da sutra prekinu program na pet minuta\nUdruženje novinara Srbije (UNS) pozvalo je novinare i medijske radnike da sutra od 11.55 do 12 sati prekinu program u elektronskim medijima, i da objave proglas u kojem se navodi da je sloboda medija u Srbiji ugrožena i da novinari nikada nisu bili u težem ekonomskom položaju i pod većim pritiscima.\nUNS je, povodom Svetskog dana slobode medija koji se obeležava 3. maja, objavio Proglas, u kome navodi da su u godini za nama, vlast, ali i opozicija, demonstrirali bahat odnos prema novinarima i medijima, ističu da su urednici ekspresno smenjivani ili nezakonito otpuštani, a novinari diskriminisani zbog uređivačke politike svojih redakcija, saopšteno je iz tog novinarskog udruženja.\n“Izlazak države iz vlasništva u medijima lokalne vlasti iskoristile su za drastično smanjenje finansiranja medija i tako izvršile dodatni pritisak na njihovu slobodu, što za posledicu ima siromašenje medija, njihovu zavisnost od centara moći, tabloidizaciju, pad etičkih standarda, autocenzuru i visok nivo klijentelizma”, ističu u UNS-u.\nZato, UNS u Proglasu zahteva da vlada pokrene izmenu Zakona o javnom informisanju i medijima kako bi obaveza svih nivoa vlasti bila da raspisuju konkurse za projektno sufinansiranje medijskog sadržaja i da za te namene lokalne samouprave, osim velikih gradova, izdvajaju najmanje dva odsto svojih budžeta, a da kao garancija za izvršenje te obaveze treba da budu predviđene i kazne za funkcionere lokalne samouprave.\nZatim, UNS traži da vlada i medijska zajednica uspostave dijalog o važnim pitanjima medijskih sloboda i potrebe unapređenja kulture javne komunikacije značajne za demokratizaciju srpskog društva.\nVlada takođe, zahteva UNS, što pre da reši status Novinske agencije Tanjug i dovrši privatizaciju Večernjih novosti i Politike, da u izradi Strategije razvoja sistema javnog informisanja i medijskog zakonodavstva postojanje socijalnog dijaloga u medijima bude važan kriterijum za podršku države medijima.\nUNS od vlade Srbije traži i da pruži svu neophodnu podršku Komisiji za istraživanje ubistava novinara, kako bi što pre bila podignuta optužnica za ubice jagodinskog novinara Milana Pantića i rasvetljene okolnosti smrti Dade Vujasinović.\nTakođe, Specijalno tužilaštvo za ratne zločine najzad da počne da radi svoj posao i kada su u pitanju 39 novinara i medijskih radnika srpskih redakcija ubijenih u građanskom ratu u bivšoj Jugoslaviji, na KiM i tokom NATO agresije, “umesto što godinama bez rezultata, po prijavi NUNS-a, istražuje odgovornost novinara osumnjičenih za pripremu i organizovanje ratnih zločina i genocida”.\nUNS zahteva i da se pregovarački tim vlade Srbije za pregovore sa kosovskim institucijama najzad zauzme za zaštitu interesa srpskih medija na Kosovu i Metohiji, a posebno za formiranje nezavisnog televizijskog kanala na srpskom jeziku koji će signalom pokrivati celo Kosovo i Metohiji i koji će imati nezavisan Upravni odbor i finansiranje.\n“Sada čak i Ministarstvo kulture i informisanja priznaje da treba utrostručiti izdvajanja iz budžeta opština i gradova za projektno sufinansiranje medijskog sadržaja od javnog značaja”, navodi se u saopštenju.\nUNS je pozvao novinare i medijske radnike da 3. maja od 11.55 do 12 sati prekinu program u elektronskim medijima, pročitaju Proglas ili ga objave na ekranu, a u onlajn i štampanim medijima da ga objave. (Tanjug, RTV)\nPrethodni tekstUmetnici i miljenici\nSledeći tekstŠta kada se ugasi i poslednja zvezda?


RTS :: „Egzit“ pojačava program tokom izolacije – večeras Karl Koks, stižu i „Migos“, Maseo Pleks…\nMuzika „Egzit“ pojačava program tokom izolacije – večeras Karl Koks, stižu i „Migos“, Maseo Pleks…\npetak, 03. apr 2020, 12:59 -> 17:18\n„Egzit“ pojačava program tokom izolacije – večeras Karl Koks, stižu i „Migos“, Maseo Pleks…\nU protekle dve nedelje gotovo iz celog sveta prati se specijalni „Egzit TV onlajn program“ koji je do sada pratilo preko milion ljudi. Tempo se pojačava i u narednoj nedelji stiže najpopularnija svetska hip-hop grupa „Migos“, Roni Sajz, di-džej superzvezde Nina Kravic i Maseo Pleks, te druge premijere, među kojima je i spektakl koji publika „Egzita“ traži već duže od decenije. Večeras u 20.20, obožavaoci iz celog sveta moći će, na „Fejsbuk“ stranicama Egzita i RTS-a, da gledaju istorijsko zatvaranje festivala 2009. godine kada su Karl Koks i Grin Velve u Dens areni držali desetine hiljada posetilaca na nogama do jutra.\nBrojne druge svetske zvezde i obožavaoci elektronske muzike širom planete, složni su u oceni da je nastup Karla Koksa i Grin Velvea bio jedna od najvećih prekretnica na globalnoj sceni, jer je istovremeno imao energiju izvornih rejvova iz kasnih osamdesetih godina prošlog veka, ali ujedno i najavio jednu novu eru u kojoj će di-džejevi da izrastu u muzičke superzvede na isti onaj način na koji su to pre njih bili stadionski rok bendovi.\n„Egzit“ je ujedno na globalnom nivou bio među pionirima živih prenosa sa nastupa di-džej zvezda, što je u savremenom dobu postao jedan od stubova elektronske scene.\nLjubitelji elektronske muzike pamtiće ovaj petak, jer će „Egzit“ od 17 časova imati još jednu veliku premijeru za njih, i to snimak specijalnog nastupa u moskovskoj izolaciji globalne di-džej superzvede Nine Kravic.\nSubota je kao i uvek rezervisana za kućne nastupe regionalnih izvođača, pa će prvi, tačno u podne, uživo nastupati MKDSL, a redovan večernji termin od 20.20, preuzeće TKNO.\nU nedelju sledi istinska legenda i simbol „Egzitove“ dvodecenijske istorije Roni Sajz čiji ćemo nastup iz 2015. godine gledati u punom „lajv“ formatu sa bendom „Reprazent“ i podsetiti se hitova kao što su Brown Paper Bag ili Heroes koji su obeležili cele generacije.\nVeć u ponedeljak, takođe u 20.20, sledi globalni muzički fenomen „Migos“ i njihov nastup na Petrovaradinskoj tvrđavi iz 2018. godine, na koji su došli pravo sa vrha američke top-liste albuma. „Migos“ je prvo mesto osvojo sa čak dva albuma za samo godinu dana i tako postala jedna od svega pet rep grupa kojima je to uspelo u karijeri.\nUtorak donosi još jedno zatvaranje „Egzita“, ovog puta iz 2015. godine, kada su taj zadatak imali „Simijan mobajl disko“ i Roman Flugel, a već u sredu od 20.20 časova, selimo se na Fjužn binu gde su 2016. prašili britanske legende „Dab pistols“.\nČetvrtak, 9. april, u celosti je posvećen domaćoj i regionalnoj publici, a za ovaj, nimalo jednostavan zadatak biće zadužen niko drugi nego Bajaga i „Instruktori“, koji su održali celovečernji kurs iz horskog pevanja na glavnoj bini „Egzita 2018. godine.\nZa sedam dana, u petak. 10 aprila, do 20.20, u premijernom snimku, očekuje nas jedan od simbola „Egzitove“ Dens arene i miljenik svetske publike, Maseo Pleks, koji je prošle godine izveo jedan od svojih najboljih setova na „Egzitu“, pre nego što je usledio njegov kasniji duet sa Karlom Koksom.


