Dodik odbio susret s austrijskim ambasadorom u BiH | Dunav.at\n“Svojim pristrasnim nastupima veoma često ste izlazili iz okvira dobrog diplomatskog ponašanja i time nas udaljavali od željene saradnje sa državom koju izuzetno poštujemo i sa kojom smo htjeli da sarađujemo”, istakao je predsjednik Srpske u pismu upućenom Pameru nakon što je austrijski diplomata zatražio sastanak sa Dodikom.\nPredsjednik Srpske i novoizabrani član Predsjedništva BiH naveo je da je austrijski diplomata “samo prije nekoliko mjeseci učestvovao u neobjašnjivom skandalu u Trebinju, kada je grubo i bahato napao grupu penzionera, koja mu nije dozvolila da ih fotografiše, da bi nakon toga obmanjivao javnost da je napadnut”.\n“Da li ste razmišljali kakvu štetu ste nanijeli i Republici Srpskoj i srpskom narodu kreirajući izmišljotinu o navodnom napadu na jednog diplomatu”, upitao je Dodik u pismu upućenom Pameru.\nDvogodišnjak iz Srbije bio na odvikavanju: Ovisan o crtanim filmovima\n“Roditelji su doveli dijete zbog nesvakidašnjeg, bizarnog ponašanja. Dijete je mirisalo stopala gostima, zavlačilo se pod stol i skičalo kao prase”, kazao je psiholog...\nOd plesa sa Putinom do otkazane posete zbog “špijuna”\nSredinom avgusta Karin Knajsel se udala, a ples sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom na tom događaju podigao je obrve širom Evrope. Taj potez nije...\nKurc: Evropska unija kompletna samo sa zemljama zapadnog Balkana\nOn je nakon sastanka sa makedonskim premijerom Zoranom Zaevim u Skoplju pozvao Makedonce da glasaju na predstojećem referendumu, kako bi se sa Grčkom postigao...


U vanrednim situacijama reagovaće buduća Jedinica civilne zaštite opšte namene\nObjavljeno 19.06.2017. u 21h\nNa nedavno održanoj sednici Gradskog veća podržan je predlog Odluke o formiranju Jedinice civilne zaštite opšte namene koja će u budućnosti, pre svega, reagovati u vanrednim situacijama i sanaciji posledica istih.\nJedinica će brojati 25 pripadnika, lica koja su već zaposlena u Gradskoj upravi i u javnim preduzećima. Radi se o dobrovoljnom angažovanju, a kako saznajemo, za njihov rad neće biti izdvajan novac, osim onda kada budu angažovani, i tada će biti plaćeni kao da su radili dodatne sate.\n– Formiranje jedne ovakve jedinice inicirano je činjenicom da je Grad Zrenjanin prošle godine, u projektu prekogranične saradnje sa Rumunijom, dobio vrlo vrednu opremu za reagovanje u vanrednim situacijama. Imamo izuzetno kvalitetnu i skupu opremu koja bi morala da bude angažovana ukoliko dođe do vanrednih situacija. Ta oprema u ovom trenutku stoji bez upotrebe, a na nama je da jedan broj ljudi, upravo onih koji će činiti Jedinicu civilne zaštite opšte namene, obučimo za upravljanje nad istim, kaže načelnik Odeljenja komunalne policije, odbrane, vanrednih situacija i zajedničkih poslova mr Igor Virijević.\nU predlogu Odluke koju su većnici jednoglasno prihvatili, navodi se da pripadnici buduće Jedinice treba da prođu opštu obuku, ali i posebnu obuku za rad na materijalno-tehničkim sredstvima poput strujnih agregata, muljnih i vodenih pumpi. Pored toga, u sklopu posebne obuke, učiće pružanje prve medicinske pomoći, i steći će znanje iz oblasti protivpožarne zaštite.\n– Ova jedinica će moći da radi i klasične poslove poput čišćenja snega, ali s druge strane, više od toga je važna spremnost tih ljudi da u slučaju vanrednih situacija, u svakom momentu, bukvalno u roku od sat vremena, mogu da reaguju na bilo kojoj poziciji u gradu i u naseljenim mestima, kaže Virijević.\nJedinica civilne zaštite opšte namene biće najvećim delom usmerena na reagovanje u situacijama poplava, kako primarnih koje nisu česte u ovom području, tako i sekundarnih-podzemnih, sa kojim Banat, naročito poslednjih godina, ima dosta problema. Prema rečima našeg sagovornika, ta Jedinica bi trebala da bude u potpunosti spremna već u oktobru ili septembru.\nOsim formiranja posebne Jedinice, na istoj sednici Gradskog veća a zatim i na sednici Skupštine grada, usvojen je predlog Odluke o pokretanju inicijative da se svi gradovi i opštine u Banatu ujedine kako bi u vanrednim situacijama reagovali zajednički. Sledeći korak biće razgovori sa predstavnicima opština i gradova u Banatu, sa ciljem da prihvate inicijativu grada Zrenjanina.\nTagovi:jedinica civilne zaštite, vanredna situacija, Vesti Zrenjanin\nSoftver za simulaciju elementarnih nepogoda kao preventiva u stvarnim situacijama


