vakcinacija protiv korone misljenje gradjana | Magazin | Zdravlje\n28. oktobar, 20:01\nIZNENADIĆE VAS KOLIKO SRBA NE ŽELI DA SE VAKCINIŠE PROTIV KORONE: Evo i šta misle o obaveznoj vakcinaciji! 80 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n09.07.2021. / 18:23\nLjudi koji definitivno ne žele da se vakcinišu protiv korone zapravo je malo, ali su najglasniji! Pročitajte i koji je stav građana o obaveznoj imunizaciji!\nVakcinacija u Srbiji traje od kraja decembra i iako je na početku veliki broj građana bio zaintereosvan i imunizacija je išla velikom brzinom, čini se da je došlo do usporavanja. Stručnjaci upozoravaju da je potrebno da ubrzamo vakcinaciju da bismo sprečili novi talas epidemije, a iz onoga što se vidi na društvenim mrežama deluje kao da ljudi ne žele da se vakcinišu - evo kako zapravo stoje stvari.\nRaspoloženje javnog mnjenja prema vakcinaciji\nPrema podacima sa reprezentativnog uzorka punoletnih građana Srbije koji su prikupljeni u aprilu, a zatim i u maju 2021. godine (IPSOS), raste broj građana koji su se vakcinisali ili prijavili za vakcinu protiv kovida-19, tako da je takvih više od pola (53% u maju). Isto se jasno vidi i iz zvaničnih podataka o broju vakcinisanih (vakcinacija.gov.rs).\nOdlučnih protivnika vakcinacije, onih koji tvrde da su odlučili da se ne vakcinišu i da ni pod kojim uslovima neće promeniti mišljenje, zapravo je relativno malo - čine između 7% i 8% ukupne punoletne populacije, i po ovome se Srbija nalazi u evropskom proseku (za upoređivanje se može konsultovati yougov praćenje vakcinalnog raspoloženja).\nMnogi će se verovatno iznenaditi ovim podatkom, a oni najskeptičniji će ga verovatno i dovesti u pitanje. Istraživači javnog mnjenja i društveni naučnici, međutim, znaju da javnost često precenjuje raširenost ekstremnih mišljenja. Ovo je zbog toga što su njihovi zastupnici glasni i motivisani da se o ovim pitanjima izjasne i diskutuju, pa često, na primer, dominiraju u sekcijama za komentare u onlajn medijima ili na društvenim mrežama. Takozvana "tiha većina" se uglavnom na taj način ne oglašava.\nU prilog ovakvoj slici javnog mnjenja idu i odgovori na pitanje "Koliko imate poverenja u nauku i naučna dostignuća": u majskom istraživanju samo je ukupno 12% punoletnih građana izrazilo makar izvestan stepen nepoverenja, dok je gotovo tri četvrtine (74%) izjavilo da ima poverenja u nauku, a među njima su najbrojniji oni koji imaju potpuno poverenje (42%). U grupi mlađih od 30 godina, nešto su malobrojniji oni sa potpunim poverenjem, ali i dalje gotovo dve trećine (65%) ima poverenja u nauku.\n"Vakcinisaću se, ali ne znam kada"\nVažno je znati da značajan broj ljudi (30% u nevakcinisanoj opštoj populaciji i čak 60% u nevakcinisanoj populaciji do 30 godina) još uvek nije definitivno doneo odluku o vakcinaciji, ali i da je među njima najviše onih koji kažu da će se verovatno vakcinisati.\nProcenat vakcinisanih, međutim, poslednjih meseci ne raste istim tempom kao na početku. Ni ova pojava nije neočekivana, niti specifična samo za naše okolnosti (u literaturi se naziva "vakcinalnim platoom"), ali je važno razumeti šta bi ovu grupu ljudi podstaklo da se što pre vakcinišu, postoje li neke barijere koje ih u tome sprečavaju i pomoći im da donesu informisanu odluku.\nPodsticaji za vakcinaciju\nS obzirom na to da kovid-19 daje dramatično različitu kliničku sliku za mlade i starije, nije neobično što se po uzrastu beleže najveće razlike u razlozima za vakcinaciju, iako je suštinski pogrešno uverenje da je za mlade virus bezopasan.\nNa primer, posmatrajući opštu populaciju, građani tvrde da im je važno bilo ili još uvek jeste da se vakcina pokaže kao bezbedna i kao efikasna u zaštiti protiv kovida-19, ali bi im pomoglo da donesu odluku da se vakcinišu i ako im to preporuči zdravstveni radnik u kojeg imaju poverenja.\nZnanje o tome da će moći da putuju je u opštoj populaciji tek na četvrtom mestu po važnosti, dok je za mlade ljude, nakon pomenute bezbednosti vakcine, ovo drugi najsnažniji podsticaj da se vakcinišu. Podaci ukazuju na to da je za mlade ljude jedan od važnih razloga za vakcinaciju i to što bi vakcina mogla da im obezbedi slobodu kretanja i vraćanje normalnom životu (putovanja, koncerti).\nOvo ne treba da bude razlog za njihovu osudu ili stigmatizaciju - svi razlozi koji dovode do vakcinacije su jednako opravdani. U kvalitativnom istraživanju koje su sproveli članovi LIRA laboratorije pri Filozofskom fakultetu u Beogradu, mladi ljudi kažu da su se vakcinisali ili će to učiniti da bi zaštitili ranjivije članove porodice ili društva u celini, odnosno da bi "skinuli teret" sa sebe i prestali da brinu o tome da ne zaraze nekoga. Izgleda da je ipak moguće da vakcinacija bude tema oko koje se društvo udružuje i pokazuje solidarnost, a ne tema podela i polarizacije.\nIstraživanja kažu da mogući podsticaji za mlade mogu biti: vaučeri za putovanja u zemlji i inostranstvu, lutrija sa primamljivim nagradama (npr. u kriptovaluti), pristup koncertima, festivalima i utakmicama, ali i pravo korišćenja kolektivnog smeštaja (npr. studentskih domova) ili mogućnost da se uživo prisustvuje predavanjima na fakultetima.\nBarijere za vakcinaciju\nKome vakcina nije preporučena? Podaci pokazuju i da, u odnosu na očekivan procenat u populaciji, relativno visok procenat ljudi veruje da im vakcina nije preporučena iz zdravstvenih razloga. Ovaj procenat je posebno visok u grupi žena do 30 godina, verovatno zbog pogrešnih uverenja o vezi između vakcine i neplodnosti ili preporuka koje su u početku važile za trudnice i dojilje.\nStoga je važno jasno i ponovljeno istaći da su kontraindikacije za sve dostupne vakcine malobrojne, ali i da su se preporuke menjale sa prikupljanjem podataka o efektima vakcine na različite ranjive grupe. Drugim rečima, ono što je važilo na početku vakcinacije (u januaru) sada više ne važi i vakcina se preporučuje ogromnoj većini građana.\nŠta je rizičnije, kovid-19 ili vakcina?\nI u opštoj populaciji, a posebno među mladima, značajan procenat ljudi veruje da je za njih vakcina jednako opasna ili opasnija od kovida-19, a čak više od polovine mlađih od 30 deli taj stav.\nKovid-19 je ozbiljna bolest, a sve je više podataka i o dugoročnim zdravstvenim posledicama kod onih koji je preleže. Nasuprot tome, iako vakcine imaju nuspojave koje mogu biti neprijatne, one su u najvećem broju slučajeva blage i prolazne (kao što su povišena temperatura ili bol u mišićima). Zbog toga je važno pomoći ljudima da ispravno procene rizik od kovida koji je nemerljivo veći od bilo koje vakcine.\nMožda deluje preterano, ali istraživanja jasno pokazuju da su rizici od vakcine zapravo značajno manji i od rizika koje sa sobom nose neka svakodnevna ponašanja kao što su vožnja automobila, bicikla ili uzimanje aspirina.\nDa li je jak imunitet dovoljna zaštita od kovida-19?\nIako veći procenat građana (43%) veruje da ovo nije tačno, značajan je broj i onih (38%) koji misle da je barem delimično ili potpuno tačno. Nakon više od godinu dana pandemije jasno je, nažalost, da zdrava ishrana i uzimanje dodataka ishrani, nisu dovoljna prevencija od zaražavanja korona virusom, i da je jedina sigurna zaštita, a koja pritom omogućava povratak normalnom životu, vakcinacija.\nDovoljno je dokumentovanih primera i u domaćim i međunarodnim istraživanjima koji ukazuju na to da i ljudi sa zdravim životnim stilom, kao i mladi ljudi bez ikakvih hroničnih oboljenja, mogu ozbiljno da obole od kovida-19.\nDa li je ipak sigurnije sačekati?\nČesto nam se čini da je bezbednije nešto ne činiti nego učiniti. U psihološkoj literaturi ovo se zove "greška nečinjenja", a u osnovi joj je razmišljanje poput "Hajde da sačekam, da budem oprezan".\nIako je ovo razmišljanje razumljivo, ono je pogrešno, i sa stanovišta ličnog i sa stanovišta opšteg interesa. Pandemija još uvek nije prošla, virus je i dalje u cirkulaciji - svaki dan koji osoba provede nevakcinisana u stvari je nezaštićena od bolesti.\nZašto se zaštiti kasnije, a ne pre?\nS druge strane, brza i masovna vakcinacija je jedini način i da se konačno zaustavi širenje virusa u populaciji. Stoga je važno da se deo populacije koji namerava da se vakciniše odluči da to uradi što pre - svako odlaganje vakcinisanja znači produžavanje trajanja pandemije, a celom društvu je u interesu da se to ne desi.\nOd odluke do vakcine\nU naukama o ponašanju poznat je fenomen da se odluka ne "pretače" u ponašanje tako brzo i lako kao što bismo očekivali, a taj se fenomen zove "raskorak između namere i akcije". Istraživanja kažu da olakšavanje izvođenja ponašanja smanjuje ovaj raskorak.\nDa bi se građanima pomoglo da realizuju svoju odluku treba učiniti vakcinaciju što jednostavnijom i bržom - tako se predlaže da se poveća broj vakcinalnih autobusa i da se oni strateški rasporede, da se na samom mestu vakcinacije dodeljuju nagrade (karte za festivale i slično), a da se takve akcije što šire oglase.\nVakcina kao garant izvesnih prava\nU majskom istraživanju utvrđeno je i da 51% punoletnih građana veruje da bi vakcina trebalo da bude dobrovoljna za sve građane, 34% smatra da bi trebalo da bude obavezna za sve, a 15% da bi trebalo da bude obavezna za određene grupe.To su redom, po učestalosti: za medicinske radnike, radnike u ustanovama socijalne zaštite, prosvetne radnike, radnike u sektoru usluga i korisnike kolektivnih smeštaja.\nUz to, većina građana smatra da bi putnici koji dolaze u Srbiju trebalo da imaju potvrdu o vakcinaciji, kao i da bi one bile efikasne u organizovanju putovanja i velikih događaja i da bi javna mesta kao što su stadioni i koncertne dvorane trebalo da zahtevaju potvrde o vakcinaciji.\nS druge strane, većina građana ne podržava ideju da prodavnice, restorani i kancelarije zahtevaju potvrde o vakcinaciji. Drugim rečima, ljudi uglavnom pozitivno posmatraju korišćenje potvrda o vakcinaciji, barem kada se radi o organizaciji događaja koji uključuju veliki broj ljudi.\nUkupno uzevši, javno-mnjenjska istraživanja otkrivaju da je, uprkos tome što postoje izvesne pogrešne procene i uverenja koja nisu utemeljena na činjenicama, po ovom pitanju značajan broj građana konstruktivan, razuman i spreman da dela u opštem interesu. Ova slika je svakako ohrabrujuća i drugačija od one koju stičemo prateći razgovore na društvenim mrežama.\nUkoliko se u komunikaciji o vakcinaciji nešto više povede računa o specifičnim strahovima i potrebama različitih grupa ljudi, to nam može pomoći da se kao zajednica konačno zaštitimo od daljeg širenja bolesti.\nJa sam u onom delu "vakcinisaću se, jednog dana dokazano učinkovitom vakcinom, kojom će biti dovoljna jedna doza i sa kojom ću biti 99% siguran da se neću zaraziti".. Ove testne fiziološke rastvore ne ubacujem u sebe ni pod tačkom eventualno.\n10.07.2021. / 14:41\nAko je tako mali procenat onih koji ne zele da se vakcinisu, onda nema ni zabrinutosti. Ne znam zasto se vise prica o vakcinaciji ako su ti podaci takvi!!!\nNemam ništa protiv stava ljudi da se ne primi vakcina ali je evidentno da ova, očigledno veštačka tvorevina, koju nazivaju virusom postoji i smrtonosna je, a o posledicama koje ostavlja ćemo tek videti, zato dobro razmislite koje zlo treba prihvatiti. Prvenstveno zbog seba a onda i zbog drugih.


Evropski ombudsman: BiH nije zauzela zvaničnu poziciju protiv izgradnje Pelješkog mosta – BHDINFODESK\nby BHD Info Desk Administrator 25/04/2019 0291\nBosna i Hercegovina nije poslala bilo kakve komentare niti je zauzela bilo kakvu zvaničnu poziciju protiv izgradnje mosta. Odgovor je ovo koji je predsjednik Bosansko akademsko društva iz Austrije Sirađ Duhan dobio od Evropskog ombudsmana na pitanje o zakonitosti izgradnje Pelješkog mosta u Malostonskom zaljevu, koji će nakon izgradnje Bosni i Hercegovini reducirati izlaz na otvoreno more.\nDuhan je u komentaru agenciji Patria rekao da je Evropskog ombudsmana upozorio da se Peljški most finansira iz poreza koji, između ostalih, izdvaja i on kao državljanin Austrije, ali da on izražava sumnju u zakonitost tog projekta.\nVoditelj informacijsko-komunikacijske tehnologije i istraga pri instituciji Evropski ombudsman Marta Hirsch-Ziembinska u odgovoru Sirađu navodi:\n“28. marta 2019. uložili ste žalbu Evropskom Ombudsmanu u vezi sa odlukom Evropske komisije da donira novac za izgradnju Pelješačkog mosta u Hrvatskoj. Nakon pažljive analize informacije koju ste nam poslali, sa žaljenjem vas obavještavam da Ombudsman ne može preuzeti vaš slučaj jer nema dovoljno osnove za istragu.\nPrvo, Evropska komisija je objasnila da nema moći odlučivanja u pogledu geografske demarkacije državnih granica, što je područje u kojem članice EU imaju isključive komentencije;\nDrugo, za vaše tvrdnje da se izgradnjom pelješkog mosta krši međunarodnog prava nema dokaza.\nTreće, hrvatsko Ministarstvo za zaštitu okoliša konsultiralo je BiH, preciznije, Ministarstvo vanjskih poslova BiH, u pogledu procjene prekograničnog uticaja ovog projekta na okoliš, kao što nalaže međunarodno pravo. BiH nije poslala bilo kakve komentare niti je zauzela bilo kakvu zvaničnu poziciju protiv izgradnje mosta.”\nSirađ Duhan je rekao da je razočaran, navodeći da su “političari u Bosni i Hercegovini izdali i državu i građane.”