Vučić u veoma teškoj situaciji - JUGPRESS\nVučić u veoma teškoj situaciji\nZa Srbiju je neodrživa praksa koju je do sada negovao predsednik Aleksandar Vučić da ide putem evropskih integracija i istovremeno održava bliske veze sa Rusijom, ocenjuje u intervjuu za Radio Slobodna Evropa (RSE) Ričard Kremer (Richard Kreamer), viši saradnik nevladinog Centar za evropske vrednosti i bezbednosnu politiku, sa sedištem u Pragu.\nKremer je autor nedavno objavljenog izveštaja “Srbija na ivici”, u kojem, između ostalog, iznosi tezu da je ruska invazija okončala dosadašnje balansiranje Srbije između Istoka i Zapada. On u tom radu zastupa i tezu da bi Zapad, ukoliko zvanični Beograd ne odgovori dovoljnom posvećenošću višedecenijskoj podršci Evropske unije(EU) i Sjedinjenih Američkih Država (SAD), trebalo da povuče političku, finansijsku i vojnu pomoć Srbiji.\n“Ne mislim da zapadne vlade čine Srbiji i srpskom narodu bilo kakve usluge, time što nastavljaju da dopuštaju da im zemlja bude negde između. To otvara niz bezbednosnih rizika za celokupnu evroatlantsku zajednicu”, kaže Kremer, te podvlači:\n“Možemo da nastavimo kao i do sada, i dalje ćemo imati te rizike i ništa se neće promeniti. Ili, možemo da kažemo: dugo smo radili na ovome, zaista želimo da vas podržavamo, ali od vas, gospodine Vučiću, ne vidimo rezultate toga što smo uložili u Srbiju. Kao posledicu toga, prekidamo naš dogovor”.\nRSE: Ruska invazija na Ukrajinu stavila je Srbiju u centar pažnje Evropske unije i Sjedinjenih Deržava zbog njenog odbijanja da uvede sankcije Rusiji. Mislite li da će Srbija na kraju promeniti kurs zbog “sve većeg pritiska Zapada” ka svom približavanju EU uprkos tome što je Vučić ponavljao da Srbija neće uvesti sankcije Rusiji?\nPosmatrajući kako je Rusija izvan svojih granica propagirala jedan narativ o tome šta se dešava u Ukrajini, u poređenju sa narativom koji pokušava da “proda” svojim građanima, čini mi se da shvataju da su izgubili bitku za narativ na Zapadu, a to znači da će nastaviti jače da guraju svoj narativ u ruskoj javnosti. To je jedan znak da je potencijalna reintegracija ili barem saradnja sa zapadnim svetom, kao deo poretka nakon Drugog svetskog rata, značajno umanjena.\nRSE: Postoje teorije da je postizborno distanciranje Vučićeve Srpske napredne stranke od Socijalističke partije Srbije – koja ima jake veze sa Rusijom – signal da će Vučić promeniti stav prema Kremlju. Kako to vidite?\nDakle, vidimo te delimične mere, kao što je distanciranje SNS-a od stranaka koje su više naklonjene Rusiji, ali šta nam to zaista govori, s obzirom na ponašanje koje smo do sada videli? Mislim da, iz zapadne perspektive, kada vidimo te znake, niko ne može da čita misli predsednika Srbije, ali mislim da je ovo prava prilika za “tough love” (politika osmišljena da podstakne samopomoć ograničavanjem državnih beneficija).\nBiće potrebno da prođe dosta vremena, ali mislim da su potrebna uveravanja – i štap i šargarepa – iz Vašingtona, Londona, Brisela i Berlina koji će poslati poruku: želimo vas u našem timu, ali, da biste to rešili, moramo da vidimo da ste uradili ovo, jer ako ostavite Huavej unutar vašeg telekomunikacionog sistema ili u sistemu vaše sajber odbrane, dopremanje raketa S-400 u vašu zemlju… sve to je štetno po odbranu i bezbednost evroatlantske zajednice. Tehnologija nas je dovela do toga da ne možemo da priuštimo to da imamo zemlje koje žele da sede na dve stolice.\nRSE: U svojoj analizi ste takođe naveli da “današnja Srbija predstavlja pretnju regionalnoj i transatlantskoj bezbednosti”?\nKremer: Ako pogledate šta se dešavalo poslednjih nekoliko godina, videćete da je bilo nestabilnosti na čitavom nizu tačaka u regionu, a ti slučajevi su poticali direktno iz Srbije. Vratimo se na 2018. godinu, kada smo u bosanskohercegovačkom entitetu Republici Srpskoj videli obnovljeni zanos za većim stepenom autonomije, ako ne i za secesijom tog dela zemlje. Uz to, imali smo i oživljavanje različitih paravojnnih grupa, ponekad maskiranih u veteranske organizacije, povezane sa (ekstremističkom organizacijom) “Srpska čast” iz Niša. Taj tip ultranacionalističkog ekosistema, u kombinaciji sa Srpskom pravoslavnom crkvom i ultranacionalističkim političkim partijama loše su uticali na ono što bismo voleli da vidimo u BiH: konsolidaciju vlasti i mogućnost da se efikasnije upravlja zemljom.\nRSE: Kada govorimo o planovima, u zaključku analize kažete da bi Zapad, ukoliko Beograd ne odgovori dovoljnom javnom posvećenošću višedecenijskoj podršci EU i SAD, trebalo da povuče političku, finansijsku i vojnu pomoć Srbiji. Da li u tom scenariju vidite dugoročne rizike za Evropu i Zapadni Balkan, pošto bi to otvorilo put Rusiji i Kini?\nU suprotnom imaćemo sve isto, a to nas je dovelo do onoga što smo imali početkom ove godine, kada je Milorad Dodik (srpski član Predsedništva BiH) izneo najsnažnijji pokušaj secesije u skorijoj istoriji. Takvi incidenti mi govore da status kvo nije održiv. Sada je vreme za promenu i ovo je prelomna tačka za takvu vrstu “tough love” koja je potrebna sa Zapada, kako bi se postigla ta promena.