UREĐIVANJE TEHNIČKIH REŠENJA\nPredloženi zakon uređuje poslove organizovanja platforme za trgovanje digitalnom imovinom i uslove pod kojima je dozvoljena ta trgovina.\nU Srbiji bi za pola godine trebalo da bude omogućena trgovina virtuelnom valutom i digitalnim tokenom, kao digitalnom imovinom, predviđeno je Predlogom zakona o digitalnoj imovini.\n– Digitalna imovina je digitalni zapis vrednosti koji se može digitalno kupovati, prodavati, razmenjivati ili prenositi – objasnio je pomoćnik ministra finansija Filip Šanović.\n– Predloženi zakon prati međunarodnu praksu po pitanju definisanja pojmova u okviru kripto imovine, a opisuje vrste usluga povezanih sa digitalnom imovinom – kaže Šanović.\nNovim rešenjima uvodi se institut takozvanog „belog papira“ koji je u skladu sa međunarodnom praksom i koji se objavljuje prilikom izdavanja digitalne imovine.\n– Za pružaoce usluga povezanih sa digitalnom imovinom potrebna je dozvola, kao i minimalni osnovni kapital koje je privredno društvo u obavezi da ima kada podnosi zahtev za dobijanje dozvole u cilju obavljanja usluga povezanih sa digitalnom imovinom – rekao je on.\n– Predloženi zakon predviđa i kaznene odbredbe u kojima se opisuju krivična dela i vrste i visina kazni u vezi sa radnjama sa digitalnom imovinom – naveo je Šanović.\nOdbor za finansije je posle rasprave u načelu prihvatio i Predlog zakona o fiskalizaciji\nKaže da je novim rešenjima predviđeno da obveznik fiskalizacije u trenutku prometa na malo izda fiskalni račun korišćem elektronskog fiskalnog uređanja.\n– Taj uređaj je harvdersko i/ili softversko rešenje koje koristi obveznik fiskalizacije radi izdavanja fiskalnog računa i prenosa podataka o fiskalnim računama u sistem za upravljanje fiskalizacijom Poreske uprave – objašnjava ona.\n– Predlaže se da se u momentu prometa na malo svaki račun fiskalizuje i da se Poreskoj upravi obavi prenos podataka o izdatom fiskalnom racunu putem stalne interent veze u realnom vremenu – objasnila je Savičić.\n– Ako se ti podaci ne mogu dostaviti u realnom vremenu usled prekida internet veze ili ako ona nije dostupna na mestu prometa, predviđena je obaveza čuvanja podataka u internoj memoriji elektronskog fiskalnog uređaja do momenta prenosa podataka Poreskoj upravi – kaže ona.\n2020-12-15T01:46:49+01:0015 децембра, 2020|Ekonomija|


Prošlo je tačno deset godina otkako je donesena Konvencija Saveta Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici, poznata kao „Istanbulska konvencija“. Ova godišnjica se obeležava u teško vreme za žene u Evropi.\nPoslednjih godina ultrakonzervativni pokreti neprestano pokušavaju da podriju ženska prava širom Evrope. Pandemija kovida 19 zakomplikovala je situaciju: napredak u rodnoj ravnopravnosti u zapošljavanju je zaustavljen, došlo je do nazadovanja, nasilje nad ženama naglo je poraslo, a prepreke u pristupu seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima su se umnožile.\n-pročitajte još: Zašto smo žene u koroni ostavili na cedilu?\nUtvrđivanjem da je nasilje nad ženama kršenje ljudskih prava, podriva se svaka karakterizacija da se radi privatnoj ili porodičnoj stvari. Bilo da se radi o porodičnom nasilju, sakaćenju ženskih genitalija, prisilnom braku, seksualnom uznemiravanju, psihološkom nasilju, stolkingu (uhođenju), prisilnoj sterilizaciji ili prisilnom abortusu – Istanbulska konvencija obavezuje države da se sveobuhvatno suprotstave svim manifestacijama nasilja nad ženama.\nKonvencija ima pristup koji je usredsređen na žrtve, osmišljen da učini žene sigurnijim – i to sprečavanjem nasilja, zaštitom žrtava i ustanovljavanjem odgovornosti počinioca. Ono što takođe važno, konvencija ističe da efikasna prevencija nasilja nad ženama zahteva od država da poboljšaju rodnu ravnopravnost, rešavajući duboko ukorenjene nejednakosti i stereotipe u vezi sa ulogama žena i muškaraca u društvu.\nDunja Mijatović, visoka komesarka Saveta Evrope za ljudska prava\nNeke zemlje, uključujući Austriju, Dansku, Nemačku, Irsku, Maltu, Portugal i Švedsku, izmenile su svoje zakonodavstvo o seksualnom nasilju i silovanju kako bi ga približile standardu Istanbulske konvencije – utvrđujući da nedostatak pristanka žrtve treba da bude glavni razlog, sastavni element takvih krivičnih dela, umesto da to bude upotreba sile ili pretnji od strane počinioca. Dodatni oblici nasilja nad ženama, poput stolkinga, inkriminisani su u Albaniji, Portugaliji i Crnoj Gori.\n-pročitajte još: Možda je ćutala zbog tebe\nIako je pandemija delovala kao lupa za postojeće praznine u politikama za borbu protiv nasilja nad ženama, takođe je istakla presudnu ulogu koju su do sada postigle neke mere za sprovođenje Istanbulske konvencije. Nekoliko država koje su eliminaciju nasilja nad ženama postavile kao važan politički cilj, imale su mogućnost da tokom lokdauna daju prioritet akcijama za pružanje sigurnosti i podrške žrtvama nasilja, na primer putem novih mehanizama upozorenja.\nUprkos dokazanim prednostima Istanbulske konvencije, oni koji joj se protive nastavljaju da šire pogrešne interpretacije. Pod izgovorom da brane porodične vrednosti i tradicije, oni često kriju mizogine i homofobne stavove. Tim protivnicima vredi ponoviti: nije ugovor o borbi protiv nasilja u porodici ono što uništava porodice, već samo nasilje u porodici.\nTaj argument je takođe korišćen kada se Turska prošlog aprila povukla iz Konvencije. Taj pogrešni argument krije činjenicu da su postojeći nacionalni zakoni daleko manje obuhvatni od Istanbulske konvencije, kako kada je reč o oblicima nasilja nad ženama koje takvi zakoni pokrivaju, tako i kada je reč o merama koje države potpisnice Konvencije moraju da preduzmu radi njegove primene. Štaviše, Istanbulska konvencija predviđa nezavisnu grupu međunarodnih stručnjaka koja procenjuje njenu primenu od svake strane i obavezu saradnje između svih država potpisnica.\nPrimena Istanbulske konvencije spasava živote. Države imaju moralnu i zakonsku dužnost da ne iznevere žene i devojke. Moraju ratifikovati i dalje sprovoditi Istanbulsku konvenciju. Nema ubedljivih argumenata da se to ne učini.\nKljučne reči Istanbulska konvencija, nassilje nad ženama, komentar, lični stav, GNS\nTrajni link https://p.dw.com/p/3tEDA\nVetar u leđa za Demohrišćane 07.06.2021\nU krizi se traži gazda, ali demokratija se više isplati 05.04.2021