Rođena sam 1985. godine. Diplomirala sam psihologiju na Filozofskom fakultetu u Beogradu 2009. godine, a potom završila i master studije psihologije 2011. Imala sam iskustva u različitim oblastima psihologije – obrazovanje, mentalno zdravlje, sport, ljudski resursi. Radila sam kao asistent na istraživačkim projektima Instituta za psihologiju i GIZ, i u međuvremenu objavljivala različite naučne radove.Završila sam napredni nivo edukacije za psihoterapeuta iz racionalno-emotivno bihejvioralne terapije i trenutno sam na završnom nivou.Racionalno-emotivno bihejvioralna terapija (REBT) je dugačak naziv za terapijski pravac koji ustvari počiva na krajnje jednostavnim i razumljivim osnovama. Stvar je u tome da ljudi imaju urođenu sklonost da sebe i svoju okolinu unaprede, sačuvaju od neprilika i da uživaju u svom postojanju. Isto tako, u prirodi tih istih ljudi jeste sklonost da sami sebi i svojoj okolini stvaraju nepotrebne i dodatne probleme i patnje, da sebe i svoju okolinu poraze na raznim poljima. Kada čovek više koristi tu svoju drugu sklonost javljaju se problemi. Ako je nezadovoljantime, ako želi da se takva situacija promeni, REBT u tom slučaju može da pomogne.\nUloga mene kao terapeuta jeste ta da osobi pomognem da otkrije i usvoji one oblike mišljenja, osećanja i ponašanja, koji će za nju biti više korisni. Da usvoji način razmišljanja zahvaljujući kojem će bolje funkcionisati i koji će je dovesti do toga da se oseća bolje i ima manje problema. Terapeut je saradnik, neko ko podržava osobu u toj promeni i uči je kako da sama sebi pomogne i ojača tu sposobnost, koju svi mi već posedujemo. Uz zajednički napor, dobru volju, uloženi trud i vreme svaka promena je moguća!


Najveća nordijska privreda i jedna od najbogatijih zemalja sveta vrlo verovatno će pasti u najveću recesiju u svojoj istoriji, piše Blumberg, budući da će joj pandemija virusa korona učiniti više štete od finansijske krize iz 2008.\nŠvedski BDP, prema mišljenju analitičara Svedbanke, ove godine će pasti za četiri odsto. No, kako su rekli, ako ekonomski šok rezultuje talasom bankrota kompanija, taj bi pad mogao da dosegne čak osam odsto, prenosi Novac.hr.\nUsto, očekuje se da će u sledećih nekoliko meseci nezaposlenost porasti za deset odsto.\nTe prognoze jasno pokazuju brzinu kojom je širenje virusa preokrenulo svet naglavačke.\nJoš u januaru Svedbanka je predviđala rast švedske privrede za 1,4 odsto u ovoj godini. No, s blokadom globalne ekonomije, skandinavska zemlja koja je zavisna o trgovini suočava se s recesijom koja će biti "šira i brža od finansijske krize", kažu analitičari Svedbanke.


Autor: Jugmedia\t28.05.2015 03:52 pm\nVRANJE – Proslava titule u Srpskoj ligi Istok i plasman u viši rang takmičenja fudbalskog kluba “Dinamo” iz Vranja, biće organizovani u nedelju 31. maja, u večernjim satima, nakon utakmice sa ekipom Car Konstantin iz Niša, saopšteno je danas na konferenciji za novinare u prostorijama FK Dinamo. Kako je rekao gradonačelnik Vranja i predsednik Skupštine kluba Zoran Antić, najpre će u 17.30h početi meč Dinamo – Car Konstantin, potom će nakon utakmice, biti uručen šampionski pehar, a zatim će prvotimci Dinama „plavim vozićem“ doći do Trga Staniše Stošića, gde će biti postavljena bina na kojoj će nastupiti orkestar Nenada Mladenovića i pevačica Katarina Živković.\nAntić je pozvao navijače Dinama i sve građane da zajedno sa igračima i rukovodstvom kluba proslave ulazak u Prvu ligu Srbije.\n“Posle žestokih problema koje je klub imao u prethodnim sezonama, kada smo dotakli fudbalsko dno, uspeli smo da se podignemo poput Feniksa i da uredimo odnose unutar kluba, što je rezultiralo činjenicom da smo se za svega 14 meseci vratili u Srpsku ligu”, rekao je Antić i dodao da je ovaj plasman, za fudbal u Vranju, nemerljiv uspeh. Poziv da prisustvuju proslavi titule upućen je i fudbalskom i političkom vrhu Srbije, a kako je istaknuto sve troškove proslave plasmana “Dinama” u Prvu ligu Srbije snosiće sponzori i prijatelji kluba.\nNa pitanje ko su sponzori proslave Antiće je odgovorio da je reč o „sponzorima i prijateljima“ i još jednom pozvao sve Vranjance da proslave ovaj veliki usmeh fudbalskog kluba iz Vranja.\nBrojne „ekološke akcije“ u Vranju i banji\nPovlašćena karta parkiranja samo za određene ulice\nskofrs 28. maja 2015., 4:41 pm\novu vest treba da procita nas gradonacelnik dr Goran Cvetanovic, jer je greota i bruka da Dubocice vise nema\nStudent Privatnog 28. maja 2015., 11:43 pm\nKasno je da naš gradonačelnik bilo šta čita\nSasa 28. maja 2015., 4:50 pm\nNe pominjete najzasluznijeg, direktora kluba Krnju koji je proslog leta uveo Dinamo u srpsku ligu, a sada vas je uveo i u prvu ligu. Svaka cast Krnjo dokazao si da si kralj fudbala, ti si ponos Predejana


Vesti online / Vesti / Ex YU / OSA osujetila dve terorističke pretnje u BiH\nOSA osujetila dve terorističke pretnje u BiH\nMinistar sigurnosti Bosne i Hercegovine Dragan Mektić obelodanio je danas da je OSA otkrila i osujetila dve ozbiljne terorističke pretnje.\nNadležne služe imaju procene rizika, kao i da svakog dana procenjuju situaciju\n- U skladu sa tim informacijama pronađeni su i uhvaćeni odgovorni pojedinci. Potvrđena je verodostojnost tih informacija, što znači da mi radimo i pratimo situaciju - rekao je Mektić novinarima u Sarajevu.\nMektić je kazao da nadležne služe imaju procene rizika, kao i da svakog dana procenjuju situaciju, analiziraju je i prate.\n- Nisam hteo ranije da otkrivam, ali da vam sad kažem, pre mesec dana OSA je - ovom prilikom im čestitam - otkrila i presekla dve ozbiljne terorističke pretnje - naveo je Mektić, preneli su BiH mediji.\nEX YU Interpol: Džihadisti se vraćaju u BiH\nEX YU Sarajevo: Uhapšeno 15 osoba osumnjičenih za terorizam\nEX YU Izmirili se policija i špijuni\nEX YU Princip dobija spomenik u Istočnom Sarajevu


Naslovna Fudbal Evropska takmičenja Partizan glavom ostao u Beogradu, Viktorija smireno do osmine finala\nPartizan nije uspeo, a u Plzenju nije ni izgledalo da za tako nešto postoji mogućnost. Jer igra crno-belih nije opravdala očekivanja tima koji želi plasman u osminu finala Lige Evrope. Viktorija Plzenj je, čini se, lako uspela da potvrdi pozitivan rezultat iz Beograda i sa dva gola u poslednjih pola sata dvomeča osigura plasman među 16 najboljih.\nDa je bilo lepo dok je trajalo – bilo je. Partizan je posle ispadanja od Olimpijakosa u kvalifikacijama za Ligu šampiona i slabih 0:0 protiv Videotona na kraju uspeo da ponovi uspeh koji im je od raspada Jugoslavije pošao za rukom još samo jednom.\nI za to idu svake pohvale svima iz tabora crno-belih. Ipak, utisak nakon 90 minuta iz Plzenja je da je Partizan bio bez čvrstog plana igre, lidera na terenu i hrabrosti i odlučnosti da se nešto konkretno uradi. Na kraju se gol primljen u Beogradu vratio kao bumerang. U Evropi to, nažalost, tako ide.\nProlaz u revanšu nije delovao kao realnost\nNa koji način je tekao revanš u Plzenju dovoljno govori ova konstatacija iznad. Partizan je na teren izašao sa kreativcima Tošićem, Jankovićem i Pantićem, ali malo je reći da nije bilo kreacije u timu crno-belih. Čitav plan meča delovao je jako slabo. Partizan nije imao probojnosti ni u jednom trenutku, na sredini terena su bili daleko od uspostavljanja kontrole nad tokom meča.\nNijednog trenutka Partizan nije delovao kao tim koji će postići gol za koji se pre početka meča znalo da je moranje. Neretko su crno-beli delovalo rastrzano u napadima Viktorije koja je po bokovima pravila najviše problema. I sam Tavamba – Partizanov igrač za rešavanje problema, kao što smo videli u Beogradu – nije uspeo da uputi niti jedan jedini udarac, a ulazak Ognjena Ožegovića u nastavku nije doneo ništa naročito.\nIpak, ne bi bilo objektivno reći da Partizan nije ispunio cilj na evrosceni. Urađeno je ono što je propušteno pre dve sezone i u Humskoj bi morali da budu zadovoljni celokupnom sezonom u Evropi. Sada je glavni zadatak učiniti ovakve rezultate povremenim, a ne istorijskim ekscesima.\nOfanzivna linija Partizana loša u svakom aspektu\nZato bi čitav napadački deo ekipe Partizana morao biti opisani kao neprimetan i neubedljiv. Zoran Tošić je bio ispod svog nivoa, konstantno ulazeći sa desnog boka u sredinu, naročito u trenucima kada je crno-belima bila potrebna širina. Sredina terena je prečesto bila zagušena i Česi su to odlično koristili da lako neutrališu svaki pokušaj rivala.\nKada na to dodamo da je Marko Janković bio neprimetan u svojim nastojanjima da ostvari uticaj na igru, lakše je zaključiti zašto ni Tavamba nije mogao da uđe u kakvu-takvu priliku za gol. Gotovo je nemoguće pronaći segment igre u kojem je Janković doprineo boljoj igri svog tima, a upravo su on i Tošić dosta olakšavali posao Viktorijinim bekovima kada bi ovi kretali ka polovini crno-belih.\nLimberski i Ržeznik su se i pre ovog dvomeča pominjali kao velika snaga ekipe iz Plzenja, igrači koji se neumorno “ponavljaju” pred golom rivala, a bez ikakvog pritiska Partizanovih krila, oni su lakše mogli da prilaze šesnaestercu Stojkovića i tako ostvaruju brojčanu nadmoć protiv Partizanovih bekova.\nViktorijin dvomeč po meri\nKada se utisci posle ovih 180 minuta fudbala saberu, utisak je da je ovo Viktoriji bio dvomeč po meri. Nije bilo Česima baš lako u Beogradu, ali su poput iskusne ekipe kakva jesu pronašli način da stignu do gola u ključnim trenucima meča. Taj gol u gostima posle pada koncentracije Partizanove odbrane se pokazao ključnim.\nU Plzenju je Partizan bio daleko slabiji rival, a Viktorija je radila sve što su znali da će im doneti rezultat. U odbrani su koristili to što je Partizan forsirao napade kroz sredinu, a sa malo prostora oko sebe ni Tavamba se nije dobro snalazio. Na sredini i poslednjoj trećini terena su koristili bekove da stvore višak, a i Partizanovi štoperi Miletić i Ostojić su neretko nepotrebno “iskakali” da pomognu Vulićeviću i Uroševiću.\nPrvi gol su postigli preko Krmenčika u izolovanoj situaciji gde je Čeh iskoristio loše postavljanje Ostojića i svoju fizičku nadmoć da ga se otarasi i nesmetano savlada Stojkovića. Drugi pogodak je već bio plod Partizanovog nemoćnog jurišanja ka golu koji bi značio produžetak. Na kraju, utisak je da ovo nije bio maksimum češkog tima koji je mešavinom opreza, iskustva i jasnog plana došao do plasmana u osminu finala.\nPrethodni tekstNajboljih 10 u istoriji F4 – Bodiroga i Teo su tu!\nSledeći tekstKod nas su Zvezda i Partizan prošli dalje!


Tramp: Dogovor sa Kim Džong Unom spasiće desetine miliona ljudi od nuklearnog rata - Vijesti.me\nIZNERVIRAN MLAKOM PODRŠKOM REPUBLIKANACA U KONGRESU\nAmerički predsjednik Donald Tramp izjavio je da će njegov dogovor sa sjevernokorejskim vođom Kim Džong Unom spasiti desetine miliona ljudi od mogućeg nuklearnog rata.\nIznerviran mlakom podrškom republikanaca u Kongresu, kritikom političkih protivnika iz Demokratske stranke i skepticizmom svojih partnera i medija, Tramp je iskoristio priliku da na Sjevernom travnjaku Bijele kuće ponovo afirmativno govori o dogovoru s Kim Džong Unom u jeku kritika da je sporazum nejasan i da ne pruža garancije da će biti sproveden, prenijela je agencija AP.\nTramp smatra da dogovor postignut s vođom Sjeverne Koreje predstavlja veliki korak naprijed ka rješavanju spoljnopolitičkog problema.\nTramp je dodao da su ljudi do njegovog susreta s Kimom mislili da će SAD "vjerovatno ući u rat sa Sjevernom Korejom". "Da jesmo, milioni ljudi bi nastradali", rekao je američki predsjednik.\nDonald Tramp i Kim Džong Un imali su 12. juna istorijski sastanak u Singapuru koji je završen potpisivanjem zajedničke deklaracije u kojoj, prema ocjeni analitičara, nema većeg prodora o ključnom pitanju sjevernokorejskog nuklearnog arsenala.\nTramp i Kim su postigli sporazum o kome je dato malo konkretnih detalja, ali u koji su uključene bezbjednosne garancije SAD Sjevernoj Koreji i ponavljanje Kim Džong Una o posvećenosti njegove zemlje "potpunoj denuklearizaciji Korejskog poluostrva".