Ogromne gužve ispred Torlaka, redovi od ranih sati\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 10.Avg.2020, 10:00\nOgroman red građana koji čekaju PCR te stiranje formirao se i jutros ispred Instituta za vakcine i serume "Torlak" u Beogradu.\nMeđu prvima >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << je jutros oko 4.30 ispred Torlaka bio Slobodan Bugarski iz Beograda koji putuje večeras u Moskvu. Kaže da je znao da su velike gužve, ali da se odlučio za tu ustanovu jer nema zakazivanja i rezultati stižu istog dana.\n"Čekamo u redu od pola pet. Odlučili smo se za 'Torlak' jer se ovde ne zakazuje i rezultati se dobijaju istoga dana, što nama odgovara zbog putovanja. Ukoliko bi odlučili da putujemo bez testa u Austriju, morali bi da provedemo u karantinu 10 dana ili da platimo testiranje koje tamo košta od 140 do 190 evra", rekao je Pajić Tanjugu.\n"Znao sam da je gužva u 'Torlaku', rekao mi je prijatelj koji je već otišao u Moskvu. On je došao u pet i bio 260. po redu, ja sam došao ranije u 4.30 i 16. sam po redu. Večeras u osam putuje, u Istanbul, pa onda u Moskvu", naveo je Lukić.\nU redu smo zatekli i porodicu sa troje dece iz Đevđelije u Makedoniji koji putuju u Nemačku, ali nisu bili raspoloženi za razgovor sa novinarima


Turnir i hokeju na ledu u "Pioniru" - MAMIN SVET\nHome Brinite o sebi\tTurnir i hokeju na ledu u „Pioniru“\nby Angelina Radulović 13. aprila 2013. 0 comment\n[box_info]U Ledenoj dvorani hale „Pionir”, 13. i 14. aprila, održaće se tradicionalni Međunarodni dečji turnir u hokeju na ledu „Miodrag Šišić Šile 2013”, 12. po redu. Učestvovaće 16 klubova (30 ekipa) sa više od 400 mališana, uzrasta od 8 i 10 godina, iz Slovenije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine i Srbije. Organizator turnira je Hokejaški klub „Crvena zvezda”, a pokrovitelj Sekretarijat za sport i omladinu.[/box_info]\nTurnir u hokeju na ledu za decu organizuje se u znak sećanja i poštovanja prema Miodragu Šišiću, čoveku izuzetne hokejaške veštine, ljudskih kvaliteta i posvećenosti ovome sportu. Svečano otvaranje turnira je sutra u 12.30 časova, a zatvaranje u nedelju oko 15.30 časova.\nTurnir i hokeju na ledu u „Pioniru“ was last modified: 13 aprila, 2013 by Angelina Radulović\nPročitajte i ovo: Zavirimo u svet čarolije i magije!


Januar 16, 2019 21:29\nU odgovoru na pitanje novinara sa Islanda koje se odnosilo na negativan uticaj antiruskih sankcija na ekonomiju njegove zemlje, Lavrov je objasnio da je Rusija odlučila da primeni protivsankcije u vezi sa evropskim poljoprivrednim proizvodima, prenosi Tass.\nRuska agencija pojašnjava da su ruske banke obuhvaćene sankcijama Rusiji zbog čega su se ruski poljoprivrednici našli u neravnopravnom položaju kad je reč o mogućnostima da privuku finansijska sredstva za svoju proizvodnju.\n„Rešenje je jednostavno – trebalo bi da odustanemo od takvih metoda vođenja međunarodnih poslova, iako oni sada postaju sve popularniji na Zapadu, pogotovu u SAD. Međutim, postoji samo jedan izlaz – trebalo bi da odustanemo od pokušaja diktiranja, primene nepravične konkurentnosti putem sankcija ili na drugi način“, rekao je Lavrov na konferenciji za novinare posvećenoj rezultatima postignutim 2018. godine.\nOn je dodao da „oni koji prvi počnu da koriste takve metode moraju da preduzmu prvi korak“ ka odustajanju od njih.\n„Često čujemo kako kažu – mi jesmo to započeli, ali trebalo je da nam vi pomognete, mi želimo da ukinemo te sankcije, a Rusija bi trebalo da uradi nešto, dajte nam neki razlog da možemo da pokažemo da ste slušali i učinili nešto korisno za Zapad“, rekao je Lavrov.\nOn je istakao da to nije konstruktivan način poslovanja.\n„Bolje je postupati pošteno – ako su neke stvari urađene i sada većina priznaje da je to bilo pogrešno, onda bi takve stvari trebalo eliminisati. Uzvratićemo ljubav, u to ne sumnjajte, i to će se dogoditi vrlo brzo“, poručio je šef ruske diplomatije.\nRusija ispalila "sinjevu" i "bulavu" iz Arktičkog okeana 18\nNavaljni pušten iz zatvora 10


“Dis-patch” i “Webfest” u Rex-u – CLUBBING.RS\n“Dis-patch” i “Webfest” u Rex-u\nNovember 8, 2009 • No Comments •Latest\nU okviru programa “Dis-patch” festivala i u saradnji sa “Webfest-om” 8. novembra biće predstavljen odnos muzike i interneta.\nInternet i nove tehnologije su imale preloman uticaj na skorije velike promene u svetu muzike i muzičkoj industriji. Zahvaljujući globalnoj mreži, muzika se može naći na svakom mestu u svako vreme, a naziru se i mnogo veće promene, kako u okviru poslovnog aspekta muzičke industrije, tako i na strani slušalaca koji počinju da percepiraju muziku na novi način.\nProgram nazvan “Dot FM” će se fokusirati na lokalne, domaće inicijative i projekte koji istražuju odnos muzike i interneta. Istovremeno, biće predstavljeno nekoliko različitih aspekata: formiranje muzičkog portala kakav je B92 FM, onlajn podršku u domenu muzičkog izdavaštva i društvenih mreža kojom se bavi festival Exit, i na kraju, pregled alternativnih pristupa i licenca u našoj sredini kroz aktivnosti “Slobodne Kulture” i drugih.\nU programu učestvuju Vladan Joler (Exit Festival), Nemanja Pantelić (B92 FM) i Vladimir Jerić (Slobodna Kultura).\nPored domaćih gostiju, u panel diskusiji koja će uslediti nakon njihovih kratkih predstavljanja, učestvovaće i predstavnici velikih svetskih portala i drustvenih mreža "Last FM" (Rupert Cogan) i "Resident Advisor" (Todd Burns). Oni će razmeniti iskustva sa domaćim inicijativama, uz moderaciju Srđana Ercega, predstavnika “Webfesta”.\nNakon održavanja koncerta legendarnog finskog benda “PanSonic” (na fotografiji), od 20.00 u Rexu, “Webfest” i “Dis-patch” zajednički predstavljaju zvaničnu završnu zabavu “Dis-patch” festivala u klubu “Batler” (Francuska 12), iste večeri 8. novembra u 22.00, uz učesće “Last FM” DJ tima, “Billy Jean Collection” i “Every Kid on Speed”.\n“Webfest” je prvi regionalni događaj posvećen internet kreativnosti koji promoviše upotrebu internet tehnologija i predstavlja najbolje web projekte. Festival se održava u periodu od 1. oktobra do 26. novembra.


Prva Petoletka - Trstenik formirana je 23. marta 1949. godine, odlukom vlade Federativne Narodne Republike Jugoslavije u pocetku prvog petogodišnjeg plana razvoja, po kome je dobila svoje ime.\nSkoro pedesetogodišnje postojanje i buduci razvoj obezbedjeni su kroz osnovne delatnosti: istraživanje, projektovanje, konstruisanje, ispitivanje, proizvodnja, montaža, plasman, inženjering i servisiranje svih proizvoda iz bogatog proizvodnog programa Prve petoletke.\n"Prva petoletka" je integralan proizvodjac svih hidraulickih i pneumatskih komponenata i sistema, za sve oblasti primene od podmornica do aviona.\nProizvodni program Prve petoletke cine hidraulicki i pneumaticki uredjaji i sistemi za prenos energije, upravljanja, mehanizaciju i automatizaciju mobilnih sredstava, mašina, postrojenja i prenosa, kao i zaptivni elementi, prikljucni elementi, elektronski sklopovi, alati i pribor.\n"Prva petoletka" ima sertifikat sistema kvaliteta prema standardu ISO 9001 od kuce TÜV CERT za kocione i druge uredjaje i sisteme na drumskim i šinskim vozilima i mobilnim mašinama, sisteme i uredjaje za podmazivanje, pretakanje goriva i maziva, pripremu i proizvodnju sabijenog vazduha, signalizaciju, manipulaciju teretom, rashladne, klima i turbokompresore.\nDanas je "PRVA PETOLETKA" vodeci proizvodac u oblasti vazduhoplovstva, drumskih vozila, šinskih vozila, gradevinskih i poljoprivrednih mašina i plovnih objekata, u rudarstvu i slicno. "PRVA PETOLETKA" maticno preduzece sa 18 akcionarskih društava, danas raspolaže sa oko 300 000 m² poslovnog prostora u kome je smešteno preko 3000 mašina.