Vesti online / Vesti / Svet / VIDEO: Džihadisti nemoćni pred čudom ruske vojne tehnologije!\nIz Sirije nam svakodnevno stižu i snimci ruskih helikoptera i borbenih aviona kako uništavaju položaje Islamske države. Ovog puta, društvenim mrežama se proširio video koji su, najverovatnije snimili džihadisti, a koji pokazuje napad ručnim raketnim bacačem na sirijski helikopter Mil Mi-8.\nMomenat kada raketa pogađa helikopter ruske proizvodnje\nKako se može videti na snimku, raketa direktno pogađa bočnu stranu helikoptera, a u pozadini se čuju džihadisti koji proslavljaju svoj uspeh uz radosne povike "Alah Akbar".\nIpak, njihova radost bila je kratkog veka, pošto je ubrzo postalo jasno da će helikopter ostati u vazduhu.\nHelikopter Mil Mi-8 je stari primerak ruske vojne tehnologije, uspešno odoleva različitim udarima, pa je i ovog puta pretrpeo samo lakša oštećenja, malo se "zateturao" u vazduhu, a onda mirno nastavio svoj let.\nA džihadisti su još jednom pokazali svoju nemoć da se izbore sa udarima ruskih bombardera.\n* Džihadisti u panici: Kriju se po džamijama, koriste civile kao štit


Tvorci ruske vakcine protiv kovida spremni da pomognu Trampu - Sputnjik Srbija\n11:24 02.10.2020 (osveženo 11:56 02.10.2020) Preuzmite kraći link\n„Mislim da ćemo moći da im pomognemo ako se zvanično obrate ruskim vlastima“, rekao je Gincburg.\nOn je takođe posavetovao kolegama američkog predsednika da se vakcinišu ruskom vakcinom protiv korone.\n„Mislim da će oni ipak to rešiti sa svojim predsednikom. Daj Bože da kod njih tamo sve bude u redu. Uzgred, bilo bi dobro da se vakciniše ruskom vakcinom“, rekao je Gincburg.\nNa podsećanje novinara da je Tramp već pozitivan na virus koronu, Gincburg je skrenuo pažnju i na druge predstavnike vlasti u SAD, istakavši da „tamo postoji i zamenik predsednika“.\nTramp je ranije objavio na Tviteru da su on i prva dama Melanija Tramp pozitivni na virus korona. Trampov lekar Šon Konli izjavio je da su predsednik i njegova supruga dobro i da očekuje da Tramp nastavi da obavlja svoje dužnosti na mestu šefa države „bez prekida“.


Ko je dobio koliko pomoći zbog korona krize – OnlineVesti\nKo je dobio koliko pomoći zbog korona krize\nby admin September 27, 2020, 5:45 pm 1.2k Views\nOčekujem da Vlada Republike Srpske javno, na internet stranici, istakne koja su preduzeća dobila pomoć iz Kompenzacionog fonda zbog zabrane rada tokom vanrednog stanja – poručio je predsednik PDP Branislav Borenović.\nOn je zatražio da se objavi, kojom se delatnošću bave ta preduzeća, te koliko su oni novca dobili, piše Srpskainfo.\nBorenović kaže da činjenica da Vlada Republike Srpske nije javno objavila te podatke, za razliku od Vlada FBiH i Brčko distrikta i svih drugih u regionu, budi sumnju u način trošenja javnih sredstava.\n– Ako se uzme u obzir da su mnogi privrednici kojima je bio zabranjen rad u tom periodu odbijeni za pomoć iz Kompenzacionog fonda, da je drugima pomoć bez obrazloženja kasnila, a da smo svedoci afera pri nabavkama maski, pokretne bolnice, respiratora i drugih sredstava koje su oštetile budžet za više miliona KM, a završili u džepovima privilegovanih pojedinaca, jasno je da je sumnja u raspodelu sredstava od strane Vlade itekako opravdana. Ovaj primer netransparentnosti upravljanjem javnim sredstvima je nečuven i ako nema šta da krije, Vlada će u što skorijem roku objaviti sve potrebne podatke i prestati da krije tokove narodnog novca – ističe Borenović.\nOn je podsetio da je PDP je i ranije, u skladu sa svojim Programom obnove Republike Srpske, predlagao uvođenje mere transparentnosti trošenja javnih sredstava, tako što bi na internet stranici Vlade ili konkretne javne ustanove ili preduzeća bio objavljen svaki račun koji prelazi 1.000 KM, što bi bilo rešivo jednom jednostavnom odlukom Vlade, ali da je taj predlog odbijen.