Drugog jula će biti odlučeno da li će Nacrt rezolucije biti stavljen na dnevni red sjednice od 7. do 9. jula (EPA)\nOni, također, smatraju da bi nova rezolucija doprinijela procesu pomirenja i time unaprijedila evropsku perspektivu regije.\nInicijator rezolucije, hrvatski zastupnik Ivan Jakovčić iz zastupničke grupe ALDE (Savez liberala i demokrata za Evropu), izjavio je da je njegov cilj da “Evropski parlament obilježi dvadesetogodišnjicu najgoreg masakra u Evropi poslije Drugog svjetskog rata na dostojanstven način.”\nOn smatra da je manje važno da li će rezolucija biti usvojena kao dokument, ili biti dio govora predsjednika Evropskog parlamenta Martina Schulza na plenarnoj sjednici.\nKonferencija predsjednika Evropskog parlamenta će 2. jula odlučiti da li će nacrt rezolucije biti stavljen na dnevni red plenarne sjednice od 7. do 9. jula, ili će biti data kao izjava Schulza i lidera zastupničkih grupa u Evropskom parlamentu.\nPrijedlog rezolucije poziva sve evropske institucije da učine sve što je u njihovoj moći da se zločini poput onih u Srebrenici ne ponove, naveo je Jakovčić.\nRezolucija također poziva Evropsko vijeće i Evropsku komisiju da na 20. godišnjicu genocida “pošalju jasnu poruku zemljama Zapadnog Balkana da imaju evropsku perspektivu i da oni podržavaju proces proširenja, kao i proces regionalne saradnje,” dodao je Jakovčić.\n‘To znači mnogo za porodice’\nČlanovi Evropskog parlamenta iz drugih političkih grupa iznijeli su slično mišljenje, objavljeno je na portalu europeanwesternbalkans.com.\nSlovenski zastupnik Franc Bogovič iz zastupničke grupe EPP (Evropska narodna partija) rekao je da podržava Nacrt rezolucije, a dvadesetogodišnjica ovog, kako kaže, “najvećeg zločina protiv čovječnosti u Evropi poslije Drugog svjetskog rata”, po njemu je prilika da ne samo Evropa, već i Zapadni Balkan obilježe godišnjicu većom integracijom u EU i prekograničnom saradnjom.\nOn je dodao da snažno vjeruje da EU treba da ubrza proces proširenja na zemlje Zapadnog Balkana, i “predloži jasnu evropsku perspektivu u ovom području”.\nSlovenska zastupnica Tanja Fajon iz grupe S&D (Progresistička alijansa socijalista i demokrata) ocjenjuje da s obzirom na osjetljivost teme, konačna odluka o usvajanju rezolucije o Srebrenici u Evropskom parlamentu još nije jasna.\n“Istovremeno S&D je odlučio da u subotu podrži rezoluciju. Očekujem da će konačna odluka biti jasnija krajem sedmice ili što je prije moguće,” rekla je Fajon.\n“Iako nijedan dokument ne može da popravi ono što se dogodilo, priznanje da je to zločin genocida u kome je bilo mnogo žrtava, uključujući bebe, žene i djecu, dok se još traga za brojnim nestalima, znači mnogo onima koji su izgubili članove porodice i prijatelje”, navela je Fajon.\nOna, također, smatra da do trajnog pomirenja može doći samo ako se rasvijetli cijela istina, “bez obzira da li je to u interesu svih strana”.\nSamo kada svi priznaju svoj dio krivice i kada je ona jasno i glasno osuđena, možemo govoriti o procesu pomirenja, koje je od ključnog značaja za regiju i generacije pred nama, navela je ona.\n“Otuda je jasno da je odgovornost lidera Bosne i Hercegovine, ali i Evrope i svijeta, zaista velika kada je riječ o priznavanju i osudi ovog zločina. Razumijevanje historije na neki način predstavlja upozorenje i da se takvi zločini nikada ne mogu ponoviti u Evropi. Mir nije nešto što nam je dato, već se moramo stalno boriti za njega, iz dana u dan”, kaže Fajon.\nPotpredsjednica Evropskog parlamenta iz grupe Zeleni/EFA (Zeleni – Evropski slobodni savez) Ulrike Lunacek izjavila je da ona i njena zastupnička grupa snažno podržavaju rezoluciju o Srebrenici.\nPo njenom mišljenju važno je da “rezolucija podsjeti na žrtve genocida u Srebrenici i izrazi saučešće porodicama i preživjelima”.\nMeđutim, kako dodaje, rezolucija treba podržati i organizacije poput Udruženja majki enklava Srebrenica i Žepa, “imajući u vidu njihovu ključnu ulogu u podizanju svijesti o ovom događaju i izgradnji šireg osnova za pomirenje među svim građanima BiH”.\nNa kraju, Evropski parlament, civilno društvo i građani BiH treba da iskoriste 20. godišnjicu genocida u Srebrenici kao priliku da pojačaju proces pomirenja i saradnje u regiji koji je ključni preduvjet kako bi zemlje regije mogle da napreduju ka EU,” ocijenila je.\nNacrt nove rezolucije odaje počast svim žrtvama, naglašava značaj prevencije i kažnjavanja genocida i zločina protiv čovječnosti, naglašava značaj politike pomirenja i podržava proces pridruživanja zemalja Zapadnog Balkana EU, a ostaje da se vidi da li će tekst dodatno biti izmijenjen amandmanima.\nRezolucija UN-a o Srebrenici vratit će BiH ‘jako puno godina unazad’, smatra predsjedavajući Predsjedništva BiH.\nHiljade Bosanaca i Hercegovaca, kao i delegacija iz Srebrenice, okupili se pred zgradom UN-a u Ženevi.


Počinjemo - Pomoc Srpskoj Deci\nUz dosta muke i začuđujuče mnogo pomoći od ljudi iz državnih institucija (ko bi to očekivao), uspostavili smo bazu za nešto lepo i humano. Uspostavljamo kontakte gde god možemo i tražimo decu i porodice kojima je preko potrebna pomoć. Ovo iskustvo je novo za sve nas, ali želja je stara. Već dosta dugo imamo u planu organizaciju koja će pomagati deci iz Srbije, pogotovo iz sela. Ideja je jednostavna ali cilj kompleksan, ide se ka tome da se obrazuju deca, pomognu da ne budu gladna, da se leče i izleče, da se uče i nauče i da budemo tu za njih dugi niz godina.\nSvaki početak je težak, tako da ćete oprostiti na kratkom obraćanju, ipak dva dana ne spavanja je problem da se nešto opširno napiše.\nS verom u boga do krajnjeg cilja, nema stajanja\nTim Pomoć Srpskoj Deci


PORTAL: Do jeseni novi fiksni operateri?\nU Srbiji će u prvoj polovini ove godine biti raspisan javni poziv za novog operatera fiksne telefonije, najavila je ministarka za telekomunikacije Jasna Matić.\nOna je kazala da je izrada planova za liberalizaciju telekomunikacionog tržišta već počela, navodeći da je plan da budu završeni u prvom tromesečju kako bi u drugom kvartalu mogao biti raspisan javni poziv.\nMatićeva je rekla da će uvođenje vajmaks tehnologije za internet i fiksnu telefoniju, koje je bilo najavljeno za početak 2009, verovatno biti odloženo jer je u Beogradu zauzet frekvencijski spektar koji je pogodan za tu tehnologiju.\n"Imamo problem sa dodelom spektra budući da je optimalan deo spektra koji bi se za to koristio, i koji se za vajmaks koristi u evropskim zemljama, na teritoriji Beograda zauzet", kazala je ona.\nKako je rekla, taj deo spektra je zauzet tokom prethodnih pet godina, koriste ga internet provajderi i njihove dozvole su važeće, a to je problem jer je Beograd najisplativiji za kompanije koje će uvoditi vajmaks.\nPrema rečima ministarke, ukoliko se ne pronađe način da se koristi deo spektra koji je najpogodniji za vajmaks, koristiće se drugi deo spektra, koji je manje pogodan, ali će zbog tog problema uvođenje vajmaksa verovatno biti odloženo.\n"Može da se desi da još malo odložimo vajmaks i krenemo u liberalizaciju fiksne telefonije i dogovorili smo se sa Ratelom da počnemo da pravimo strategiju za liberalizaciju fiksne telefonije", kazala je ona.\n"Sve su šanse da će pre jeseni doći novi operateri u našu fiksnu telefoniju", kazala je ona.\nNa pitanje o tome koje su kompanije zainteresovane za dolazak u Srbiju, ministarka je rekla da je zbog ekonomske krize u svetu teško proceniti koliko operatera će doći.\n"Velika je kriza u celom svetu, maltene niko ni u šta ne investira i veliko je pitanje da li ćemo moći da nađemo operatere", kazala je ona i navela da to zavisi od toga kako će se kriza razvijati u svetu i u Srbiji.\nRatel je održao jedan krug konsultacija o zainteresovanosti u 2008, pre nego što je kriza počela, kazala je Matićeva i navela da će se još jedan krug konsultacija održati kada se napravi plan za liberalizaciju tržišta.\n"Sada ćemo, kada osmislimo kakva će biti tehnologija uvođenja novih operatera, uraditi još jedan krug konsultacija sa onima za koje mislimo da su potencijalno zainteresovani", kazala je ona.\nPrema njenim rečima, uskoro će biti raspisan javni poziv za uvođenje CDMA tehnologije, koja omogućava internet i fiksnu telefoniju, ali ne širokopojasnu kao vajmaks.\n"Formulisanje pravila za CDMA je pri samom kraju. Samo treba da se objavi u Službenom listu, pa ćemo krenuti u dodelu za CDMA za fiksnu telefoniju", rekla je ona.


Izvor: Radio Slobodna Evropa, 10.Nov.2019, 19:22\nPolicija je ponovo bacala suzavac na antivladinim demonstracijama širom Hongkonga čiji su učesnici razbijali prozore prodavnica u tržnim centrima, gnevni zbog smrti studenta aktiviste i hapšenja prodemokratskih poslanika. Student Čou C-Lok je u petak podlegao povredama zadobijenim od pada sa parking-garaže pošto je policija bacila suzavac na demonstrante. Smrt studenta u Hong Kongu budi nove proteste i pozornost aktivista Mnogi optužuju policiju za korišćenje oštre taktike...\nPolicija u Hong Kongu otvorila je vatru na demonstrante i pogodila najmanje jednog, javljaju lokalni mediji. Očevici kažu da je u gradu izbio haos nakon što je policija ponovo pokušala da i suzavcem razbije proteste, koji traju već pola godine. Policija je ispaljivala prave metke na demonstrante,...\n10.Nov.2019: Crna Gora\n10.Nov.2019: Radio Slobodna Evropa


Kako je Vlada Republike Srbije 30. maja 2017. godine usvojila Uredbu o utvrđivanju opasnog rada za decu kojom se definiše "Lista opasnih poslova za decu", deca i njihovi roditelji i ostali prolaznici koji su učestvovali u kvizu bili su u prilici da se upoznaju sa istom.\nČlanovi DX-a i Panela mladih savetnika Zaštitnika građana tokom 2016. godine učestvovali su na radionici u organizaciji Međunarodne organizacije rada i dali su svoje komentare i predloge za dopunu nacrta "Liste opasnih poslova za decu". Usvajanjem Uredbe o utvrđivanju opasnog rada za decu Republika Srbija je ispunila obavezu preuzetu ratifikacijom MOR Konvencije o najgorim oblicima dečjeg rada.\nDX i Klub za zdrave promene organizovali su ovu akciju u okviru projekta "Prava deteta u politikama i praksi" koga Centra za prava deteta sprovodi u saradnji sa Save the Children International, a uz finansijsku podršku Swedish Development Aid. Akcija je održana i uz podršku Centra za socijalno preventivne aktivnosti GRiG. Takođe, svojom posetom akciju su podržali i predstavnici kancelarije Međunarodne organizacije rada u Srbiji.