PCVesti - HP Project and Portfolio Management rešenje omogućavaju timu za istraživanje i razvoj da precizno raspoređuje resurse\nHP Project and Portfolio Management rešenje omogućavaju timu za istraživanje i razvoj da precizno raspoređuje resurse\nby newsmasteron 01.05.2012\nBEOGRAD, 30. april 2012. – HP objavljuje da je kompanija Kaspersky Lab, vodeći svetski proizvođač bezbednosnog softvera, odabrala rešenje HP Project and Portfolio Management (PPM) za upravljanje projektima u svom odeljenju za istraživanje i razvoj. HP PPM povećava efikasnost upravljanja resursima, timom, projektima i ponudom novih proizvoda.\nKaspersky Lab antivirus tehnologije štite više od 300 miliona korisnika širom sveta, uključujući velike korporacije i državne institucije, kao i mala i srednja preduzeća. Kompanija radi u preko 100 država, ima lokalne kancelarije u 29 zemalja, i preko 2.300 zaposlenih. Uz globalni rast poslovanja, odeljenju za istraživanje i razvoj kompanije Kaspersky Lab bilo je potrebno da centralizuje upravljanje projektima radi dodeljivanja aktivnosti i resursa, uz bolju kontrolu rasporeda projekata.\n„Naš tim za istraživanje i razvoj se tri puta uvećao poslednjih godina i danas ima preko 800 zaposlenih, što je prirodno dovelo do veće kompleksnosti upravljanja projektima“, kaže Nikolay Grebennikov, tehnički direktor i šef odeljenja za istraživanje i razvoj, Kaspersky Lab. „HP PPM sistem daje nam potpuno transparentan uvid u upravljanje ljudskim resursima, što je izuzetno važno zbog toga što kompanija ima prilično kompleksnu matričnu organizacionu strukturu. HP PPM nam omogućava da odluke donosim brzo, na svim nivoima, sve do upravnog odbora.“\nHP PPM omogućava da Kaspersky sprovodi više tehnoloških projekata istovremeno i da priprema sveobuhvatne nedeljne izveštaje o napretku ključnih zadataka, sa detaljima njihove usklađenosti sa planom raspodele resursa. Tim za istraživanje i razvoj sada može da „smesti“ zaposlene iz raznih odeljenje u zajednički rezervoar resursa koji se potom dele između različitih projekata.\nHP PPM predstavlja efikasan skup alata za analiziranje poslovne vrednosti svih projekata vezanih za razvoj novih proizvoda i unapređivanje postojećih. Menadžment kompanije Kaspersky Lab sada može ostvariti uvid u poslovnu vrednost određenog projekata na osnovu objektivnih podataka, proceniti mogućnosti za njegovu implementaciju, i odabrati projekte najvišeg prioriteta na osnovu neophodnih resursa. Ne samo da HP PPM upravlja zavisnostima i raspoređuje vreme i resurse između projekata, već omogućava i kreiranje preciznih razvojnih mapa za narednih 18 meseci.\n„Velika je čast raditi sa međunarodnim IT liderom kakav je Kaspersky Lab“, rekao je Andrei Kutukov, direktor, HP Software, HP Russia. „Nadamo se da će implementacija rešenja HP PPM pomoći kompaniji da postigne najbolje rezultate i pokaže IT tržištu neophodnost implementiranja sličnih rešenja radi uspostavljanja kompetitivnijeg poslovanja.“\nSAD: Facebook popularniji od portala Myspace\nGoogle pokrenuo globalnu kampanju za svoj oblak


HIPER 2015 - UDRUZENJE ASISTENT\nProjekat je nastavak prošlogodišnjeg projekta „Hiperaktivan život“ , Grad Novi Sad među prvima je prepoznao ovaj poremećaj a lokalna samouprava je finansirala projekat i time pokazala da poštuje Zakon o socijalnoj zaštiti kroz razvijanje inovatinosti. Ukazala se potreba za kontinuitetom pružanja pomoći porodicama sa ADHD problemom, sa težištem na većoj edukaciji roditelja . Veliki broj istraživanja govori o visokom nivou stresa koji postoji u porodicama dece sa hiperkinetskim poremećajem (Johnson&Reader, 2002). Ukoliko se roditelji uključe u psihološki tretman počinju da opažaju dečije ponašanje kao kontrolabilno što dovodi do redukcije stresa u čitavoj porodici (Johnston i sar., 2000). Zbog toga je veoma važno da se roditeljima pruži mogućnost da usvoje različita psihološka znanja kako bi se poboljšala interakcija između roditelja i dece koja je zbog prirode poremećaja značajno narušena (Werner, 2003). Usled kontinuirane brige za dete i svakodnevnog stresa roditelji mogu postati socijalno izolovani i depresivni. Pelham and Lang (1999.) su objavili seriju istraživanja koja pokazuju da u ekperimentalnim uslovima čak i kratkotrajna izlaganja dečijem problematičnom ponašanju iz spektra hiperkinetskog poremećaja dovodi do značajnije upotrebe alkohola kod roditelja.\nOvim programom želimo da skrenemo pažnju javnosti i upoznamo što više roditelja sa simptomima ovog poremeđaja, omogućimo njegovo lakše prepoznavanje kod dece, i time i brže lečenje hiperakt. dece. Želimo i da pružimo podršku roditeljima ove dece, ukažemo na načine lečenja, ustanove i stručne službe kojima mogu da se obrate, te da ih naučimo kako da se ophode sa decom i kako da im pomognu na putu do izlečenja. Želimo da se kod hiperaktivne dece poboljša koncentracija i usmeri pažnja na postavljene zadatke i time stvorimo preduslove da se integrišu u obrazovni sistem i u društvenu zajednicu zajedno sa ostalim vršnjacima.\nKako navode Mueller i saradnici (2012.), informiranost i stavovi učitelja o deci sa ADHD-om od posebne su važnosti, s obzirom da su teškoće koje dete ima u školi najčešći razlog njihovog inicijalnog upućivanja na dijagnostičku procenu. Učitelji razredne nastave u svakodnevnom su direktnom kontaktu s detetom, pa tako svojim razumevanjem i reakcijama na detetovo ponašanje mogu imati poseban uticaj na adaptaciju deteta u školski sistem.\nNeurofidbek uređaj snima fiziologiju i moždane talase deteta preko senzora. Ti biološki signali prenose se u kompjuter i pokreću određene kompjuterske igrice i animacije. Dete, bez miša ili džojstika, samo svojim umom i promenama u fiziologiji, pokreće kompjuterske igrice. Prednost ovog metoda, posebno u radu sa decom, je u tome što ga korisnici ne doživljavaju kao lečenje koje im je potrebno zato što su bolesni, niti kao prevaspitavanje jer su nevaspitani ili razmaženi. Oni dolaze da «treniraju mozak», kao što idu na sport da bi trenirali mišiće.\nOvi treninzi daju dugotrajne efekte, posebno u kombinaciji sa fizičkom aktivnošću.\nVažno da se ADHD prepozna u najranijem uzrastu jer su mogućnosti za lečenje, izlečenje i pomake mnogo veće.