Dobre vijesti za bosanskohercegovačku dijasporu: Iz Wizz Aira potvrdili, uvodi se nova linija Banja Luka - Hamburg!\nDobre vijesti za bosanskohercegovačku dijasporu: Iz Wizz Aira potvrdili, uvodi se nova linija Banja Luka – Hamburg!\nWizz Air, najbrže rastuća evropska aviokompanija, danas je najavila novu rutu Banja Luka-Hamburg (Njemačka)\nWizz Air, najbrže rastuća evropska aviokompanija, danas je najavila novu rutu Banja Luka-Hamburg (Njemačka).\nLetovi na ovoj liniji počinju 17. decembra 2021. godine i to dvaput sedmično. Karte su već dostupne online na wizzair.com i putem mobilne aplikacije, po cijenama već od 29,99 eura/58,99 KM*.\nZa dodatni mir pri planiranju putovanja Wizz Air preporučuje putnicima da svojoj rezervaciji dodaju WIZZ Flex zbog dodatne zaštite. Na taj način mogu izabrati putovanje drugog datuma ili za drugu destinaciju, kao i mogućnosti otkazivanja leta do tri sata prije polaska bez ikakve naknade i uz dobijanje 100% izvorne cijene koju su platili za kartu koja se refundira u obliku aviokredita kompanije.\nPaulina Gosk, voditeljica korporativnih komunikacija u Wizz Airu, poručuje: “Sretni smo što možemo najaviti proširenje naše mreže ruta iz Banje Luke dodavanjem druge destinacije u Njemačkoj – Hamburga. Wizz Air čini sve što je moguće da naši putnici uživaju u sigurnom i nesmetanom iskustvu putovanja. Naša ljubazna posada s nestrpljenjem očekuje da putnicima poželi dobrodošlicu u našoj mladoj i modernoj floti”.\nPrevious article Oglasila se ministrica vanjskih poslova BiH Bisera Turković nakon snimka iz Srbije gdje se skriva osumnjičeni Kornjača\nNext article Namazani Aleksandar Vučić namjerno uzburkava duhove: “Žele da ukinu RS pod plaštom stvaranja funkcionalne BiH”\nNamazani Aleksandar Vučić namjerno uzburkava duhove: “Žele da ukinu RS pod plaštom stvaranja funkcionalne BiH”


CANON kalkulator KC-30 BK - Idealno.rs\nPočetna / Kancelarija i škola / Kancelarijski uređaji / Digitroni / CANON kalkulator KC-30 BK\nPonuda prodavnice Dodatnaoprema za proizvod Kalkulator Canon KC-30 BK. Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\nod 594,01 DIN\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za CANON kalkulator KC-30 BK i izberi najbolju. Digitroni iz kategorije Kancelarijski uređaji je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda CANON KC-30 BK i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda CANON. Opis i tehnički podaci proizvoda CANON KC-30 BK se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. CANON kalkulator KC-30 BK je dostupan u prodavnici Dodatnaoprema po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za CANON kalkulator KC-30 BK proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za CANON KC-30 BK je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.\nKC 30 BK\nBroj prikazanih cifara: 8\nAutomatsko isključivanje posle 7 minuta nekorišćenja\nMoguće korišćenje na temperaturama: 0°C - 40°C\nDimenzije (ŠxVxD): 4,3 x 7,6 x 1,4 cm


Po novom pravilniku o ocenjivanju u srednjim školama, nastavnici više neće ocenjivati samo usmene i pismene zadatke, već i kompletno zalaganje.\nPravilnik o ocenjivanju, koji nije menjan 16 godina, biće zvanično objavljen narednih dana, a glavne novine su to što će nastavnici ocenjivati učešće đaka u različitim projektima, na vežbama i u zajedničkim radovima.\nTri testa nedeljno\n- Na nivou odeljenskog veća usaglašavaće se termini kontrolnih, tako da ne bude više od tri provere nedeljno. Đaci mogu najviše jednom dnevno da imaju pismeni zadatak, a odlaganja neće biti - kaže pomoćnica ministra prosvete Snežana Marković.\nKratke, 15-minutne provere znanja se ne moraju najavljivati, a nema ni ograničenja koliko može da ih bude dnevno. Ocene s takvih testova se unose u pedagošku dokumentaciju, a uticaće na konačnu ocenu u dnevniku.\n- Ukoliko pola odeljenja dobije jedinicu, pismeni se ponavlja i mogu da ga rade svi nezadovoljni učenici - istakla je Markovićeva.\nBlic provere znanja mogu da se organizuju i na dopunskom času, a zaključna ocena zavisiće od ocena s polugodišta. Takođe, više neće biti poklanjanja ocena na odeljenskom veću sa obrazloženjem da je to potrebno za bolji uspeh. Kada je u pitanju vladanje, uvodi se opisno ocenjivanje tokom godine, a na kraju polugodišta i ocena iz vladanja.\nMora za kampanjce\nMilica Marić, učenica jedne beogradske srednje škole, kaže da će pravilnik umnogome olakšati školovanje, ali da ima i mana.\n- Odlično je to što ćemo unapred znati datum pismenog, ali ne i to što nam niko neće pokloniti ocenu u situaciji kada nam za odličan uspeh fali samo jedan bod - kaže ona.