Objašnjenje Ureda Predsednice Republike Kosova - Novosti i Događanja - Predsednik Republike Kosova - Hashim Thaçi\nObjašnjenje Ureda Predsednice Republike Kosova\nU vezi pisanja u medijima i javnim deklaracijama određenih političkih subjekata da je Predsednica Republike Kosova g-đa Atifete Jahjaga preporučila ili preduzela inicijativu za zamenu aktuelnih i imenovanju novih ambasadora, objašnjavamo da je Predsednica poštovala i da će poštovati sve zakonske i ustavne procedure.\nPredsednica Republike Kosova, g-đa Atifete Jahjaga, do današnjeg dana nije obuhvaćena u izboru i imenovanju novih ambasadora , kao ni u razrešenje ni promenu mesta aktuelnih ambasadora.\nZakon definiše da Predsednica dobije preporuke od Komisije Skupštine Republike Kosova za spoljne poslove, po okončanju rada na konkretnim predlozima, koji se Komisiji dostavljaju od Ministarstva za spoljne poslove.\nPredsednica Jahjaga pismene predloge za imenovanje ambasadora dobije od Predsednika Vlade Republike Kosova.\nU uredu Predsednice Republike, do sada nije stigao ni jedan službeni dopis po tom pitanju.\nDokumenat za imenovanje ne rezidentnih ambasadora od strane Predsednice u određenim zemljama, kojeg je obelodanio Pokret „Vetëvendosje“, odnosi se na redovnim procedurama imenovanja punomoćnih ambasadora Republike Kosova za ne rezidentne ambasadore u dotičnim zemljama, na predlog Ministra spoljnih poslova.\nDo sad je to učinjeno sa ambasadorom Republike Kosova u Velikoj Britaniji, g-dinom Muhamet Hamiti, koji je imenovan za ne rezidentnog ambasadora u Republici Irskoj; sa ambasadorom Republike Kosova u Nemačku, g-dinom Vilson Mirdita, koji je imenovan za ne rezidentnog ambasadora u Kraljevini Danske; sa ambasadorom Republike Kosova u Kraljevini Švedske, g-dinom Lulzim Peci, koji je imenovan za ne rezidentnog ambasadora u Kraljevini Norveške; i sa ambasadorom Republike Kosova u SAD, g-dinom Avni Spahiu, koji je imenovan za ne rezidentnog ambasadora u Kanadu.


prosečne zarade Archives | podunavlje.info\nOznaka: prosečne zarade\nBEOGRAD, 24. januar 2020 – Republički zavod za statistiku opet nas je danas obradovao iznošenjem podataka o prosečnim platama, ovoga puta za novembar mesec prošle godine. Tako je, po njihovim podacima, prosečna novembarska zarada bez poreza i doprinosa u Srbiji bila 56.331 dinar. Što se tiče okruženja, Kovinci i dalje „nose šnjur“, kod njih je prosečno isplaćena plata za novembar bila…\nprosečne zarade, Rast, Republički zavod za statistikuLeave a comment\nKovinci imaju zarade iznad republičkog proseka, kaže RZS\n25. oktobar 2019 – Republički Zavod za statistiku je danas, kao i svakog 25. u mesecu, objavio podatke o prosečnim platama, onim isplaćenim prošlog za prethodni mesec. Prosečna neto zarada obračunata za avgust 2019. godine na nivou Srbije iznosila je 54.115 dinara, kaže RZS. Od opština i gradova u okruženju, najviše zarade, čak iznad republičkog proseka, i ovog meseca su…\navgust, prosečne zaradeLeave a comment\nSD/SP/VP/KO, 25. jun 2018 – Republički zavod za statistiku objavio je danas prosečne zarade za april u Srbiji, pa tako i za Smederevo, Smederevsku Palanku, Veliku Planu i Kovin. Kod većine će ove brojke, kako smo već navikli od RZS, izazvati nevericu i zaprepašćenje, ali da ih navedemo. Prosečna neto zarada, bez poreza i doprinosa, za april mesec u Srbiji,…\nbez poreza i doprinosa, prosečna neto zarada, prosečne zarade, Republički zavod za statistikuLeave a comment


20/10/2020 | 19:52 ⇒ 20:22 | Autor: RTRS\nPoslije osam mjeseci, ponovo se nesmetano odvija saobraćaj na putu Bileća-Nikšić. Zoran Tegeltija, predsjedavajući Savjeta ministara, predsjednik Vlade Crne Gore Duško Marković, i Oana Kristina Popa, šefica delegacije Evropske unije u Crnoj Gori, otvorili su moderan zajednički granični prelaz Deleuša-Vraćenovići, na tom putnom pravcu. Riječ je o prvom zajedničkom prelazu BiH i Crne Gore, a finansiran je sredstvima Evropske unije.\nObaveza vlasti dvije zemlje je da nastave ekonomsku saradnju, rekao je Zoran Tegeltija, predsjedavajući Savjeta ministara BiH. Zahvalio je graničnim policajcima BiH i Crne Gore i carinicima što su do sada svoje poslove obavljali u teškim uslovima.\n- Vaš rad u prethodnom periodu od dvadeset godina odvijao se u nehumanim i lošim uslovima. To vas nije spriječilo da uspješno obavljate svoje poslove. Ovaj objekat smatrajte kao vid zahvalnosti za sve što ste radili u prethodnim godinama- rekao je Tegeltija.\nTegeltija je rekao da će, uz pomoć Evropske unije, uskoro početi izgradnja puta Foča-Šćepan polje, sa mostom, i zajedničkom graničnom linijom. Nastavak realizacije zajedničkih projekata potvrdio je i Duško Marković, predsjednik Vlade Crne Gore.\n- Za to je ovaj granični prelaz naš zajednički doprinos evropskim opredjeljenjima i evropskim standardima. A kroz koncept integrisanog upravljanja granicama, borba protiv organizovanog kriminala, nelegalnih migracija, krijumčarea narkotika biće još snažnija izjavio je predsjednik Vlade Crne Gore Duško Marković.\nZa novi granični prelaz, Evropska unija izdvojila je dva miliona evra.\n- Efikasno upravljanje obezbjeđuje nesmetan i brz promet ljudi i roba, a to je važno je za izgradnju snažnog partnerstva među susjednim zemljama u regionu i za bezbjednost svih nas. Sjetite se da će jednog dana vaše granice biti vanjeske granice Evropske unije - rekla je Oana Kristina Popa šef delegacije EU u Crnoj Gori.\nZajednički granični prelaz, sa po tri ulazne i izlazne trake, izgrađen je tri mjeseca prije roka, i prostire se na devet hiljada kvadratnih metara.


Apoteka koja se čuva u muzeju - Zdravlje Vodič | Vaš vodič kroz zdravstveni sistem Srbije\nRak pokosio grad veličine Novog Sada\nIzložba “U apoteci kod ugarskog kralja Svetog Stefana”, biće otvorena u četvrtak, 4. novembra 2020. godine, u 19 časova, u Kolegijum Hungarikumu, u Gračaničkoj 14 u Beogradu. Drugom fazom ovog međunarodnog projekta publika dobija retku priliku da vidi u celosti očuvan nameštaj iz istoimene apoteke iz Vršca, otvorene 1885. godine , izuzetno značajnu kulturnu baštinu kojom se predstavlja razvoj apotekarstva.\nApoteka „Kod ugarskog kralja Svetog Stefana”, iz Vršca, tokom 19. i 20. veka menjala je brojne vlasnike, da bi u junu 1946. njeni nameštaj i oprema bili ustupljeni Farmaceutskom fakultetu u Beogradu, gde se i danas nalaze. U ovoj apoteci svoje stručno znanje sticale su generacije studenata Farmaceutskog fakulteta, prvo pod rukovodstvom čuvenog profesora Siniše Đaje, a zatim profesora Miloja Danilovića i drugih.\n– Nameštaj apoteke izrađen 1885. godine, predstavlja izuzetan primerak alt dojč stila, veoma precizne izvedbe, sa duborezima koje je izradila vrhunska umetnička radionica. Sadrži sve karakteristike jonskog stila iz arhitekture stare Grčke koji je, delimično stilizovan, bio omiljen krajem 19. veka u arhitekturi i uređenju enterijera. Izrađen od masiva drveta hrasta sa podkonstrukcijom od jelovog drveta, sastoji se od četiri vitrine ukupne dužine 13,5 metara, sa više od 350 fioka. Na fiokama se nalaze porcelanske pločice sa latinskim nazivima materijala i hemikalija korišćenim za izradu lekova i preparata, složeni po grupama – navode Jelena Manojlović i Lidija Jakšić, iz Muzeja za istoriju farmacije pri Farmaceutskom fakultetu u Beogradu.\nIza dela vitrine u kojoj se čuva Narcotica nalaze se tajna vrata koja su verovatno bila poznata i dostupna samo apotekaru, a ne i njegovim pomoćnicima. Pronađen je i otisak pečata, kao i potpis majstora na jednom od stubova u duborezu sa datumom 1/7 1885.\n– Restauracija je obuhvatila stolarske intervencije na konstrukciji, uklanjanje starih slojeva laka mehaničkim i hemijskim sredstvima, čisćenje unutrašnjosti fioka i staklenog dela, zaštitu, pripremu za završnu obradu, kao i ostale radove neophodne da bi apoteka ponovo zasijala kao redak primerak nameštaja u javnim enterijerima s kraja 19. veka. Prilikom restauracije, u gornjem delu apoteke iza kutije sa signiranim satom pronađeni su natpisi sa godinama izrade i popravki, dok su u jednoj od fioka pronađene apotekarske nalepnice koje možda govore o putu same apoteke kroz Srbiju u 20. veku – objašnjavaju u Muzeju za istoriju farmacije.


Za vakcinaciju se prijavilo oko 400 medijskih radnika | Herceg Televizija Trebinje\nZa vakcinaciju u Srpskoj dosad se prijavilo više od 400 medijskih radnika, a prijave su otvorene i danas, potvrđeno je u Udruženju novinara Republike Srpske, gdje su ocijenili da je interesovanje medijskih radnika za imunizaciju veliko.\nNaime, medijski radnici, prema planu vakcinacije Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske, spadaju u prioritetnu grupu građana za vakcinaciju, jer su, zbog prirode posla, često u kontaktu sa većim brojem osoba, zbog čega nerijetko rizikuju svoje zdravlje, ali i zdravlje svojih najbližih.\nBranimir Đuričić, predsjednik Skupštine Udruženja novinara Republike Srpske, rekao je da još očekuju da im budu dostavljeni spiskovi zainteresovanih za vakcinaciju iz dva medija iz Srpske.\n- Više od 40 medija, kako iz Republike Srpske, tako i medija iz FBiH koji imaju dopisnike u Srpskoj, prijavilo se za vakcinaciju - rekao je Đuričić za "Nezavisne".\n- To su montažeri, lektori, producenti i slično, ali i oni su se upisali na dopunski spisak, tako da, kasnije, kada budu mogli da se vakcinišu, već imamo spisak njihovih imena - kazao je Đuričić.\nU BiH su juče stigle nove doze vakcina protiv virusa korona, a riječ je o 43.000 doza fajzer vakcina iz Kovaks mehanizma i iz Mehanizma EU za zdravlje.


FoNet portal :: Promo :: HTEC Group svetski lider\nSrpska kompanija HTEC Group akvizirala jedan od vodećih svetskih dizajn studija iz Silicijumske doline\n18. 11. 2021. 10:53 | FoNet\nBEOGRAD - HTEC Group globalna kompanija za konsalting, softversko inženjersvo i razvoj digitalnih proizvoda, osnovana u Beogradu sa sedištem u San Francisku, danas je objavila akviziciju američke kompanije Momentum Design Lab, koja je globalno priznata kao jedan od najboljih produkt dizajn studija.\nOvo je treća i strateški najvažnija akvizicija kompanije HTEC Group.\nOsim toga što će dodatno osnažiti već razvijene kapacitete digitalnih proizvoda, ova akvizicija za HTEC Group znači i to da sada globalno zapošljava više od 1.000 ljudi, od kojih je oko 850 u Srbiji a 150 u SAD-u, Velikoj Britaniji, Holandiji, Švedskoj, Sloveniji, Bosni i Hercegovini, Severnoj Makedoniji, Mađarskoj i Rumuniji.\nOd svog osnivanja 2008. godine, kao startapa u Poslovno tehnološkom inkubatoru tehničkih fakulteta Univerziteta u Beograda, kompanija je ostvarila neverovatne rezultate i godinama najbrži rast u regionu, pa je tako u poslednje dve godine narasla četiri puta sa 250 zaposlenih u četiri tehnološko-razvojna centra u Srbiji sa više od 1.000 zaposlenih na 12 lokacija u šest zemalja Jugoistočne Evrope.\nMomentum kao najveću vrednost donosi dvodecenijsku ekspertizu, reputaciju i najkvalitetnije metodologije u dizajniranju digitalnih proizvoda, koja će HTEC-u pomoći da transformiše industrije i poslovanje svojih klijenata, kao i da svojim inovativnim digitalnim rešenjima unapredi kvalitet života ljudi širom sveta.\nU portfoliju kompanije Momentum se nalazi 40 kompanija sa Fortune 500 liste, kao i mnogobrojni zanimljivi startapovi, a svojim klijentima širom sveta je pomogla da dostignu ukupnu vrednost veću od 40 milijardi dolara.\n“Presrećan sam što sam prošle nedelje u Beogradu imao to zadovoljstvo da predstavnicima Momentuma poželim dobrodošlicu u HTEC i da ih upoznam sa timom i našom kulturom. U Momentumu smo pronašli vrednosti koje su slične našima, a to su potreba za stalnim usavršavanjem i profesionalnim razvojem, vrhunska reputacija među klijentima i strast za prevazilaženjem njihovih očekivanja kada su u pitanju dizajn digitalnih platformi i proizvoda. Spajanjem našeg inženjerskog talenta sa inovativnim načinom razmišljanja iz Silicijumske doline, imamo dobitnu kombinaciju za pružanje usluga digitalizacije najboljim svetskim kompanijama. HTEC će nastaviti da aktivno traga i akvizira kompanije koje dele naše vrednosti i kulturu, a to je deo šire strategije za rast i dostizanje cilja da postanemo jedna od globalno vodećih kompanija za razvoj digitalnih proizvoda, kao i prva kompanija iz Srbije koja je izašla na Njujoršku berzu”, rekao je osnivač i generalni direktor HTEC Group Aleksandar Čabrilo.\n“Mi kombinujemo tehnologiju, empatiju i maštu kada kreiramo digitalne proizvode. Već nekoliko godina smo u potrazi za pravim partnerom koji bi nam pomogao da zajedno rastemo u narednim godinama. Za kompaniju kao što je naša, koja redefiniše šta je moguće sa svojim klijentima, bilo je jako važno da nađe partnera koji će kvalitetom svojih tehnoloških usluga upotpuniti naš talenat za dizajn i našoj bazi klijenata pružiti još veće mogućnosti. Tehnološka ekspertiza kompanije HTEC je prevazišla sva naša očekivanja i veoma smo nestrpljivi da sjedinimo snage kako bismo zajedno nastavili da gradimo inovativne proizvode koji unapređuju i transformišu način na koji danas poslujemo”, izjavio je osnivač Momentuma David Tomson.\nPet godina zaredom, kompanija je rangirana kao prva u svetu iz oblasti UX dizajna na popularnoj biznis platformi Clutch. Sa ekspertizom razvoja digitalnih proizvoda u domenu finansija, zdravstva, marketing tehnologija, medija i zabave, softverskih rešenja i proizvoda široke potrošnje, Momentum će upotpuniti postojeće inženjerske kompetence HTEC-a u istim oblastima.(kraj) dep\nSRBIJA svet sad lider kompanija AKVIZICIJA htec Silicijumska dolina Momentum Design Lab


Objavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Zaštitnika ljudskih prava i sloboda Crne Gore za 2016\nPodgorica, 3. april 2017. godine – Državna revizorska institucija je izvršila finansijsku reviziju i reviziju pravilnosti Godišnjeg finansijskog izvještaja Zaštitnika ljudskih prava i sloboda Crne Gore za 2016. godinu.\nNa bazi sprovedene revizije, utvrđenog činjeničnog stanja i Izjašnjenja subjekta revizije na Preliminarni izvještaj DRI, nadležni Kolegijum u sastavu član Senata Nikola N. Kovačević, rukovodilac Kolegijuma i predsjednik Senata dr Milan Dabović, član Kolegijuma, izražava pozitivno mišljenje na Godišnji finansijski izvještaj i uslovno mišljenje na reviziju pravilnosti.\nFinansijskom revizijom je utvrđeno da je Godišnji finansijski izvještaj Zaštitnika ljudskih prava i sloboda za 2016. godinu u svim bitno materijalnim aspektima sastavljen i prezentovan na fer i objektivan način u skladu sa važećim okvirom finansijskog izvještavanja.\nRevizijom pravilnosti utvrđeno je da subjekt revizije nije u svim aspektima uskladio poslovne aktivnosti sa zakonskim i drugim propisima koji su identifikovani kao kriterijumi za predmetnu reviziju. Revizijom su utvrđena pojedinačna odstupanja i neusklađenosti sa sljedećim zakonskim i podzakonskim propisima: Zakonom o javnim nabavkama, Zakonom o porezu na dohodak fizičkih lica, Uredbom o načinu vođenja evidencije pokretnih i nepokretnih stvari i o popisu stvari u državnoj svojini, Uredbom o uslovima i načinu korišćenja prevoznih stvari u svojini Crne Gore, Pravilnikom o jedinstvenoj klasifikaciji računa za budžet Crne Gore i budžete opština.\nKonačan Izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Zaštitnika ljudskih prava i sloboda Crne Gore za 2016. godinu je objavljen na zvaničnoj internet stranici Državne revizorske institucije.\nIzvještaj o reviziji godišnjeg finansijskog izvještaja zaštitnika ljudskih prava i sloboda Crne Gore za 2016. godinu\nMore in this category: « Bilateralna posjeta DRI Crne Gore Državnoj revizorskoj instituciji Srbije\tOdržan Uvodni sastanak EUROSAI Radne grupe za reviziju opština »


Tanjug 19. jula 2019. 12:10\nBRISEL – Kompanija Anhojzer-Buš InBev, najveći proizvođač piva u svetu, prodaje svoju pivaru u Australiji japanskom Asahiju.\nPivarski div sa sedištem u Belgiji, opterećen dugom zbog kupovine svog najvećeg rivala SABMilera 2016. godine, saopštio je danas da je pristao da se odrekne australijske podružnice „Karlton & Junajted Brueris“ (Carlton & United Breweries) za 16 milijardi australijskih dolara (11,3 milijarde američkih dolara), prenosi Rojters.\nU saopštenju AB InBev-a se navodi da će se veći deo novca od tog posla, za koji se očekuje da će biti okončan u prvom kvartalu 2020., iskoristiti za smanjenje duga.\nProdaja dolazi samo nedelju dana nakon što je AB InBev odložio inicijalnu javnu ponudu (IPO) za svoje azijsko poslovanje. Kompanija je saopštila da su određeni faktori, uključujući tržišne uslove, zaustavili njihove planove o prodaji 15 procenata azijskog biznisa.\nOno što je moglo da bude najveća berzanska flotacija na globalnom nivou ove godine, od koje se očekivalo da donese pivari do 9,8 milijardi dolara, završilo se kao treće najveće po vrednosti odustajanje ikada zbog cene koju investitor nisu prihvatili.\nNeto dug AB InBev-a na kraju 2018. godine iznosio je 102,5 milijardi američkih dolara, što 4,6 puta nadmašuje profit kompanije pre kamata, poreza, deprecijacije i amortizacije (EBITDA), navodi britanska agencija.\nHoće li sporazum potpisan u Vašingtonu uticati na kineske investicije…


Merkel pod pritiskom u vladi zbog migracione politike | EurActiv Serbia\nPosle neuspešnih pregovora predsednice vlade i šefa policije, odložena je sednica parlamenta 14. juna kako bi obe stane – Merkelina Hrišćansko-demokratska unija (CDU) i njena sestrinska partija i manji koalicioni partner Hrišćansko-socijalna unija Bavarske (CSU), na čijem je čelu Zehofer, mogle da održe vanredne odvojene razgovore.\nZehofer, u okviru svog novog migracionog plana, traži da nemački policajci na granicama imaju pravo da vrate sve tražioce azila koji nemaju ispravna lična dokumenta i one koji su već registrovani u nekoj drugoj zemlji EU.\nMerkel je odbacila tu ideju, strahujući da bi to u EU moglo da se shvati kao da Nemačka deluje sama i da bi moglo da oteža već preopterećenim mediteranskim zemljama na udaru imigrantskog talasa, kao što su Grčka i Italija.\nMigranti kojima Zehofer želi da zabrani ulazak sada se primaju u Nemačku, gde se procenjuje njihova situacija, a zatim se neki šalju u zemlju EU u koju su prvo ušli ili se vraćaju u zemlju porekla.\nNemačka kancelarka je obećala da će tražiti zajednički odgovor na problem ilegalne imigracije na narednom samitu EU 28/29. juna i da će nastojati da postigne bilateralne sporazume s tranzitnim zemljama kao što su Italija i Austrija.\n"Smatram ilegalnu migraciju jednim od najvećih izazova EU i zato verujem da ne treba da delujemo jednostrano, ili bez konsultacija, i ne na račun trećih strana", rekla je Merkelova.\nCSU, međutim, uporno tvrdi da Nemačka "ne može da čeka još jedan samit EU", a predsednik bavarske vlade Markus Zeder izjavio je da se "mora misliti na lokalno stanovništvo, a ne samo na ostatak Evrope".\nAleksander Dobrindt iz CSU istakao je da Zehofer ima ovlašćenja da naredi policiji da vraćaju migrante, čime bi se otvoreno suprotstavio Merkelovoj i naterao je da ga otpusti, izazivajući haos u koaliciji.\nDobrindt je rekao da će se partijsko rukovodstvo CSU sastati 18. juna da donese konačnu odluku.\nNemačka kancelarka je 13. juna imigraciju nazvala "lakmus testom za budućnost Evrope", ali to pitanje se još jednom pretvorilo u test za njen opstanak na vlasti.\nDnevnik Bild je pisao da ako dogovor ne bude postignut, Merkelova će morati da se suoči sa glasanjem o poverenju i svaki poslanik će morati da odluči da li nastaviti njenim putem ili izaći na nove izbore.\nOpoziciona partija Zeleni izrazila je "duboku zabrinutost zbog realne krize vlade", koja Nemačku stavlja "na raskršće, da izabere humanost, solidarnost i vladavinu prava, ili da kaže zbogom svim tim vrednostima".\nZehofer je oštro kritikovao Merkelinu odluku da sredinom 2015. otvori granice za više od milion migranata, mada je vlada od tada znatno ograničila mogućnost ulaska u zemlju.\nU vreme najveće krize, u Nemačku je iz Austrije dnevno ulazilo desetine hiljada ljudi koji su bežali iz Sirije, Iraka, Avganistana i drugih zemalja.\nMasovni priliv izbeglica, zajedno sa kriminalnim delima migranata, doveli su do jačanja desničarske partije Alternativa za Nemačku (AfD), koja je 2017. ušla u parlament.\nZehofer, za razliku od Merkelove, iskazivao je otvorene simpatije desničarskim populističkim vladama koje su oštre po pitanju migracija, od Mađarske do Austrije i Italije.\nCSU čekaju i izbori za bavarski parlament, na kojima bi značajn uspeh mogao da ostvari AfD.\nZehofer je 13. juna odbio da prisustvuje Nacionalnom integracionom samitu u Berlinu i umesto toga otišao na sastanak s austrijskim kancelarom Sebastijanom Kurcom. Njih dvojica su posle razgovora objavili stvaranje "osovine" ministara unutrašnjih poslova Austrije, Nemačke i Italije za borbu protiv ilegalne imigracije u EU.\nSpor Italije i Francuske\nPitanje prijema migranata je, u međuvremenu, izazvalo i diplomatski spor Francuske i Italije, posle odbijanja Rima da prihvati brod sa 629 migranata spasenih kod obala Libije, što je francuski predsednik Emanuel Makron ocenio kao "ciničan i neodgovoran čin". Zbog rasta tenzija u odnosima otkazan je sastanak ministara ekonomije dve zemlje, a bio je doveden u pitanje i sastanak Makrona i italijanskog premijera Đuzepea Kontea, zakazan za 15. jun u Parizu.\nItalija je Makronove kritike osudila kao "neprihvatljive i neopravdane", oceniviši da ugrožavaju diplomatske odnose dve zemlje, a šef italijanske diplomatije Enco Moavero Milanezi pozvao je francuskog ambasadora na konsultacije.\nItalijanski ministar unutrašnjih poslova Mateo Salvini tražio je izvinjenje Makrona, zapretivši da će biti otkazan ranije najavljeni sastanak Makrona i Kontea. Njih dvojica su, ipak, potvrdili da će sastanak biti održan. Iz Jelisejske palate je saopšteno da Makron nije ništa izjavio s namerom da uvredi Italiju ili italijanski narod i da Pariz želi konstruktivni dijalog.\nBrod "Akvarijus" je od 10. juna zarobljen u međunarodnim vodama pošto su Italija i Malta odbile da mu daju dozvolu da uđe u njihove vode. Španija je ponudila svoju luku, a Italija je poslala dva broda da preuzmu neke od migranata s Akvarijusa i prevezu ih do Španije.\nRim je takođe optužio Francusku da je vratila oko 10.000 migranata na severnu granicu Italije i pozvao je da primi migrante, na šta se obavezala prihvatanjem sistema kvota za raspoređivanje migranata unutar EU.


Počela istraga u „Petnici“ zbog optužbi za seksualno nasilje - 24.06.2021, Sputnik Srbija\nUživo: Korejac iznenadio Novaka i napravio brejk\nPočela istraga u „Petnici“ zbog optužbi za seksualno nasilje\nIstražni organi bili su danas u “Petnici“ i započet je proces davanja izjava, rekao je direktor Istraživačke stanice Nikola Božić povodom optužbi pet devojaka... 24.06.2021, Sputnik Srbija\n"Ja se nadam da ćemo brzo dobiti satisfakciju za žrtve i da će svi oni koji su vinovnici ovako nečega biti kažnjeni. Kao novi direktor mogu da garantujem da se ovako nešto ne sme nikada više desiti", poručio je Božić za RTS.Najavio je uvođenje strogog kodeksa ponašanja za sve učesnike obrazovnih programa, kako i procedure poverljivog prijavljivanja nasilnika.Organizovaće, kako je dodao, intenzivne programe obuke po tim temama za sve učesnike programa.Pročitajte još:\nistraživačka stanica petnica, istraga, seksualno nasilje, društvo\n23:03 24.06.2021 (Osveženo: 03:14 26.08.2021)\nCC BY-SA 4.0 / Vikipedija/IvanaMadzarevic / IS Petnica\nCC BY-SA 4.0 / Vikipedija/IvanaMadzarevic /\nIstražni organi bili su danas u “Petnici“ i započet je proces davanja izjava, rekao je direktor Istraživačke stanice Nikola Božić povodom optužbi pet devojaka da su u toj ustanovi doživele seksualno i fizičko nasilje.\n"Ja se nadam da ćemo brzo dobiti satisfakciju za žrtve i da će svi oni koji su vinovnici ovako nečega biti kažnjeni. Kao novi direktor mogu da garantujem da se ovako nešto ne sme nikada više desiti", poručio je Božić za RTS.\nNajavio je uvođenje strogog kodeksa ponašanja za sve učesnike obrazovnih programa, kako i procedure poverljivog prijavljivanja nasilnika.\nOrganizovaće, kako je dodao, intenzivne programe obuke po tim temama za sve učesnike programa.\nOptužbe za seksualno nasilje u „Petnici“: Na odgovornost se poziva i bivša uprava\nUživo: Korejac iznenadio Novaka i napravio brejk 14:54 UŽIVO Ambasador LNR: Oslobođeni svi taoci iz „Azota“ u Severodonjecku14:42