Faktor | Šta se dešava sa zahtjevom Dragana Čovića za ulazak vojno-sanitetskog konvoja iz Rusije u BiH\nŠta se dešava sa zahtjevom Dragana Čovića za ulazak vojno-sanitetskog konvoja iz Rusije u BiH\nObjavljeno: 01.05.2020. u 13:15\nFahrudin Radončić: Postupili smo po zakonu\nPovodom novonastale situacije i različitih medijskih komentara zbog najave ulaska vojno - sanitetskog konvoja iz Ruske Federacije u BiH, Ministarstvo sigurnosti BiH saopćava.\nJučer je Ministarstvo vanjskih poslova BiH, odnosno ministrica Bisera Turkoviću upoznala Ministarstvo sigurnosti BiH sa notom koju je dobila od Ambasade Ruske Federacije. Navedenom notom se traži dozvola ulaska na teritoriju BiH za 24 člana medicinskog tima i pet specijaliziranih vojnih ABHO vozila za dekontaminaciju i dezinfekciju, koji bi na osnovu zahtjeva Dragana Čovića, predsjedavajućeg Doma naroda Parlamentarne Skupštine BiH, trebali pružiti pomoć bolnici u Mostaru.\n- Navedeno vam dostavljamo na dalje postupanje, u skladu sa vašim nadležnostima - navodi se u aktu MVP-a.\nAkt je označen vrlo hitno. Odmah po njegovom prijemu ministri Fahrudin Radončić i ministar odbrane Sifet Podžić su obavili usmene konsultacije. Ministar Podžić je Radončiću proslijedio i prvu verziju mišljenja Ministarstva odbrane. To je mišljenje nešto kasnije, u izmijenjenoj tekstulanoj formi, ali potpuno istog značenja da je u pitanju vojna formacija i da se o tome jedino može izjasniti Predsjedništvo BiH, upućeno prema Ministarstvu vanjskih poslova i prema Ministarstvu sigurnosti BiH.\nVeć na osnovu prve verzije mišljenja Ministarstva odbrane BiH, Ministarstvo sigurnosti je uputilo akt prema ministrici Turković i sugerisalo joj da se o svemu hitno upozna Predsjedništvo BiH.\nIz Radončičevog pisma ministrici Turković, koje dostavljamo na uvid javnosti, potpuno je jasno da se Ministarstvo sigurnosti BiH nije miješalo u nadležnosti Ministarstva odbrane BiH, jer to, uostalom, nije moguće ni po zakonu.\nMinistarstvo sigurnosti BiH je prihvatilo mišljenje Ministarstva odbrane BiH te iz tih razloga nije, kao ovlašteni predlagač kada je prelazak granice u pitanju, ni zatražilo hitnu sjednicu Vijeća ministara BiH. Također, ministar sigurnosti nije dao uputu graničnoj policiji da propusti vojno - sanitetski konvoj na granici, već je sve otišlo u nadležnost Predsjedništva BiH.\nMinistrica Turković se kao zamjenica predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH i ministrica vanjskih poslova koja je primila diplomatsku notu, jedina mogla obratiti Predsjedništvu BiH nakon dobijanja odgovora iz Ministarstva odbrane i Ministarstva sigurnosti BiH.\nČinjenica da nam je gospođa Turković uputila akt na postupanje i da su oba ministarstva praktično odbila opciju prelaska ruskog vojno - sanitetskog konvoja preko granice BiH, ne govori ni o kakvom izbjegavanju u vršenju naših odgovornosti ili straha od toga, već o našem punom poštivanju institucija BiH, njihovih jasnih zakonskih nadležnosti i odgovornosti.\nU prilogu dostavljamo akt ministrice Turković i odgovor ministra Radončića, navodi se u saopćenju.\nFahrudin RadončićBisera TurkovićDragan ČovićRuska Federacija\nPomoć iz UAE nije ni bila za BiH, kamioni s respiratorima idu u Crnu Goru, Ministarstvo traži izvinjenje\nZvanično potvrđeno: Tegeltija prihvatio Radončićevu ostavku