STALNA KONFERENCIJA ROMSKIH UDRUŽENJA GRAĐANA - O nama\nIdeja o pokretanju prve međunarodne inicijative koja za cilj ima dugoročno i održivo rešenje za problem pripadnika i pripadnica romske nacionalne zajednice, rodila se na regionalnoj konferenciji u Budimpešti 2003. godine.\nDve godine posle, 2005. godine, osam država jugoistočne Europe obvezale su se na poboljšanje položaja ove manjinske zajednice, proglasivši sledećih 10 godina Dekadom inkluzije Roma.\nMeđunarodni partneri su Institiut za otvoreno društvo, Svetska banka, Evropska komisija, UNDP, OEBS, Savet Evrope i Razvojna banka Saveta Evrope. Deklaraciju su potpisali premijeri vlada zemalja članica - u Sofiji 2. februara 2005.\nIzvodi iz Deklaracije\n"Na osnovu zaključaka konferencije “Romi u proširenoj Europi - izazovi za budućnost”, 2003. godine obećavamo da će naše Vlade raditi na ukidanju diskriminacije i uklanjanju neprihvatljivog jaza između Roma i ostatka društva, kao što se ukazuje u našim strateškim dokumentima Dekade".\n"Ništa o nama bez nas - predstavnici romske zajednice i romske organizacije civilnog treba da budu uključeni u sve faze sprovođenja Dekade; treba da učestvuju u određivanju prioritetnih oblasti i ciljeva Dekade i imaju ključnu ulogu u nadziranju sprovođenja ciljeva Dekade".\n"Dekada Roma promoviše načelo antidiskriminacije, zalaže se za uključivanje Roma u sve sfere društvenog života, promoviše jednake mogućnosti i ima za cilj okončanje segregacije romske zajednice".\n"Prioritetne oblasti Dekade: obrazovanje, zdravstvena zaštita, zapošljavanje, stanovanje. Tri obavezujuće prožimajuće oblasti na kojima se deluje: siromaštvo, rodna ravnopravnost i borba protiv diskriminacije".\nNa nivou politika sve države članice Dekade su usvojile akcione planove za ostvarivanje ciljeva Dekade inkluzije Roma. Međutim, da bi njihovo sprovođenje dovelo do održivih rezultata potrebno je da svaka od ovih država dodatno preispita i svoje opšte i sektorske politike i prilagodi ih ciljevima Dekade. Potreba da se dalje jačaju kapaciteti države za spovođenje romskih politika ne odnosi se isključivo na vladu u užem smislu, već i na lokalne vlasti, a naročito na institucije kao što su škole, bolnice, jaslice, sudovi ili policija. Od toga koliko su ove institucije, i zaposleni u njima, sposobni da se posvete specifičnim potrebama pripadnika romske, zajednice zavisiće da li će procesi emancipacije i integracije teći sinhronizovano i harmonično.\nSvako zaostajanje u razvijanju institucionalnih kapaciteta države da odgovori legitimnim zahtevima svojih građana ili neumešnost da se njima posvete, ili nedostatku istinske političke spremnosti (odlučnosti, hrabrosti) da se donese politička odluka, mogu dovesti do toga da problemi nadvladaju kapacitete za njihovo rešavanje i proizvedu neželjenu situaciju u kojoj bi neko mogao da pribegne vaninstitucionalnom ili nedemokratskom rešavanju problema.\nSa ciljem da se osigura kontinuirano praćenje i efektivno sprovođenje strateških dokumenata na nacionalnom i lokalnom niovu i time pospeši ostvarivanje ciljeva Dekade inkluzije Roma (2005 -2015) organizacije civilnog društva koje okupljaju pripadnike romske zajednice i one koje se bave pitanjima Roma i zalažu se za smanjivanje jaza između romskog i ne-romskog stanovništva u Srbiji i eliminaciju svih oblika diskriminacije, složile su se da ustanove mehanizam za monitoring i zalaganje za ostvarivanje ciljeva Dekade.\nFormirana je koalicija organizacija civilnog društva LIGA ZA DEKADU ROMA čiji su zadaci da:\npromoviše vrednosti socijalne pravde i jednakih prava u procesu inkluzije Roma u sve tokove društvenog života\nrazvija osetljivost većinske zajednice, kao i zajednica drugih nacionalnih manjina za probleme romske nacionalne manjine\nzastupa interese romske zajednice u sprovodjenju vladinih planova i programa kojima se ostvaruju ciljevi Dekade inkluzije Roma\nse zalaže za participaciju Roma u planiranju i realizaciji sistemskih programa i projekata koji doprinose unapredjivanju položaja Roma\npruža pomoć državnim organima u kreiranju i sprovodjenju politike namenjene osnaživanju Roma\nvrši monitoring procesa ostvarivanja strateških planova\ninformiše romsku zajednicu o aktivnostima koje doprinose uspešnijem sprovođenju ciljeva Dekade\nČlanice Lige su 60 romskih organizacija i ne-romskih koje se bave pitanjima Roma i posebno aktivnostima vezanim za sprovođenje Dekade i/ili monitoringom sprovođenja strateških dokumenata za Dekadu Roma na lokalnom i nacionalnom nivou. Organizovane su kroz radne grupe za oblasti obrazovanja, zdravstvene zaštite, zapošljavanja i stanovanja. Ove radne grupe u komunikaciji sa resornim ministarstvima i institucijama analiziraju konkretne probleme realizacije akcionih planova svaka u svom domenu, sačinjavaju predloge i preporuke za realizaciju konkretnih mera što sve zajedno predstavlja stručnu podršku aktivnostima Lige u procesu zastupanja za spovođenje obaveza koja je Vlada Republike Srbije preuzela potpisivanjem međunarodnu Deklaraciju i usvajanjem nacionalnih akcionih planova. Svaka radna grupa ima svog predstavnika u Koordinacionom telu.\nIdeja o formalizaciji Lige za Dekadu sazreva 2013. godine kada nastaje SKRUG Liga Roma.