Canon istraživanje otkriva da evropske organizacije teže ka ekonomskom oporavku efikasnošću umesto smanjenjem broja zaposlenih Canon istraživanje otkriva da evropske organizacije teže ka ekonomskom oporavku efikasnošću umesto smanjenjem broja zaposlenih – Personal magazin\nCanon istraživanje otkriva da evropske organizacije teže ka ekonomskom oporavku efikasnošću umesto smanjenjem broja zaposlenih\nKompanija Canon Europe, svetski lider u rešenjima za digitalizaciju i reprodukciju slika, predstavila je rezultate sveevropskog istraživanja koje daje pozitivnu sliku većine organizacija odlučnih u tome da u skladu sa…\nKompanija Canon Europe, svetski lider u rešenjima za digitalizaciju i reprodukciju slika, predstavila je rezultate sveevropskog istraživanja koje daje pozitivnu sliku većine organizacija odlučnih u tome da u skladu sa oporavkom ekonomije revidiraju interne procese, pre nego posegnu za merama smanjenja troškova otpuštanjem zaposlenih.\nOhrabrujuć je podatak da je od 1.800 ispitanih viših donosilaca odluka iz organizacija u javnom i privatnom sektoru, 59% njih izjavilo da je povećanje produktivnosti i efikasnosti zaposlenih trenutno glavni cilj; ovo je kontrast u odnosu na samo 30% njih koji planiraju da smanje troškove smanjenjem broja zaposlenih.\nPod pretpostavkom da ekonomija nastavi da pokazuje znake oporavka širom Evrope, glavni prioriteti organizacija će biti nastavak revidiranja procesa (42%), regrutovanje dodatnog osoblja (37%) i povećanje budžeta za edukaciju (30%).\nIpak, uprkos obnovljenom optimizmu, 30% viših donosilaca odluka tvrdi da nije spremno za narednih 12 meseci, tačno trećina njih (33%) izjavila je da se radije fokusira na sadašnjicu umesto da gleda u budućnost, a 22% navodi manjak iskustva u upravljanju. Postoje i lepše vesti, i to za Dansku i Finsku gde više od 80% organizacija tvrdi da je spremno za oporavak.\nPolovina organizacija je tokom prethodne godine unela promene u poslovanje kao direktan odgovor na recesiju – 14% viših donosilaca odluka sada teži da smanji svoj uticaj na životnu sredinu a 13% želi da poboljša sigurnost informacija, što sugeriše da fokus ostaje upravo na efikasnosti i smanjenju troškova.\nKomentarišući ovo istraživanje, Adam Žilbe, strateški marketing menadžer za Canon poslovna rešenja u Evropi, kaže: „Želeli smo da istražimo trenutne pravce razmišljanja donosilaca odluka višeg ranga u širokom spektru organizacija iz javnog i privatnog sektora. i rezultati istraživanja su izuzetno interesantni. Definitivno postoji mnogo pozitivniji stav prema ekonomskom oporavku i mnoge organizacije shvataju značaj poboljšanja internih procesa kako bi povećali produktivnost zaposlenih pre nego da primene mere štednje kao što su otpuštanje zaposlenih.“\nIpak, i pored ovog usredsređivanja na povećanu efikasnost čini se da mnoge organizacije nisu svesne kako to da postignu – 19% ispitanih je izjavilo da nisu videli nikakve promene u uštedi efikasnošću tokom prethodnih 12 meseci a 45% njih je videlo manje od 5% ušteda. Ovo delom može biti posledica straha usled naizgled teškog integrisanja novih sistema u postojeće IT okvire – što je 48% ispitanika izdvojilo kao najveći IT izazov.\nŽilbe nastavlja: „Postoji jasna prilika za evropske organizacije da naprave neke jednostavne, troškovno efikasne IT promene koje će imati dramatični uticaj na smanjenje troškova kao i poboljšanje efikasnosti radne snage. Ne govorimo o kompletnom revidiranju sistema već o ohrabrivanju organizacija da stvarno razmisle o načinu na koji svaka investicija u novu tehnologiju podržava njihovu organizaciju i njihove zaposlene. Mi razumemo izazove sa kojima se sreću naši korisnici, kao što su povećanje efikasnosti i integrisanje novih IT investicija u postojeće sisteme. Nove tehnologije kao što je Canon-ov imageRUNNER ADVANCE napravljen je tako da odgovori na ove izazove i podrži stvaranje potpuno digitalne kancelarije.“\nDok se organizacije probijaju kroz ova teška ekonomska vremena, donosioci odluka pozivaju svoje zaposlene da budu preduzimljivi; drugim rečima da pokažu inicijativu i snalažljivost. Istraživanje otkriva veliku podelu širom Evrope na one koji su motivisani finansijskom nagradom, što je dominantno u Češkoj, Finskoj, Francuskoj i Poljskoj a i na one koje pokreće ponos svojim poslom, što je slučaj u Austriji, Danskoj, Holandiji i Velikoj Britaniji.\nŽilbe zaključuje: „Rezultati potvrđuju potrebu da tehnologija pomogne zaposlenima da rade efikasnije i najbolje što mogu. Uporedo sa ekonomskim oporavkom, one organizacije koje su dobro pripremljene i koje su investirale u prikladne tehnologije biće dobro pozicionirane za napredak u narednim godinama.“\nNova Canon imageRUNNER ADVANCE platforma multifunkcijskih štampača biće lansirana širom Evrope u novembru 2009. godine.\nCanon istraživanje otkriva da evropske organizacije teže ka ekonomskom oporavku efikasnošću umesto smanjenjem broja zaposlenih was last modified: October 27th, 2009 by Redakcija\nCanon EuropeCanon imageRUNNER ADVANCEmultifunkcijski štampači\nHP Pavilion dv7 Entertainment Notebook PC spaja potpunu zabavu i profinjenu eleganciju\nNVIDIA i VSG ubrzavaju istraživanje nafte i gasa\nS&T učestvovao u doniranju 75 laptopova za...\nIzmene u pribavljanju određenih isprava za uvoz...


Udruženje ljubitelja reke Save “Zeleni raj” protiv portala Espreso - Savet za štampu\nUdruženje ljubitelja reke Save “Zeleni raj” protiv portala Espreso\nNa osnovu članova 19. i 21. Statuta Saveta za štampu i članova 15. i 16. Poslovnika o radu Komisije za žalbe, Komisija za žalbe Saveta za štampu u sastavu: Vlado Mareš, Zlatko Čobović, Ljiljana Smajlović, Nevena Krivokapić, Stojan Marković, Tamara Skrozza, Vera Barišić – Popović, Vera Didanović, Petar Jeremić, Ivana Stjelja i Dragan Đorđević, na sednici održanoj 22.2.2018. godine, većinom glasova donosi\nTekstom “Borba za savski nasip: Beograđani odavde piju vodu, a svaka nelegalna vikendica ima septičku jamu!”, objavljenim 31. januara 2018. godine, portal “Espreso” nije prekršio odredbe Kodeksa novinara Srbije.\nPredstavnik Udruženja ljubitelja reke Save „Zeleni raj“ Vojislav Mandić podneo je žalbu Savetu za štampu, navodeći da portal „Espreso“ već duže vreme vodi kampanju protiv vlasnika objekata na obali Save, te da tekst na koji se žale predstavlja primer govora mržnje i da sadrži niz neproverenih i neistinitih tvrdnji kako bi se uznemirila javnost. U žalbi se, između ostalog navodi da se u tekstu iznose glasine i klevete, da nema druge strane, te da se raznim netačnim informacijama čitaoci dovode u zabludu da vlasnici objekata nemaju nikakve dozvole iako imaju rešenja nadležnih organa o korišćenju priobalja, odnosno da su uz objekte napravili septičke jame koje zagađuju izvorišta vode, mada one ne postoje. Video prilog u okviru teksta podnosilac žalbe je ocenio kao falsifikat.\nU odgovoru na žalbu redakcija “Espresa” istakla je da postoji javni interese da se piše o bespravnoj gradnji na obali Save i da im je to bio jedini motiv prilikom objavljivanja teksta. Kako se ni podnosilac žalbe, ni udruženje koje predstavlja ne pominje u tekstu, redakcija ih nije prepoznala kao “drugu stranu”. Novinari portala su, inače, kako je navedeno, više puta bezuspešno pokušavali da razgovaraju sa vlasnicima objekata, a da su im se obratili u vezi sa ovim tekstom bili bi spremni da saslušaju i njihovu stranu priče. “Što se našeg teksta tiče, on je potkrepljen videom u kome je iznet niz činjenica koje upućuju upravo na to da je narušen javni interes Beograđana: da su vikendice nelegalne, a da nastavak gradnje u tom delu grada ugrožava ostatak Beograda, jer se tamo nalaze bunari iz kojih se crpi voda za grad, a koji su ugroženi septičkim jamama koje vlasnici nelegalnih vikendica takođe nelegalno zidaju. Pomenuti video nije nastao u produkciji Adria Media Grupe, već je preuzet s društvenih mreža, tačnije tvitera, gde ga je objavio korisnik“, ističe se, između ostalog, u odgovoru na žalbu.\nPo mišljenju članova Komisije za žalbe, postoji nesporni javni interes da se piše o problemima zaštite životne sredine, odnosno zaštite priobalja i izvorišta vode. Mnogi mediji su više puta pisali o objektima na obali reke Save koji nemaju građevinsku dozvolu i koji potencijalno ugrožavaju vodosnabdevanje Beograda i sporni tekst je samo jedan u nizu na ovu temu. Iako, po oceni većine članova Komisije, tekst ima nedostataka, njime nisu prekršene odredbe koje se odnose na istinitost izveštavanja, odnosno nisu objavljenje informacije kojima se dezinformiše javnost. Deo članova Komisije osporio je pravo predstavnika udruženja „Zeleni raj“ da se žale, s obzirom na to da nigde u tekstu nisu pomenuti.\nDva člana Komisije smatrala su da Kodeks jeste prekršen, jer je portal preuzeo video materijal sa društvene mreže, nije proverio njegovu autentičnost, niti pokušao da proveri i dokaže informacije koje su u njemu iznete. Tema o kojoj „Espreso“ piše, po njihovom mišljenju, jeste izuzetno značajna, ali je treba i obraditi uz poštovanje pravila profesije propisanih Kodeksom.\nKomisija sa devet glasova „za“ i dva „protiv“ odlučila da „Espreso“ nije prekršio tačku 4 Odeljka I Kodeksa novinara Srbije koja se odnosi na obavezu novinara da konsultuje što više izvora. Odluku da nije prekršena tačka 5 istog odeljka, da su sa novimnarstvom nespojivi objavljivanje neosnovanih optužbi, kleveta i glasina, Komisija je donela jednoglasno.


Dinkiæ: Smanjiæemo porez na plate - B92.net\nDinkiæ: Smanjiæemo porez na plate\nBeograd -- Ministar finansija i privrede Mlaðan Dinkiæ najavio je smanjenje poreza i doprinosa na zarade, ali nije rekao kada æe to biti uèinjeno.\nIzvor: Beta sreda, 19.09.2012. | 11:15\n"Ne možemo uraditi to u ovome trenutku, jer ne bismo mogli da zaustavimo rast deficita i javnog duga. Oèekujem da æe se to uraditi tokom mandata ove vlade", kazao je Dinkiæ.\nKako je istakao, "to je najozbiljnija stvar koju treba uraditi nakon ukidanja parafiskalnih nameta".\nDinkiæ je rekao i da bi u sluèaju da se sada odobrilo smanjenje poreza i doprinosa na zarade to znaèilo i poveæanje stopa poreza na dodatu vrednost (PDV) ne sa 18 na 20 odsto, veæ sa 18 na 22 odsto.\n"Smatrali smo da bi veæe poveæanje PDV-a od 20 odsto imalo negativne efekte", rekao je Dinkiæ i dodao da bi poveæanje PDV-a za dodatnih dva odsto znaèio "smanjenje poreza na zarade sa sadašnjih 64 na oko 54 odsto".\nPrema njegovim reèima, efekat takvog smanjenja poreza na zarade "ne bi bio mali, ali ne bi bio ni dramatièan".\n"Smatrali smo da u ovom trenutku kada imamo recesiju u Srbiji i kada æe srpska ekonimija imati pad izmedju 0,5 i jedan odsto, svako veæe poveæanje PDV-a od zakonom predloženog, koje je bilo nužno, ne bi imalo dobre efekte", rekao je Dinkiæ.\nDinkiæ je odbacio tvrdnje predsednika Liberalno demokratske partije Èedomira Jovanoviæa da je primena Zakona o finansiranju lokalnih samouprava, koji je parlament usvojio na inicijativu Dinkiæeve stranke, poveæala konsolidovani deficit države.\nKako je naveo Dinkiæ, tim zakonom o finansiranju lokalnih samouprava samo su preraspodeljeni prihodi izmedju Republike i opština i gradova.\nLokalne samouprave su dobile tim zakonom i nove nadležnosti kao što je briga o putevima koji su im prebaèeni na upravljanje u februaru ove godine.\n"Nisu krive lokalne samouprave i zakon veæ izborna kampanja koja je trajala pet meseci kada se previše trošilo i u opštinama i na republièkom nivou", kazao je Dinkiæ, èija je stranka G17 plus bila deo i prethodne vladajuæe koalicije koju je predvodila sada opoziciona Demokratska stranka.


Da se glas studenata bolje čuje u institucijama - oradio.rs\nOPENS očekuje veću podršku studentskim organizacijama kroz saradnju sa institucijama, nakon nedavnog potpisivanja Memoranduma o saradnji između 26 studentskih organizacija i predstavnika Rektorata, Studentskog centra, Studentskog kulturnog centra, Zavoda za zdravstvenu zaštitu studenata i OPENS-a.\n"Pokušaćemo da organizujemo neke kulturne događaje, ali ćemo gledati da akcenat stavimo na istraživanja i umrežavanja, sve u cilju da se glas studenata bolje čuje u institucijama i da međusobno postoji neko razumevanje. Ono je i do sada postojalo, ali da bude na još većem nivou", rekao je koordinator OPENS-a Vukašin Grozdanović.\nNakon radnog sastanka studentskih organizacija i OPENS-a, predstavnica Studentske asocijacije Univerziteta u Novom Sadu Maja Mijajlović kaže da je ovo jedan veliki korak za poboljšanje rada studentskih organizacija.\n"Smatram da će saradnja sa OPENS-om otvoriti mnoga vrata, mislim da je dobro što ćemo sarađivati i da ćemo tako moći uzajamno da se pomažemo i da rastemo", rekla je Maja.\nOrganizacije koje povezuju međunarodne i naše studente takođe smatraju da je ovo jako bitna saradnja, ne samo na lokalnom nivou već i na internacionalnom. Predstavnik Erasmus mreže Maksim Karanović kaže da će ova saradnja uticati na poboljšanje stanja za međunarodne studente u našem gradu.\n"Ovo je za nas važno, jer mi radimo sa međunarodnim studentima i najvažnije nam je da im prikažemo naš grad i našu kulturu. Logični sled je da naše aktivnosti sprovedemo sa OPENS-om, promovišemo Youth capital i zajedno radimo na poboljšanju stanja za međunarodne studente u gradu", smatra Maksim.\nNa sastanku je oformljena i radna grupa koju čine predstavnici studentskih organizacija i OPENS-a, koja će se dalje baviti idejama i planiranjem aktivnosti za ovu i narednu godinu.\nO ovoj temi govorili smo i u poslednjem izdanju studentske emisije "Pokretač", koju možete poslušati na našem podkastu.