Povratak konzervativaca - Izbori u Iranu - Nedeljnik Vreme\nNa parlamentarnim izborima u Iranu prošle sedmice ubedljivo su pobedili islamski konzervativci, što znači da će u novom parlamentu imati ubedljivu većinu. Odziv birača je, prema podacima ministarstva unutrašnjih poslova, bio najmanji od iranske revolucije 1979. godine, jer je na izbore izašlo tek 50,6 odsto glasača. Izbori nisu održani jedino u Bamu, koji je krajem prošle godine teško nastradao u zemljotresu.\nVodeće reformske partije, koje predvodi aktuelni predsednik Muhamed Hatami, bojkotovale su izbore, jer su vrhovni verski vođa Irana ajatolah Ali Hamnei i Savet čuvara revolucije diskvalifikovali 2000 njihovih poslaničkih kandidata, nakon čega se iz izborne trke povuklo i preostalih 1179 reformista. Reformisti su protestovali i zbog gušenja proreformskih medija, te tvrde da su izbori u potpunosti namešteni. Takođe, izbore su bojkotovale i studentske organizacije.\nKAKO SE GLASALO: Vrhovni verski vođa Ali Hamnei pozvao je građane na masovan izlazak kako bi zadao udarac neprijateljima Islamske republike. "Vidite kako oni koji su protiv iranske nacije i revolucije pokušavaju da spreče ljude da izađu na birališta", rekao je Hamnei državnoj televiziji i dodao: "Ne mislim da će to ove mlade ljude, entuzijaste, moći da spreči u ispunjavanju njihove dužnosti."\nDržavni elektronski mediji koje kontrolišu konzervativci sve vreme su emitovali patriotske pesme i slike masovnog glasanja sa proteklih izbora. Ovim izborima ekstremni verski lideri napokon će uspeti da u potpunosti zaustave dosadašnje napore predsednika Hatamija da reformiše i liberalizuje Islamsku republiku. Do sada su to radili masovnom opstrukcijom reformista koji su na vlasti od 2000. godine.\nPorazna za reformiste je i činjenica da su izbore izgubili čak i u svom tradicionalnom uporištu Teheranu, gde je izašlo samo 40 odsto birača. Reformisti, koji su se nadali masovnom bojkotu, nakon ipak uspelih izbora verovatno će u narednom periodu izgubiti politički uticaj.\nNUKLEARNE TENZIJE: Svrha državnih institucija u Iranu je, inače, dovedena u pitanje. Parlament, na primer, za sve ključne odluke mora da traži odobrenje islamskih poglavara. S obzirom na sastav, novi parlament bi mogao da ima slobodne ruke kada je reč o usvajanju budžeta i zakona koje podržavaju konzervativne snage, kao što je novi zakon o državnim medijima.\nOstvarena pobeda konzervativaca znači radikalizaciju i konsolidovanje tih političkih snaga u trenutku kad irački šiitski muslimani traže prevremene izbore i podršku iranskih šiita, dok SAD i saveznici traže nenajavljene inspekcije iranskih nuklearnih postrojenja. Ne treba zaboraviti ni svojevremenu izjavu Džordža Buša, predsednika SAD, nakon događaja u Njujorku 11. septembra 2001, kada je Iran, pored Severne Koreje i Iraka, svrstao u zemlje "osovine zla".\nU međuvremenu, iransko ministarstvo inostranih poslova priznalo je optužbe u kojima se kaže da je Islamska republika od dilera kupovala nuklerane komponente. Ove podatke otkrio je otac pakistanskog nuklearnog programa Abdul Kader Kan prošle nedelje, kada je progovorio o svetskom crnom tržištu nuklearne tehnologije. Kan je priznao da je tehnologiju koja može da se iskoristi za pravljenje atomske bombe prodavao Iranu, Libiji i Severnoj Koreji. Prema tvrdnjama malezijske policije, Kan je Iranu prodao delove za nuklearnu centrifugu u vrednosti od tri miliona dolara.\nIran, međutim, tvrdi da svoj nuklearni program koristi isključivo za proizvodnju struje, te da nikada nije imao nameru da se bavi proizvodnjom nuklearnog oružja. Vašington, međutim, sumnja da Iran stvara programe za razvoj nuklearnog oružja. Odgovor na ovo pitanje daće ove nedelje izveštaj Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA).\nSAD su odnose sa Iranom prekinule još 1979. godine, kada je grupa ekstremista upala u američku ambasadu i u naredna 444 dana kao taoce držala 52 službenika ambasade.\nEvropska unija je prošlog ponedeljka parlamentarne izbore u Iranu ocenila kao nepoštene i nefer, ali su ostavljene otvorene opcije za trgovinske pregovore, sve dok ne stigne izveštaj o tome u kojoj meri zvanični Teheran poštuje dogovor sa IAEA: "To je korak nazad za demokratiju u Iranu. Jasno je da izbori nisu održani u skladu sa onim što mi smatramo poštovanjem međunarodnih normi", izjavio je portparol evropskog komesara za spoljne odnose Krisa Patena prošlog ponedeljka u izjavi datoj svetskim agencijama.\nBritanski ministar spoljnjih poslova Džek Strou je po dolasku u Brisel izjavio da su izbori u Iranu bili "nesavršeni" od samog početka, i istakao da će rezultati izbora svakao uticati na pregovore o trgovinskim odnosima između Irana i Evropske unije.\nZbog osporavanja rezultata izbora buknuli su i prvi protesti na jugu Irana. U gradu Firuzabadu građani su protestovali jer je kancelarija gradonačelnika objavila neočekivano velik broj glasača. Ljudi su izašli na ulice i pozvali da se ponovo prebroje glasovi, sumnjajući u verodostojnost objavljenih rezultata. Nakon što je jednog demonstranta ranio policajac, gomila se razljutila i počela da uništava policijske automobile i napada zgrade administracije. Bilans sukoba je smrt troje odemonstranata i jednog policajca. Do sukoba je došlo i u gradu Izeh kada je grupa ljudi protestovala zbog rezultata izbora.\nNa optužbe međunarodne zajednice reagovao je vođa konzervativaca Golomali Hadadel izjavom da "SAD moraju da prihvate realnost islamske revolucije", što je u budućnosti preduslov za bilo kakvo poboljšanje odnosa sa Vašingtonom. "Amerika ne prihvata realnost islamske revolucije. Sve dok to ne prihvati, teško će doći do bilo kakve promene. Američka vlada ne veruje u islamsku revoluciju i ne želi da je prizna kao nacionalni pokret, a to je početna tačka za svaki budući korak", izjavio je Golomali Hadadel, šef Abadgaran Iran e Islamija, što u prevodu znači Graditelji islamskog Irana. Hadadel je pozvao i IAEA da ne popusti pod pritiscima velikih sila, a naročito SAD. Među članovima Abadgarana nalaze se predstavnici tvrde linije iranskih islamista, kao i ostali koji podržavaju vladavinu ajatolaha Alija Hamneija. Zanimljivo je da se Hamneijev sin nalazi u braku sa ćerkom Golomala Hadadelija.\nNova iranska vlada pod vođstom Hadadela, koji je inače profesor fizike i filozofije, neće se, međutim, složiti s prekidom popuštanja u nizu društvenih ograničenja do kojih je došlo proteklih godina pod vođstvom reformista. U avionima iranske nacionalne vazduhoplovne kompanije putnici se više ne upozoravaju na striktna pravila oblačenja, alkohol se toči u velikom broju restorana, mladi izlaze u provod i povećano je konzumiranje ekstazija, seks pre braka postaje normalna pojava, žene ostvaruju sve veća prava i svi imaju otvoren pristup internetu: "Naravno da želimo da očuvamo islamske vrednosti i islamski moral. Štitićemo ih, ali to ne znači da ćemo posegnuti za nasilnim metodama kako bismo narodu oduzeli određene zakonske slobode", kaže Hadadel.


Na sednici Socijalno-ekonomskog saveta Grada Pirota o uticaju kovida na stanje ekonomije u Okrugu i socijalno – materijalnom položaju građana - Pirot Plus Online\n08. oktobar 2021. 13:57 Privreda Pirot Plus Online\nU prostorijama Ugovorne okružne privredne komore Pirot danas je održana sedma sednica Socijalno – ekonomskog saveta Grada Pirota.\nPredsednik Saveta Jovan Mijalković, u izjavi za medije istakao je da je opšta konstatacija da kovid 19 izaziva veliku ekonomsku krizu koja je na delu. Na ovom sastanku planirano je razmatranje stanja privrede u Pirotu i Pirotskom okrugu i kako mogu da pomognu građanima, rekao je Mijalković. Navodeći o kojim temama će još biti reči, Mijalković je izdvojio temu koju je predložio Savez samostalnih sindikata Srbije, a koja se odnosi na socijalni – materijalni položaj građana.\nPored ostalih članova Socijalno – ekonomskog saveta Grada Pirota, sednici je prisustvovao i Miloš Nenezić, predsedavajući Socijalno – ekonomskog saveta Republike Srbije i predsednik Unije poslodavaca Srbije.\nNenezić je ovom prilikom pohvalio Socijalno – ekonomski savet Grada Pirota ističući da je jedan od retkih u Srbiji koji aktivno radi i stalno upućuje inicijative republičkom savetu.\nNa dnevnom redu sednice bile su sledeće teme:\n- Stanje ekonomije u Pirotskom okrugu - uticaj kovida 19;\n- Informacija o cenama usluga javnih komunalnih preduzeća;\n- Socijalno - materijalni položaj građana u uslovima svetke ekonomske kruze i pokretanje inicijative i dostavljanje inicijative Socijalno - ekonomskom savetu Republike Srbije o održavanju pregovora za visinu minimalne zarade dva puta u toku kalendarske godine.