Kampanja "hiljadekamera" za zabranu biometrijskog nadzora | CEMAFORUM.rs\nKampanja "hiljadekamera" za zabranu biometrijskog nadzora\nInicijativa #hiljadekamera pozvala je građane i organizacije da učestvuju u zajedničkom finansiranju pravne i građanske borbe za zabranu biometrijskog nadzora u Srbije, a tokom ograničene promocije i prvog dana javne kampanje, prikupljeno je više od 400.000 dinara, odnosno 40 odsto ciljane sume, saopštila je danas SHARE fondacija.\nKampanja je pokrenuta posrdstvom platforme za mikrodonacije i može se naći na adresi hiljadekamera.rs/doniraj, a sva prikupljena sredstva koristiće se za dalju analizu tehnologije i pokretanje pravnih mehanizama protiv masovnog nadzora, nastavak mapiranja i obeležavanja kamera u javnom prostoru i druge građanske akcije, kao i edukaciju i informisanje šire javnosti, navodi se u saopštenju.\nFondacija podseća da se „pametne kamere za biometrijski nadzor postavljaju u javnim prostorima Beograda, čak i u vreme pandemije, najavljujući vreme ‘nove normalnosti’ svakodnevnog kršenja prava građana zaštićenih Ustavom i zakonima“.\n„Sistem koji omogućava prepoznavanje lica i analizu kretanja na osnovu masovnog, neselektivnog prikupljanja ličnih podataka, uvodi se u netransparentnom procesu, pa je javnost do danas ostala uskraćena za informacije o ceni sistema, lokacijama kamera i rizicima po privatnost građana“, naglašeno je u saopštenju.\nReagujući na izostanak društvene debate i informacija od javnog značaja, građani i organizacije pokrenuli su platformu hiljade.kamera.rs i počeli sami da mapiraju sistem na terenu, a do danas je na ovaj način, kako se navodi, verifikovano skoro trostruko više kamera sa biometrijskim karakteristikama u odnosu na broj koji je objavio MUP.\nPrema mapi sačinjenoj na osnovu podataka građana, Beograd trenutno ima najmanje 1.001 kameru na 469 lokacija.\nOtkrivene su i brojne neusaglašenosti sa važećim zakonima, izostanak analize rizika i potreba, a utvrđeno je i da ne postoji unapred definisan plan lokacija predviđenih za kamere, baziran na detaljnoj analizi krivičnih dela, kako je ranije najavljeno iz policije, upozorila je SHARE fondacija.\nProšlog meseca, inicijativa je pokrenula i peticiju za zabranu biometrijskog nadzora, u okviru kampanje koja se vodi širom Evrope, a sve aktivnosti finansirane su isključivo resursima aktivista i organizacija okupljenih u inicijativi, navedeno je u saopštenju.\nNosilac kampanje je SHARE Fondacija u korist inicijative #hiljadekamera, a prikupljanje donacija traje do 5. januara.\nZa podršku u iznosu od 1000 dinara i više predviđeni su paketi zahvalnosti koji obuhvataju informativne sadržaje o digitalnim pravima i bezbednosti na internetu, stikere za obeležavanje kamera, ali i odevne predmete dizajnirane da zbunjuju sistem za prepoznavanje lica, navedeno je u saopštenju.