Dobra obuka vozača kao osnova bezbednosti u saobraćaju - Magazinčić\nHome/Auto-Moto/Dobra obuka vozača kao osnova bezbednosti u saobraćaju\nPoslednjih nekoliko godina postoji mnogo dokaza koji govore u tom smeru da se jako puno truda i svega ostalog ulaže kako bi se saobraćaj obezbedio u što većoj meri. Kako su pre svega ovoga statistike, a i vesti govorile da bezbednost skoro da i ne postoji, moralo je brzo da se dela i učini nešto što će kako vozačima, tako i putnicima, ali i pešacima, osigurati živote u što boljem smislu. Tako je došlo do promene brojnih pravila i zakona koji se tiču saobraćaja, a sve to skupa je uticalo na bezbednije funkcionisanje na kolovozima i van njih.\nSame promene su se ogledale u promeni Zakona o bezbednosti u saobraćaju koji važe za vozače, vožnju, pravila vožnje, izmenjena su brojna pravila u vezi sa signalizacijom na putu, ali najveća promena se ipak dogodila u samoj osnovi, a to je kako se stiže do vozačke dozvole, a uz to su došla i nova pravila za sve „sveže“ vozače. Ovo je jedna od stvari koja je počela da se menja iz korena, od samog početka, zbog čega je polaganje za kola postalo dosta drugačije u odnosu na sve prethodne decenije koje su za nama. Iz svega toga, dalo se zaključiti da je obuka vozača, zaista kvalitetna obuka, najpotrebnija kako bi se stvorio uslov za bezbednost u saobraćaju. Zbog toga što poznavanje, poštovanje i iskustvo vozača jesu najvažnija karakika u samoj bezbednosti, obuka vozača je promenjena iz korena, što je zapravo centralna tema ovog teksta.\nNajpre, za razliku od nekadašnjih načina učenja i polaganja za vozačku dozvolu, obuka vozača je danas izmenjena u velikoj meri. Na samom početku, obuka traje više meseci, u odnosu na nekadašnju obavezu da se ima 40 časova praktične obuke, bez ikakve teorijske nastave, što je stvorilo uslove da vozači budu kvalifikovaniji i spretniji u svemu. Višemesečna obuka danas je sasvim očekivana, budući da je sama obuka podeljena na nekoliko delova, praktičnu nastavu, teorijsku nastavu i učenje prve pomoći. Teorijska nastava, baš kao i praktična, podeljena je na 40 školskih časova, s tim što se u jednom danu ne može organizovati predavanje duže od tri školska časa, jer je znanje koje se predaje podeljeno tako da svaki kandidat može da savlada i nauči, tako da postane deo dugoročne memorije.\nNakon završene teorijske nastave sledi praktična nastava, na kojoj se uče kao i nekad, vožnja na poligonu, pa tek nakon toga se uključuje vožnja na kolovozu i u uslovima stvarnog saobraćaja, kada je kandidat po procenama instruktora sposoban da uz njegovu pomoć upravlja motornim vozilom. Na ovaj način, svaki kandidat tokom svoje obuke i polaganja za auto, ima dovoljno vremena da sve potrebno savlada, ponovi ukoliko je to potrebno i na kraju bez problema dođe na polaganje i dobije svoju prvu vozačku dozvolu, koja je danas za sve kandidate probna i ima određena pravila koja se moraju ispoštovati kako bi se došlo do dozvole koju svi vozači nazivaju „pravom“.\nPogledajte deo obuke na poligonu.\nKad je u pitanju C kategorija posebna pažnja se posvećuje kandidatima, jer se oni smatraju budićim profesionalnim vozačima koji će dosta vremena provoditi za volanom. Neki od osnovnih uslova za kandidat za obuku C kategorije je da mora imati najmanje 20 godina s tim što je starosni uslov za polaganje ispita za C kategoriju i dobijanje vozačke dozvole za kamion 21 godina. Pored toga kandidat mora posedovati vozaču dozvolu B kategorije najmanje 2 godine. Teorijska obuka traje nešto kraće od teorijske obuke za B kategoriju jer se smatra da polaznik već poseduje određeno znanje. Sa druge strane, praktična obuka za C kategoriju traje najmanje 15 časova.\nSamo polaganje je podeljeno prema kategoriji za koju se prijavljujete, odnosno, kojim motornim vozilom želite da upravljate, ali je polaganje za B kategoriju svakako najrasprostranjenije. Polaganje za B kategoriju podleže apsolutno svim već pomenutim pravilima, pa je tako obuka vozača za B kateogirju višemesečna i potrebno je svaki kandidat da prođe kako teorijsku, tako i praktičnu obuku. Ono što današnje auto škole poseduju kao veliku podršku svim kandidatima, jesu online auto škole, sa svim potrebnim informacijama, koje su najpotrebnije na samom startu, ali osim toga tu je sadržan najvažniji deo, a to su online testovi koji polaganje za B kategoriju čine mnogo lakšim kada je teorija u pitanju.\nViše o polagnju za B i C kategoriju možete saznati na https://www.autoskolapavlin.com/.\nAuto škola je takođe „pretrpela“ brojne promene, brojna pravila i zakoni su promenjeni i kada je njihovo funkcionisanje i rad u pitanju, a sve svakako zbog bolje obuke vozača i što veće bezbednosti na putevima. Ali su pridodate i beneficije kao što su online auto škole, u najvećoj meri je to beneficija zbog malopre pomenutih testova. Svaki kandidat može na ovaj način da odabere određenu oblast, otvori test i radi ga na licu mesta. Svaki test je napravljen kao i test koji se polaže na konačnom polaganju u auto školi, s tim što uz svako pitanje i odgovor postoje i komentari koji objašnjavaju kandidatima zašto je neko pravilo postavljeno tako kako jeste, što u velikoj meri olakšava i uprošćuje proces učenja.\nNa samom kraju testiranja, kandidat dobija osvojen broj bodova, koji govore da li bi u tom trenutku položio ili ne, što mu dalje implicira da je neka oblast dobro naučena ili joj je potrebno posvetiti još malo vremena. Obuka vozača za B kategoriju je uz ove online testove daleko lakša svakom kandidatu, jer osim što učenje ide brže, testovi se mogu raditi kako sa računara, tako i sa mobilnih telefona i tableta, što znači da ih možete raditi uvek i svuda, nezavisno od bilo čega drugog.\nSamo polaganje za auto, nezavisno od toga koja je kategorija u pitanju, moralo je da bude izmenjeno u ovoj meri, jer se veliki broj vozačkih dozvola u prošlosti dobijao na različite načine, čak i bez dovoljno praktične nastave, a teorijske nastave nije nikada ni bilo. Na ovaj način, obuka vozača koja traje duže je dovela do vozača koji već na samom startu imaju stabilno početno iskustvo, te sva potrebna znanja koja ostaju u memoriji tokom cele vozačke karijere. Uz to, probne vozačke dozvole, koje imaju određen rok trajanja u odnosu na godine vozača početnike, te imaju određene granice tokom tok perioda, čine da vozači budu mnogo pažljiviji, marljiviji u vožnji, te svakako da više i kvalitetnije poštuju sva pravila i zakone propisane Pravilnikom o saobraćaju, što na kraju dovodi do toga da u samom saobraćaju, bili to aktivni ili pasivni učesnici, imamo manje nezgoda i nesreća koje se dešavaju usled bahatog ponašanja, nemarne i bahate vožnje, te nepoštovanja svega što je propisano.\nKada se posmatraju statistike, najveći broj nezgoda sa najstrašnijim ishodima, događaju se upravo zbog nepromišljene i bahate vožnje, te zbog nepoznavanja pravila, a promenom svih pravila ovakve statistike se smanjuju i bivaju bolje, što će tek biti slučaj protokom vremena i učestvovanjem većeg broja vozača koji svoje vozačke dozvole dobijaju po novim zakonima.


Seminar "Misli iz čega piješ"\nCentar za mlade INPUT je u sklopu projektnih aktivnosti organizovao seminar na temu „Misli iz čega piješ“ . Seminar je završni dio projekta koji članovi INPUT-a realizuju u okvoru projekta „Misli o prirodi!“, koji implementira Centar za promociju civilnog društva, a podržava Švedska.\nPrimarni cilj seminara je bio informisati predstavnike javnih institucija na području Grada Zenica o štetnosti korištenja plastike kao i zagovaranje prestanka korištenja plastičnih čaša kod kafe automata.\nUčesnici su imali priliku da čuju korisne savjete i alternative upotrebe predmeta bez plastike. Također, predavači su istakli važnost donošenja zakonske regulative kojom bi se smanjilo korištenje plastike u narednim godinama.


SD: Uvešćemo nove servise za socijalno ugrožene u Glavnom gradu – Borba\nSD: Uvešćemo nove servise za socijalno ugrožene u Glavnom gradu\nSocijaldemokrate će nastaviti sa uvođenjem novih socijalnih servisa i poboljšanjem postojećih sa ciljem da u Glavnom gradu bude obezbijeđena socijalna sigurnost svih građana.\nKandidat za odbornika na listi “Socijaldemokrate – Ivan Brajović – Dosljedno za Podgoricu”, Boris Mugoša je na pres konferenciji, predstavio segment izbornog programa te partije, koji se odnosi na socijalnu politiku u Glavnom gradu.\n„Vođenje odgovorne socijalne politike je osnov stabilnosti i prosperiteta svakog našeg sugrađanina, odnosno osnov dugoročno održivog razvoja Podgorice po mjeri svih naših građana. Da to nije isprazno predizborno obećanje Socijaldemokrata najbolje potvrđuju rezultati koji su ostvareni u dijelu socijalne i dječije zaštite tokom aktuelnog mandata, u prethodne tri godine, odnosno u resorima kojima su dominatno rukovodili predstavnici Socijaldemokrata u gradskoj vlasti“, istakao je Mugoša.\nOn je podsjetio da je, od 2015.u Glavnom gradu otvoreno pet novih socijalnih servisa – Prihvatilište za beskućnike, Personalni asistenti za osobe za invaliditetom (OSI), Centar za tretman zavisnica od psihoaktivnih supstanci, Dnevni centar za podršku djeci i porodici u riziku i Dnevni centar za djecu i omladinu sa smetnjama i teškoćama u razvoju.\nBorba ekskluzivno saznaje u specijalnom tužilaštvu: Istraga protiv funkcionera vlasti zbog licenci za taksiste!\nZoran Bećirović o likvidaciji brata Dragana: Iza ubistva stojе politički funkcioner i grupa iz bezbjednosnih službi


► Čadež sutra u Beču potpisuje dokument povodom uvođenja dualnog obrazovanja\nPredsednik Privredne komore Srbije (PKS) Marko Čadež sutra će u Beču u ime Komorskog investicionog foruma zapadnobalkanske šestorke potpisati Memorandum o razumevanju povodom projekta čiji je cilj uvođenje dualnog obrazovanja na Zapadnom Balkanu i digitalizacija privreda regiona.\nPKS je najavila da će Čadež dokument potpisati sa austrijskom ministarkom inostranih poslova Karin Knajsel i predsednikom Privredne komore Austrije Haraldom Marerom.\nČadež je rekao da Austrija, kroz ulaganje u razvoj kadrova prema potrebama privrede i digitalnu tranformaciju kompanija u regionu, na najbolji način pomaže zapadnobalkanskim ekonomijama da postanu konkurentniji i efikasnije, da održivo rastu i razvijaju se, da više izvoze, privuku više investitora, da se bolje povežu međusobno i uhvate korak sa razvijenim svetom.\n"Za PKS, to je ujedno i priznanje da rezultate koje smo postigli proteklih godina, za doprinos uvođenju dualnog obrazovanja i digitalizaciji privrede. I potvrda da su naše usluge privredi po standardima razvijenih evropskih komora", rekao je Čadež uoči sutrašnjeg potpisivanja memoranduma, a prenela PKS.\nU saopštenju je navedeno da će višegodišnji projekat, koji će se realizovati uz finansijsku podršku Austrijske razvojne agencije i ekspertsku pomoć Privredne komore Austrije, početi do sredine godine i trajaće do 2024. godine.\nPo rečima Čadeža, u prvoj fazi projekta, odnosno ove i naredne godine, predviđeno je kreiranje jedinstvenog seta usluga šest zapadnobalkanskih komora i jačanje komorskih kapaciteta za što efikasniju podršku privredi u oblasti dualnog obrazovanja i digitalne transformacije.\nU tom poslu region će se oslanjati na najbolju evropsku praksu i austrijski nou hau, a po ugledu na aktivnosti koje Privredna komora Srbije već sprovodi uz pomoć svojih partnera –Austrijske razvojne agencije i Privredne komore Austrije.\nAustrija je ušla u "drugi talas" infekcije korona virusom, rekao je danas kancelar Sebastijan Kurc, u trenutku kada broj poztivnih na virus u zemlji ne prestaje da raste.\nAustrija jača mere da suzbije porast zaraze korona virusom\nAustrija će produžiti na celu zimu, a možda i duže, obavezu nošenja maski i zaoštriti restriktivne mere za okupljanja u nastojanju da zaustavi veliki porast infekcija korona virusom,...


Rojters: Rio Tinto u Srbiju šalje postrojenje za preradu jadarita | EpicentarPress\nDatum: 02.08.2021. 12:33\nRio Tinto se spremna da u narednih nekoliko nedelja iz Melburna isporuči u Srbiju pilot postrojenje za izdvajanje litijuma iz jadarita, što predstavlja kulminaciju višedecenijskog istraživanja koje bi trebalo da ovu kompaniju uvede u posao iskopavanja minerala koji se koriste za proizvodnju baterija, piše Rojters.\nZanimljivo je da Rio Tinto ovaj rudnik predstavlja kao svršen čin iako srpski zvaničnici tvrde da sa državnom nema potpisan nikakav ugovor koji mu garantuje iskopavanja.\nIstraživanja rađena na periferiji Melburna dovela su do željenog rezultata – pronađen je ekonomski isplativ način da se ekstrahuje litijum iz jadarita, minerala koji je do sada pronađen samo u Srbiji, u dolini reke Jadar, piše Rojters.\nRio Tinto je, kako piše Rojters, "prošle nedelje pritisnuo dugme za pokretanje projekta vrednog 2,4 milijarde dolara, koji će vodećeg proizvođača rude gvožđa, bakra, litijuma i specijalnih minerala, svrstati među prvih deset proizvođača litijuma, što prati rast potražnje ovog minerala od strane proizvođača električnih vozila."\n"To nije veliki rudnik, ali ćemo sa njim postati najveći proizvođač litijuma u Evropi i zadržati se na toj poziciji najamanje deset godina", rekla je novinarima Sinead Kaufman, izvršna direktorka sektora za minerale u Rio Tintu.\nČetiri kontejnera dugačka po 12 metara sa opremom biće otpremljena na put preko mora i reka do Srbije, koji bi trebalo da traje oko devet nedelja.\nRio Tinto očekuje da izgradnja postrojenja počne naredne godine, nakon što dobije odobrenje koje se odnosi na zaštitu životne sredine, a da prvu proizvodnju počne 2026. godine.\nU ovom rudiniku Rio Tinto očekuje da proizvede dovoljno litijuma za pogon milliona električnih vozila. U njemu bi takođe trebalo da se proizvodi borna kiselina koja se koristi u baterijama i natrijum sulfat, koji se koristi u deterdžentima.\nRio Tinto samouvereno izvodi pripreme za budući rudnik u plavnoj dolini Jadra – u kojoj se nalaze naselja, obradivo zemljište u privatnom posedu, šume i čak 145 strogo zaštićenih biljnih i životinjskih vrsta – iako nema ni jedan zvaničan dokument koji mu garantuje da će za to dobiti dozvolu.\n"Prethodnih meseci slušamo laži i neistine političara koji žele da obmanjuju javnost. Isti oni koji su dali rešenja za istraživanja sada traže ugovor države sa Rio Tintom. Taj ugovor ne postoji. On će biti potpisan kada građani odluče o tome, a ne ljudi koji ovo koriste da uđu na političku scenu time što šire strah i obmanjuju javnost. Referendum je najdemokratskije rešenje", rekla je pre tri nedelje ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović.\nU toku je proces određivanja obima i sadržaja Studije o proceni utucaja projekta "Jadar" na životnu sredinu, nakom čega bi tek trebalo da se radi pomenuta Studija.\nGrađani koji žive u dolini Jadra, aktivisti, ali i deo naučne zajednice Srbije ukazuju na to da bi ovaj rudnik doveo do masovne devastacije životne sredine u dolini Jadra ali i na šire, kao i da su do sad već prekršene brojne procedure i zakoni, zbog čega bi čitav projekat trebalo da se vrati više koraka u nazad, na izradu idejnog projekta, koji ne postoji.\nIzvor: Rojters, Nova.rs