U toku asfaltiranje ulica u Ostružnici i naselju Partizan | GO Čukarica\nU toku asfaltiranje ulica u Ostružnici i naselju Partizan\nNa inicijativu opštine Čukarica i građana Ostružnice ekipe Beograd puta završile su radove na asfaltiranju Omladinske ulice. Građani ovog dela Ostružnice posle više od deset godina dobili su asfalt, a opština Čukarica reciklažnom podlogom asfaltiraće još nekoliko ulica u ovom delu Čukarice.\nRadove su obišli predsednik opštine Čukarica Srđan Kolarić i član Veća Tatjana Vidojević.\n„ Opština Čukarica asfaltiraće reciklažnim asfaltom više od deset ulica u Ostružnici, rekao je Srđan Kolarić istakavši da će se na taj način rešiti problem sa kojim se građani ovog dela Čukarice godinama suočavaju.\nU razgovoru sa predsednikom Opštine i članom Veća građani Omladinske i okolnih ulica iskoristili su priliku da predsedniku iznesu i druge probleme koje imaju u ovom naselju, koje je bilo nepravedno zapušteno u proteklom periodu.\nTakođe, predsednik opštine Čukarica Srđan Kolarić obišao je radove na asfaltiranju ulica u naselju Partizan na Adi Ciganliji.Građani su izrazili zadovoljstvo i zahvalnost, jer će im radovi koji se sprovode u velikoj meri poboljšati uslove života.


RTS :: Otvoren srpsko-francuski poslovni forum\nEkonomija Otvoren srpsko-francuski poslovni forum\nčetvrtak, 06. nov 2014, 17:03 -> 18:04\nPremijer Francuske Manuel Vals kaže da Francuska shvata da se Srbija nalazi na istorijskoj prekretnici i da njegova zemlja ima ambicije za Srbiju koje su na nivou onih koje ima srpski premijer. Aleksandar Vučić pozvao francuske firme da ulažu u Srbiji.\nPremijeri Srbije i Francuske, Aleksandar Vučić i Manuel Vals, prisustvovali su otvaranju srpsko-francuskog poslovnog foruma u Beogradu, prenosi Tanjug.\nVals je poručio da je Srbija na prekretnici i da može da računa na pomoć Francuske.\n"Znam da nas sada sluša veliki broj Srba i to nas obavezuje da budemo na visokom nivou. Naša vlada je tu", rekao je francuski premijer na otvaranju biznis foruma.\nIstakavši da i činjenica da se forum održava na početku njegove posete Srbiji pokazuje koliki značaj Francuska pridaje ekonomskoj saradnji, Vals je rekao da dobre istorijske veze između dve zemlje sada moraju da se unaprede mnogo jačim ekonomskim vezama.\n"Na vama, privrednim subjektima jeste da se obezbede ideje, investicije i radna mesta. Premijer Vučić nam je postavio cilj visoko time što je rekao koliko je radnih mesta u Srbiji otvorila Nemačka", rekao je Vals, podsetivši da je Francuska tek deseti direktni investitor u Srbiji.\nPrema njegovim rečima, trgovinska razmena nije na zadovoljavajućem novu, ali napreduje.\n"To povećanje izvoza u Francusku i druge zemlje je dobra vest za ekonomiju Srbije. To potvrđuje da strategija Vlade Srbije daje rezultate. Na nama sa francuske strane je da uspostavimo ravnotežu trgovinskog bilansa".\nPoverenje u saradnju sa Srbijom\nGovoreći o entuzijazmu i poverenju u saradnju sa Srbijom, Vals je rekao da se oni baziraju na dva pozitivna signala – opredeljenju Srbije da ide u EU i koherentnosti razmena između dve zemlje.\n"Iako je teško uskočiti u voz u pokretu, Srbija je na putu ka EU već ostvarila značajne napore, a poslednji Izveštaj EK je bio veoma pozitivan", rekao je Vals.\nDodao je da se Srbija opredelila da se organizuje za novi način funkcionisanja ekonomskog života.\nGovoreći o oblastima najperspektivnijim za saradnju, Vals je posebno istakao infrastrukturu i saobraćaj, naglasivši da bi bez železničkih veza i auto-puteva ekonomski razvoj Srbije bio hendikepiran.\n"U Francuskoj imamo znanja i iskustva koje želimo da podelimo", kaže Vals.\nNajavljujući Memorandum o razumevanju za gradnju metroa u Beogradu, francuski premijer je rekao da će to biti strukturni projekat za Beograd i Srbiju, posebno ako se ima u vidu ambiciozna vizija premijera Vučića za glavni grad.\nMemorandum će biti potpisan i za Aerodrom "Nikola Tesla", rekao je Vals dodajući da eksperti rade na pronalaženju najboljih rešenja za finansiranje projekta metroa.\n"Memorandum – jedan papir, mi čekamo realizaciju", istakao je francuski premijer.\nPoziv francuskim firmama da dođu u Srbiju\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić rekao je da je od francuskog premijera Manuela Valsa dobio uveravanja da će ta zemlja davati još snažniju podršku Srbiji na evropskom putu.\nPozvao je francuske kompanije da budu što prisutnije u Srbiji, gde ih čeka puna politička i ekonomska stabilnost.\nSrbija je dobro mesto za francuske investitore, želeo bih još veći broj francuskih firmi u Srbiji i da postignemo rezultate u kratkom roku, rekao je Vučić na otvaranju biznis foruma Francuske i Srbije.\nVučić je rekao da su dve zemlje prijatelji i da su razgovarali o najkonkretnijim ekonomskim projektima jer je potrebno da se sa polja prijateljstva, ljubavi i solidarnosti pređe na ekonomske teme i ono što znači rešavanje problema za građane.\nU Srbiji je danas 91 francuska firma koja zapošljava 10.000 ljudi, očekujem da zaposle dvostruko više, rekao je Vučić, navodeći da su u Srbiji sve bolji uslovi za ulaganje.\n(petak, 07. nov 2014, 08:23) - Raki [neregistrovani]\nzar premijer francuske nema ama baš nigde da ide ili nema mišta da radi pa došao u prijateljsku Srbiju na čašicu razgovora. Čovek\ndošao da ozdravi svoje kompanije i obezbedi posao u zemljama u "razvoju" kao što je Srbija. Gde je interes zemlje sa 70% zaduženja\nBDP-a da sada uzima kredite za metro.