PORESKA UPRAVA Naplata javnih prihoda u RS premašila dvije milijarde KM - Opcija\nPORESKA UPRAVA Naplata javnih prihoda u RS premašila dvije milijarde KM\n05-11-2018 Biznis, Finansije, Pocetna\nPoreska uprava Republike Srpske je u prvih deset mjeseci ove godine na račun javnih prihoda RS prikupila ukupno 2,019 milijardi maraka, što je za 68,5 miliona KM ili četiri odsto više nego u istom periodu prošle godine.\nOvi podaci ukazuju na zadovoljavajući rast prihoda u gotovo svim segmentima, čime je nastavljen pozitivan trend naplate. Zasluge za takve pozitivne pokazatelje se mogu pripisati svakodnevnim aktivnostima koje Poreska uprava preduzima u okviru svoje nadležnosti kroz redovnu naplatu i terenske kontrole, kao i usluge poreskim obveznicima ali je naročito automatizacija poslovnih procesa kroz implenetaciju Integrisanog informacionog sistema u Poreskoj upravi uticala na pozitivan efekat naplate javnih prihoda.\nKada su u pitanju direktni porezi, u prvih deset mjeseci ove godine naplaćeni su u iznosu od 427,4 miliona maraka, što je za 34,3 miliona KM ili devet odsto više nego u uporednom periodu. U ovom segmentu javnih prihoda najveći rast zabilježen je kod naplate poreza na dobit koji je prikupljen u iznosu od 196 miliona KM, što je za 29,8 miliona KM ili 18 procenata više. U ovom periodu porez na dohodak naplaćen je u iznosu od 194,8 miliona maraka ili jedan odsto više, uprkos činjenici da je Vlada RS povećala neoporezivi dio plate na 500 KM, i na taj način se odrekla dijela prihoda po tom osnovu u korist radnika u RS. Naplata poreza na upotrebu, držanje i nošenje dobara iznosila 12,5 miliona KM ili tri procenta više. Takođe, povećana je i naplata poreza na nepokretnosti, koji je u prvih deset mjeseci ove godine naplaćen u iznosu od 24,1 milion KM, što je za 2,9 miliona KM ili 14 procenta više u odnosu na uporedni period.\nDoprinosi su u prvih deset mjeseci ove godine naplaćeni u iznosu od 1,225 milijardi KM, što je na nivou naplate u prvih deset mjeseci 2017. godine. Tako je za Fond PIO naplaćeno 696 miliona maraka ili 37,2 miliona KM više, dok je za Fond zdravstvenog osiguranja naplaćeno 438 miliona maraka što je manje za osam procenta u odnosu na uporedni period. Manja naplata doprinosa za Fond zdravstvenog osiguranja može se objasniti činjenicom da su sredstva po osnovu doprinosa za zdravstveno osiguranje iz Budžeta Republike Srpske za nezaposlena lica i za lica kojima je priznato pravo po osnovu Zakona o pravima boraca, ove godine doznačena Fondu zdravstvenog osiguranja u vidu transfera, a ne preko računa javnih prihoda kako je to bio slučaj u prethodnim godinama, pa je otuda došlo do manjeg iznosa naplate preko računa javnih prihoda RS u prvih deset mjeseci 2018. godine.\nPored toga, rast je zabilježen kod naplate prihoda po osnovu doprinosa za Fond dječje zaštite koja je iznosila 58,7 miliona KM ili 18 odsto više, dok su prihodi po osnovu doprinosa za Zavod za zapošljavanje naplaćeni u iznosu od 28,6 miliona KM ili 15 procenata manje. Naime, Zakonom o doprinosima koji je stupio na snagu 1. januara 2018. godine stopa doprinosa za dječju zaštitu je povećana za 0,2%, dok je istovremeno stopa doprinosa za osiguranje nezaposlenosti umanjena za 0,2%, što je uticalo na povećanje prihoda Fonda za dječju zaštitu RS, odnosno na smanjenje prihoda Zavoda za zapošljavanje RS.\nKod ostalih javnih prihoda, u periodu januar-oktobar ove godine ostvarena je naplata od 344,5 miliona KM, što je za šest odsto ili 18,9 miliona maraka više nego u istom periodu 2017. godine. Tako su takse i naknade naplaćene u iznosu od 203,8 miliona maraka, što je za 6,4 miliona maraka manje. Naime, glavni razlog manje naplate odnosi se na činjenicu da je Javno preduzeće „Šume RS“ u februaru prošle godine uplatilo značajan iznos po osnovu naknade za korištenje šuma i šumskog zemljišta. Inače, u prvih deset mjeseci ove godine, po osnovu naknada za priređivanje igara na sreću naplaćeno je 22,6 miliona maraka ili osam procenata više, dok su naplaćeni prihodi po osnovu kazni u posmatranom periodu iznosili 15,5 miliona KM ili 11 odsto manje.\nKada je u pitanju ovaj segment javnih prihoda, treba istaći i da su ostali prihodi naplaćeni u iznosu od 62,9 miliona maraka, što je za 16,3 miliona KM više nego u prvih deset mjeseci 2017. godine. Veća naplata zabilježena je i kod koncesionih naknada koje su u periodu januar-oktobar 2018. godine naplaćene u iznosu od 39,8 miliona KM, što je za 30 odsto više nego u uporednom periodu.\nŠto se tiče zaostalih obaveza po osnovu indirektnih poreza i doprinosa za Fond solidarnosti, u prvih deset mjeseci 2018. godine naplaćene su u iznosu od 22.033.352 KM, što je povećanje od 10,9 miliona maraka.\nInače, u periodu januar-oktobar ove godine na području RS registrovano je 1.055 poreskih obveznika-pravnih lica i 2.550 poreskih obveznika-preduzetnika, dok je istovremeno odjavljeno 299 poreskih obveznika-pravnih lica i 815 poreskih obveznika-preduzetnika.\nTabelarni prikaz ostvarenja naplate javnih prihoda u periodu januar-oktobar 2018. godine, te poređenje sa naplatom iz istog perioda 2017. godine postavljen je na internet stranici Poreske uprave RS www.poreskaupravars.org.


Popović i Bocan-Harčenko: Razvoj još čvršćih odnosa Srbije i Rusije u budućnosti\nMinistar za inovacije i tehnološki razvoj i šef Međuvladinog komiteta za saradnju sa Rusijom Nenad Popović sastao se sa ambasadorom Rusije Aleksandrom Bocan-Harčenkom i tom prilikom istakao da je Srbija posvećena razvoju još čvršćih političkih i ekonomskih veza sa Rusijom u budućnosti.\nPopović je naveo da su odlični politički odnosi dve zemlje, kao i bliski lični odnosi predsednika Aleksandra Vučića i Vladimira Putina, garant razvoja najbolje ekonomske i privredne saradnje Srbije i Rusije. „Bescarinski sporazum sa Rusijom omogućava nam da gotovo sve što proizvedemo u Srbiji može da bude izvezeno u Rusiju bez carina. Radiću na promociji tog sporazuma kod naših privrednika i trudiću se da im kao država još više pomognemo da budu prisutniji na velikom ruskom tržištu“, rekao je Popović. On je naveo da je to posebno važno u ovom trenutu kada se evropsko tržište, na koje je izvoz Srbije najviše orijentisan, suočava sa posledicama smanjene tražnje usled krize izazvane korona virusom.\nŠef međuvladinog komiteta za saradnju sa Rusijom rekao je da će mu jedan od prioriteta biti realizacija važnih zajedničkih projekata koje su podržali predsednici dve države u oblasti infrastrukture, privrede, energetike i visokih tehnologija.\n„Uveren sam da će aktivan rad svih resora kroz Međuvladin komitet za saradnju sa Rusijom, doneti nove investicije, nova radna mesta i profit, ali i napredak i modernizaciju Srbije u nizu strateških oblasti značajnih za naš ukupan razvoj“, rekao je Popović.\nAmbasador Rusije Aleksandar Bocan-Harčenko čestitao je ministru Popoviću imenovanje na funkciju kopredsednika Međuvladinog komiteta za saradnju sa Rusijom i izrazio uverenje da će to biti dodatni podsticaj razvoju buduće bilateralne saradnje Srbije i Rusije. On je ukazao da Rusija ostaje posvećena jačanju političke i ekonomske saradnje sa Srbijom. Ambasador Rusije naglasio je da će Rusija nastaviti da pruža podršku Srbiji u zaštiti njenih ključnh državnih i nacionalnih interesa.\nPopović je zahvalio Bocan-Harčenku na principijelnoj podršci koju Rusija pruža Srbiji u očuvanju njenog teritorijalnog integriteta i suvereniteta po pitanju Kosova.\nMeđuvladin komitet za trgovinu, ekonomsku i naučno-tehničku saradnju između Republike Srbije i Ruske Federacije predstavlja jedan od glavnih mehanizama za razvoj bilateralne saradnje dve zemlje u oblastima od obostranog interesa. Do sada je održano 18. zasedanja Međuvladinog komiteta, a poslednji ove godine u martu u Kazanju u Ruskoj Federaciji. Kopredsedavajući međuvladinog komiteta sa srpske strane je ministar Nenad Popović, dok je kopredsedavajući sa ruske strane prvi potpredsednik Vlade Rusije Jurij Borisov.\nPopović povodom obeležavanja 25 godina Dejtonskog sporazuma: Dok je Srba, biće i Republike Srpske\nPopović čestitao Šaroviću uspeh na lokalnim izborima u Republici Srpskoj\nPopović: Mlađan Đorđević želi ponovo da posvađa Srbiju i Rusiju