Štampa na rančevima i torbama - Štampani rančevi | M-PRINT Štamparija\nŠtampa na rančevima kao vid marketinga\nSvojstvena vidljivost i mobilnost ranac čini prirodnim izborom kao promotivnog artikla sa velikim uticajem. Štampa na rančevima koji odgovaraju vašim potrebama zavisi od ciljne publike i namene u pogledu promotivne aktivnosti.\nNa primer, štampa na rančevima za školu ili za studente, obično se radi na većim rančevima, koji mogu, ali ne moraju biti od specijalnih materijala. Sa druge strane, štampa na rančevima od lakih, nepromočivih ili materijala koji se brzo suše, odlična je varijanta za sportske i druge događaje koji se organizuju u prirodi.\nŠtampa na rančevima odličan je način i za kreiranje poklona za saradnike, radnike ili odane klijente, a sami rančevi sa štampom mogu biti poslovni, klasični ili namenski. Izbor rančeva možete napraviti na osnovu vaših specifičnih potreba, a mi smo tu ukoliko vam je potreban savetr ili predlog, kkao po pitanju tipa ranca, tako i po pitanju štampe na odabranim rančevima.\nRančevi sa odštampanim logom ili drugim dizajnom, najčešće se koriste kao:\nŠtampani rančevi kao dodatak uniformi za radnike koji rade isporuke ili promociju proizvoda\nŠtampani rančevi za prodaju u specijalizovanim prodavnicama\nŠtampani poklon rančevi za akcijske ponude ili kao pokloni u dobrotvorne svrhe\nŠtampani rančevi kao poklon radnicima prilikom obeležavanja važnih jubileja firme\nŠtampani rančevi kao poklon starim i novim poslovnim saradnicima\nU zavisnosti od vrste rančeva i vašeg budžeta, može se odabrati mnogo opcija za štampu na rančevima koji ističu ono najvažnije u vašem poslovanju. Na osnovu vrste materijala i namene rančeva, bira se i tehnika štampe koja se primenjuje. Bez obzira da li želite uslugu štamep na manjem ili većem broju rančeva, kao i da li želite štampu različitog dizajna na svakom ili na po nekoliko rančeva, M-PRINT je tu za vas.\nNaručivanje štampe na rančevima\nM-PRINT će ispunjavanjem dogovora o štampi na rančevima, osigurati vaše zadovoljstvo pružajući najniže cene štampe i vrhunski kvalitet. Nudimo i usluge dizajniranja u pripremi za štampu na rančevima kako bismo kreirali najbolje rešenje i pretvorili rančeve u pokretne reklame. Sa velikim brojem modela rančeva i ideja koje su vam na raspolaganju, dobro je znati da će naš stručni tim biti na svakom koraku uz vas i davati pouzdane savete i podršku za štampu na rančevima.\nZa firme i organizacije koje žele da povećaju svoje prisustvo na tržištu i promovišu svoj brend u isto vreme, štampa na rančevima daje mogućnost da vaš logo ili poruku prenesete bilo kada i bilo gde.Pozovite M-PRINT za štampu na rančevima, a naši iskusni predstavnici će rado odgovoriti na sva vaša pitanja i poslati besplatnu, neobavezujuću ponudu.\nNaručite štampane rančeve i torbe zajedno sa štampom na jaknama i prslucima, štampom na duksericama, štampom na dečijim majicama, štampom na keceljama ili štampom na sportskoj opremi i štampom na radnim odelima. Što više naručite, više štedite.


SKANDALOZNA IZJAVA DŽAFEROVIĆA: Sramno optužio Srbe – Banjaluka24\nSKANDALOZNA IZJAVA DŽAFEROVIĆA: Sramno optužio Srbe\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Šefik Džaferović smatra da je „najveći problem u vezi sa bezbjednošću Zapadnog Balkana i BiH što neke političke strukture još sanjaju o promjeni granica“, kao i, kako kaže, snažan ruski uticaj u BiH.\nU obraćanju na 7. Delfi ekonomskom forumu Džaferović je naveo da pojedini politički akteri „još nisu odustali od svojih namjera da mijenjaju granice, s ciljem da povećaju trenutni obim teritorije pojedinih država, a da druge države, kakva je BiH, redukuju.\n-To je ideologija koja se u BiH prvenstveno manifestuje kroz secesionističke tendencije- mišljenja je Džaferović.\nPrema njegovim riječima, „nosioci ovih secesionističkih tendencija otvoreno govore da samo čekaju povoljan geopolitički trenutak kako bi krenuli u konačnu implementaciju svojih namjera“.\n-Do tada oni rade na ‘pripremanju terena’, a to smo mogli vidjeti u proteklih duže od pola godine, kada su vlasti Republike Srpske krenule u projekat unilateralnog poništavanja 27 godina implementacije Dejtonskog sporazuma, što potkopava same temelje mira u BiH- rekao je Džaferović.\nOn smatra da je „druga dimenzija problema snažan ruski uticaj na ove političke aktere“.\n-Ruska Federacija je već godinama politički protektor ovim akterima, a oni zauzvrat rade u korist ostvarivanja nekih od strateških interesa Rusije, kao što je blokiranje NATO integracija i kreiranje trajne nestabilnosti u mekom trbuhu Evropske unije i NATO saveza- rekao je Džaferović.\nStanivuković istrčao polumaraton, oborio lični rekord\nJAKA PORUKA IZ BANJALUKE Stanivuković kupio bicikl od čovjeka koji je na njemu došao iz Srbije, novac ZA PREDIVNU STVAR


Ovako prolaze pedofili u Jemenu (uznemirujuće fotografije)\nIzvor: Vaseljenska TV, 11.Avg.2018, 01:01\nBeograd-Tri pedofila koja su silovala i ubila desetogodišnjeg dečaka usmrćena su vatrenim oružjem, a onda su njihova tela obešena o kranove pred gomilom naroda koji se okupio da isprati egzekuciju.\nZvaničnici >> Pročitaj celu vest na sajtu Vaseljenska TV << Jemena prvo su ih naterali da legnu okrenuti na truh na ćilim. Policajac je svakom od njih pucao pet puta u leđa ciljajući srce, a onda su tela obešena o kran da bi svi mogli da ih vide.\nOvo javno ubistvo je prvo nakon vešanja Huseina al-Saketa (22) koji je osuđen zbog otmice, silovanja i ubistva devojčice (4), piše „San“.\nE.G./ the sun/Blic\nThe post Ovako prolaze pedofili u Jemenu (uznemirujuće fotografije) appeared first on Vaseljenska TV.


(VIDEO) UŽAS U PARIZU: POLICIJA PUCALA I UBILA MUŠKARCA KOJI IH JE NAPAO NOŽEM\n14. februara, 2022 Vesti iz Francuske Napišite komentar\nJedna od najprometnijih pariskih voznih i metro stanica Gare du Nord bio je poprište velike panike jutros oko 7h. Policija obezbeđuje lokaciju. Za sada je isključen teroristički motiv, rekao je ministar saobraćaja Žan-Batist Džebari.\nU ponedeljak, 14. februara ujutru, muškarac naoružan nožem ubijen je na Gare du Nord u Parizu, nakon što je pretio policiji u sali magistralnih vozova. Ministar unutrašnjih poslova Gerald Darmanin opisao je napad oko 7 sati: „Pojedinac naoružan nožem je pretio policijskoj patroli u javnom prevozu u regionu Ile de France. Policija je upotrebila svoje oružje i tako sprečila svaku opasnost, za sebe i za putnike”. Ministar saobraćaja Žan Batist Džebari, upitan na RMC-u, potvrdio je tu informaciju, rekaši da je napadač „poznat policijskim službama po lutanju po stanici“. „U ovoj fazi, teroristički motiv je isključen“, rekao je on.\nPrema policijskim izvorima Le Figaro, dva policajca su upotrebila svoje oružje na napadača, koji je bio naoružan sečivom od oko 30 centimetara. Po prvim informacijama on je nosio natpis „ACAB“ („Svi policajci su kopilad“, moto protiv policije). Čovek je preminuo ubrzo nakon toga. Među policajcima nema povređenih, ali su trojica policajaca prebačeni „u bolnicu” na kontrolu.\nNa snimku snimljenom na licu mesta vidi se nekoliko policajaca koji drže čoveka na nišanu, ispred zaprepašćenih ili uplašenih prolaznika. Posle nekoliko trenutaka, puca se, pre nego što snimanje prestane.\nTagovi: Francuska - napad - nož - Pariz - Policija


Danilović: Kup bitan, navijači da budu fer i korektni\nRTS\t01.02.2018 12:14\nPredsednik Košarkaškog saveza Srbije Predrag Danilović pozvao je gledaoce da na završnom turniru Kupa Radivoja Koraća navijaju fer i bez ijednog incidenta.\n"Kup Radivoja Koraća je jako bitan za srpsku košarku, klubove i Savez. Verujem da će biti sjajan finalni turnir, da će publika istinski da uživa. Pozivam navijače da fer i korektno navijaju, a ekipe ostvare što bolje rezultate", rekao je Danilović uoči žreba u beogradskom hotelu "M".\nPrvi čovek KSS-a zahvalio se Gradu Nišu na tome što je prihvatio da organizuje turnir, rekordni 14. put.\n"Niš je uvek sjajan domaćin, hvala gradonačelniku Darku Bulatoviću", poručio je Danilović.\nZavršni turnir Kupa Radivoja Koraća održava se od 15. do 18. februara u dvorani Čair, a trofej brani Crvena zvezda.\nŽreb za Kup Koraća\nVoljom žreba za Kup Radivoja Koraća odlučeno je da branilac trofeja Crvena zvezda u četvrtfinalu igra protiv čačanskog Borca, dok će Partizan odmeriti snage sa ekipom Zlatibora iz Čajetine.\nCrvena zvezda – Borac Čačak (četvrtak, 19.30)\nFMP – Metalac (četvrtak, 17.00)\nPartizan – Zlatibor Čajetina (petak, 17.00)\nMega – Dinamik (petak, 19.30)\nU polufinalu se ukrštaju pobednici duela Zvezda–Borac i FMP–Metalac, odnosno bolji iz duela Partizan–Zlatibor i Mega–Dinamik.\nPolufinala su zakazana za subotu, a veliko finale za nedelju 18. februara uveče.


Zbog slučaja “Spisak”, Komitet eksperata Saveta Evrope upozorio na zloupotrebe - Centar za istraživačko novinarstvo Srbije\nSpisak Uprave za sprečavanje pranja novca; Foto: Printscreen/N1,NewsmaxAdria\nČlanice Komiteta eskperata Saveta Evrope MONEYVAL, među kojima je i Srbija, ne smeju da zloupotrebljavaju pravni okvir iz oblasti sprečavanja pranja novca i finansiranja terorizma da bi suzbile legitimne aktivnosti građanskog društva. Ovaj zaključak je donet nakon prošlogodišnjeg slučaja “Spisak”, kada je Uprava za sprečavanje pranja novca bez osnova tražila proveru bankarskih transakcija 57 organizacija i pojedinaca iz medija i civilnog sektora.\nNa sednici Komiteta eksperata za evaluaciju mera za borbu protiv pranja novca i finansiranja terorizma Saveta Evrope – MONEYVAL, u aprilu ove godine, istaknuto je i da tela, kao što je Uprava za sprečavanje pranja novca u Srbiji, nemaju ovlašćenja da traže podatke od banaka bez sumnje na pranje novca, finansiranje terorizma i druga uvezana dela.\nNapomenuto je i da neprofitni sektor treba uključiti u procenu rizika od finansiranja terorizma na dobrovoljnoj osnovi, a ne korišćenjem formalnih ovlašćenja koje ima Uprava za sprečavanje pranja novca.\nCelo saopštenje organizacija civilnog društva povodom ovog slučaja možete pročitati ovde.\nPodsetimo, na spisku koji se u javnosti pojavio u julu prošle godine, između ostalih, našli su se Centar za istraživačko novinarstvo (CINS), Mreža za istraživanje kriminala i korupcije (KRIK), Balkanska istraživačka mreža (BIRN), Novosadska novinarska škola, magazin Nova ekonomija. Na spisku su još bili i novinarska udruženja Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) i Udruženje novinara Srbije (UNS), novinari Branko Čečen, Slobodan Georgiev, Biljana Stepanović i Vukašin Obradović, advokat Ivan Ninić kao i brojne nevladine organizacije.\nNa zloupotrebe u ovom slučaju su već upozorili Specijalni izvestioci za ljudska prava Ujedinjenih nacija, kao i Radna grupa za finansijsku akciju (FATF).\nKako je pisao portal Raskrikavanje, Ministarstvo finansija, u čijoj se nadležnosti nalazi Uprava za sprečavanje pranja novca, je traženje podataka od banaka predstavilo kao deo „strateške analize“ čiji je cilj da pomogne Upravi „da bolje razumeju rizike u sistemu Srbije i podrže kapacitete za borbu protiv pranja novca i finansiranja terorizma“.\nOni su tvrdili da organizacije nisu na listu dospele slučajno, već se birao reprezentativni uzorak tako da najveći deo čine organizacije sa najvećim prihodima i organizacije kojima donacije iz inostranstva čine više od polovine prihoda.\nMinistarstvo finansijaMONEYVALSavet EvropeSlobodan GeorgievUprava za sprečavanje pranja novca