Šoškić o novoj pomoći: To nije primereno u bilo kojoj situaciji\nBiznis Autor:N127. jul. 202120:04\nProfesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu Dejan Šoškić kaže da bi se, povodom nove pomoći države svim punoletnim građanima od 20 evra, pridružio "onima koji su vrlo rezervisani oko toga da se u ovoj situaciji daje pomoć svima neselektivno, i onima kojima treba i onima kojima ne treba, nijedna zemlja nije toliko bogata da daje pomoć bogatima".\n„To nije primereno u bilo kojoj situaciji, pogotovu sada kada smo u prošloj godini imali veoma visok fiskalni deficit od više od osam odsto BDP, i u tom smislu Srbija je jedna od zemalja koja je imala najviši deficit u Evropi, i to je bio razlog za sasvim opravdana reagovanja Fiskalnog saveta i drugih ekonomista da se u ovoj godini stvari stave više pod kontrolu, što se, vidimo, nije desilo, verovatno su razlozi u domenu politike“, ocenjuje Šoškić u Danu uživo na TV N1.\nNa pitanje da li nova pomoć može da podstakne potrošnju, on smatra da ne može.\n„Ta pomoć nekome treba i takvima bi je trebalo dati, ali ima čitav niz onih koji u ovoj pandemiji nisu izgubili dohotke, neki su i bili na dobitku… Domaća potrošnja je već povećana, dodatno povećanje domaće potrošnje bez izrazitijeg rasta BDP nije sada poželjno, pogotovo što treba da imamo u vidu tradicionalnu boljku naše ekonomije, a to je da kada porastu plate to se najčešće odrazi na rast uvoza, prosto naša privreda nedovoljno ima bogatu proizvodnju da ponudi domaćoj tražnji“, ističe Šoškić.\nNovac za pomoć privredi Vlada poklonila Eparhiji bačkoj\nA na to zašto je opasan fiskalni deficit, on kaže da „ukoliko zemlja nastavi da se zadužuje, mi podižemo dug u odnosu na BDP, taj se novac mora vratiti, kada se troši iz tog fiskalnog deficita velika je razlika da li trošite na nešto što će u budućnost povećati ekonomsku aktivnost ili na ovakva linearna davanja, koja neće direktno uticati na buduću sposobnost vraćanja duga“.\nIstičući da je „vrlo važno na šta se novac troši“, on navodi da „mi mnogo zavisimo od raspoloženja stranih investitora i vrlo često se nažalost zadužujemo u stranoj valuti, i zato treba biti obazriv“.\nPovećanje minimalca – mera u dobrom pravcu\nNa pitanje kako ocenjuje najavljeno povećanje minimalca za 2022. sa sadašnjih 32.000 dinara na 35.000 dinara, on smatra da je to „mera u dobrom pravcu, u smislu smanjivanja velike razlike u dohocima u našoj zemlji, ali da će to bitnije povećati životni standard – mislim da neće“.\n„Srbija mora da uđe u zonu viših i održivo visokih stopa privrednog rasta i to u dužem periodu. To treba da bude bazirano na rastu investicija, i to pre svega domaćih privatnih investicija koje počivaju na dobrom poslovnom ambijentu, razvijenim institucijama, odsustvu korupcije, investiranju u nauku i tehnologiju“, ukazuje on.\nA kako gleda na diskrapanciju između utiska građana da životne namirnice stalno poskupljuju i statistike koja kaže da su 23 životne namirnice poskupele samo 0,5 odsto, on pojašnjava da je „pokazatelj inflacije jedan model potrošnje koji ne mora da odgovara strukturi potrošnje svakog građanina“, odnosno u zavisnosti od toga na šta građani troše, imaće utisak da li ima ili nema inflacije.\n„Ono što mi zovemo inflacija to je indeks potrošačkih cena, to je korpa roba i usluga čije se cene prate i za koje se misli da ih prosečan građanin koristi. Zvanična inflacija je samo jedna vrsta procene, prava inflacija treba da zahvati sve robe i usluge, i to se zove deflator BDP“, kaže Šoškić.\nOn poručuje da treba ići u pravcu celovite reforme dohodaka, kako bi se smanjivale razlike, kao i da se ide u pravcu progresivnijih oporezivanja.\n„Istraživanja pokazuju da smo mi od zemlje koja je pre 30, 40 godina imala najravnomernije dohotke, postali jedna od zemalja sa najneravnomernijim dohocima. Nejednakost u dohocima se pretvara u nejednakost u mogućnostima, a to je loše. Ako naše društvo ide ka tome da ako je neko rođen u neadekvatnim uslovima neće imati pristup obrazovanju, lečenju, onda se to odražava na ukupne performanse nacionalne ekonomije“, upozorava Šoškić.\nA na pitanje da li će Srbija ostvariti planirani rast i šta će se desiti ako u tome ne uspe, on navodi da je većina međunarodnih institucija procenila da bi Srbija mogla u ovoj godini da ima rast BDP od tri do pet odsto, a da smo „mi ti koji smo rekli da će to biti šest odsto, pa i više“.\n„Ozbiljne analize su dosta konzervativnije. Možda rast bude manji, i to ne treba da nas iznenadi. Posledica će biti da će ti planirani rashodi na bazi takvog BDP koji se nije realizovao u većoj meri uticati na rast duga u odnosu na BDP i pokvariti našu fiskalnu situaciju“, ocenjuje Šoškić.\nBONUS VIDEO: Anketa: Penzioneri protiv Vučića\nDejan Šoškićminimalacnova pomoć države


SAD nisu uspele da dokažu postojanje hemijskog oružja u sirijskoj bazi - Sputnjik Srbija\n12:57 28 Januar 2020\nSAD nisu uspele da dokažu postojanje hemijskog oružja u sirijskoj bazi\n15:50 08.04.2017 (osveženo 15:51 08.04.2017) Preuzmite kraći link\nPentagon i američki Stejt department nisu uspeli da dokažu postojanje hemijskog oružja na sirijskom aerodromu koji su raketirale SAD, saopštilo je Ministarstvo odbrane Rusije.\nPredstavnici medija koji su posetili bazu takođe nisu tamo našli nikakvo hemijsko oružje, dodao je Konašenkov.\n„Aerodrom je posetilo više desetina predstavnika medija, lokalne uprave, vatrogasci, policija, da ne pominjemo sirijske vojnike. Ni skladišta, ni municija koja sadrži hemijsko oružje nisu pronađeni na aerodromu Šairat. Niko ko je bio na aerodromu ne nosi gas masku i oseća se apsolutno dobro“, rekao je on.\nRusija ima pravo da udari ne samo po teroristima, nego i po Amerikancima, ako im pomažu\n„Stoga je jedini način da se dobiju objektivni dokazi o navodnom posedovanju hemijskog oružja na Šairatu i pokazati svetu je da se tamo uputi komisija eksperata“, zaključio je on.\nU noći između četvrtka i petka SAD su lansirale više od 50 raketa „tomahavk“ na sirijski vojni aerodrom u Šairatu. U napadu je poginulo devet osoba, među kojima četvoro dece. Posle napada Rusija je suspendovala Memorandum o sprečavanju incidenata, zaključen sa Vašingtonom, i na sednici SB UN ocenila napad kao kršenje međunarodnog prava.\nMoskva: Predata nota vojnom atašeu SAD o prekidu Memoranduma o izbegavanju incidenata\nRusko ministarstvo odbrane: Samo 23 rakete pogodile cilj, gde su ostale?\nraketni napad, dokazi, hemijsko oružje, Ministarstvo odbrane Rusije, Stejt department, Pentagon, Igor Konašenkov, Sirija, SAD, Rusija


23 01 PK Srbije\nutorak, 23 januar 2018 16:39\nPrivredna komora Srbije pozvala je privrednike da svoje kompanije i brendove kandiduju za prestižno priznanje „Najbolje iz Srbije“ do utorka, 6. februara. Privredna komora Srbije, u saradnji sa Ministarstvom trgovine, turizma i telekomunikacija, akciju „Najbolje iz Srbije“ organizuje trinaesti put. Najbolji robni i korporativni brendovi ove godine biće izabrani u 24 kategorije, među kojima su i tri nove – Najbolji hotel u Srbiji, Najbolji „mali“ turistički smeštaj u Srbiji i Najbolji organski proizvod iz Srbije.\nTradicionalna akcija podiže vidljivost domaćih brendova, a priznanje koje je od 2004. ponelo 312 dobitnika u različitim kategorijama, postalo je merilo uspeha i tržišne prepoznatljivosti. Prateći moderne trendove i zahteve tržišta, akcija „Najbolje iz Srbije 2017“ osvežena je i inovirana, kako na planu metodologije i kategorija, tako i u pogledu interakcije sa učesnicima i potrošačima, jer je znatno pojednostavljeno prijavljivanje i glasanje.\nUčešće u akciji je besplatno, prijavljivanje kompanija i glasanje je onlajn na zvaničnom sajtu, a informacije će biti dostupne i na društvenim mrežama ove akcije i Privredne komore Srbije.