Slavko Štimac kao slavni bokser - Dnevni list Danas\nKazalište Ulysses, u koprodukciji s Bitef teatrom iz Beograda, zakazalo je premijeru predstave „Doručak šampiona“ o proslavljenom jugoslovenskom bokseru Mati Parlovu, u režiji Aleksandra Švabića, za 12. avgust u Tvrđavi Minor na Malim Brionima.\n0Piše: K. R. 10. avgusta 2017. 19.15\n„U toku razvoja ideje projekta i pripremi materijala nismo mogli pretpostaviti kako će naša namera odavanja pozorišne počasti Mati Parlovu predstavljati problem njegovim najbližima. Naime, verovali smo kako će njegovoj porodici i rodbini biti naročito drago što se uspomena na ovog sportskog velikana i dalje neguje. Nismo najpre bili upoznati s činjenicom da je o porodica zaštitila verbalni žig MATE PARLOV u Državnom zavodu za intelektualno vlasništvo, no obratili smo se im se odmah nakon što je ideja o realizaciji ovoga projekta konačno usvojena, te nakon što je tekst predstave počeo dobijati svoje prve obrise“, kaže Kazalište Ulysses. „S gospođom Parlov ušli smo u pregovore paralelno s početkom prvih glumačkih proba, nudeći joj i finansijsku naknadu za korišćenje imena njenog pokojnog supruga. Takođe, na zahtev joj je dostavljen i tekst predstave, a iz kojeg je vidljivo da je lišen ikakvih kontroverznih detalja, prizora iz privatnog života ili negativnih konotacija.\nNažalost, ona je tekstu dala negativnu presudu i zabranila korišćenje njegovog imena, objašnjavajući svoj postupak time da je tekst predstave u biti samo okvirni predložak podložan promenama i dopunama tokom umetničkog procesa. Radni naziv autorskog projekta ‘Mate Parlov’ preimenovali smo stoga u ‘Doručak šampiona'“, stoji između ostalog u saopštenju pozorišta o promeni naziva predstave.


Kasum o razgovoru sa Zeljkovićem: “Moja teza je bila da je to sistemski rad, a njegova da se greške dešavaju”\nPredsjednik Sarajeva Damir Kasum nakon današnjeg sastanka o reformi bosanskohercegovačkog fudbala istakao je da želi pronaći zajednički jezik i riješiti probleme sa Savezom.\n“Smatram da bi u najvišim organima Saveza trebali biti predstavnici premijerligaških klubova, a ne ljudi koji nemaju blage veze sa Premijer ligom već su postavljeni iz kantonalnih klubova iz raznih razloga, sad koji su to razlozi, to je pitanje za Savez” – započeo je Kasum pa dodao:\n“Svi klubovi u BiH prolaze kroz finansijske poteškoće, mi se nadamo da će to biti završeno za nekih 14 dana. Doveli smo se u situaciju da nismo mogli organizovati pripreme, a ni pojačanja iako smo jedan od najvećih bosanskohercegovačkih klubova. Imamo primjere Krupe gdje vlasnici nisu mogli više finansirati projekat. Ovdje sa Savezom trebamo pričati o tome kako da se riješi pitanje Zakona o sportu. Mi plaćamo 70 posto doprinosa i poslujemo u skladu sa Zakonom, a u drugim državama je stopa doprinosa niža. Mi treba da budemo konkurencija takvim klubovima u Evropi. Uspjeli smo se izboriti da nađemo investitore, a to je rješenje za tri-četiri godine, ali mora se naći dugoročno rješenje. Ovo je sastanak da se suštinske stvari promijene”.\nPredsjednik Sarajeva je istakao da je tokom finala Kupa Bosne i Hercegovine prošle sezone razgovarao sa predsjednikom Saveza Vicom Zeljkovićem.\n“Ja sam imao razgovore tokom finala Kupa Bosne i Hercegovine sa predsjednikom Saveza prije finala Kupa Bosne i Hercegovine, ja sam njemu rekao svoje mišljenje, on je meni rekao svoje. Napravili smo sastanak, smatrali smo da je pitanje Mladosti ozbiljno i da o njemu treba da se priča, trudili smo se formulisati zaključke da budu konstruktivni i da pomognemo Savezu jer je njegova reputacija jako loša što nije ni za nas dobro. Ne trebamo gledati percepciju da je liga unaprijed odlučena jer takva situacija neće nikome pomoći. Želim da predstavnici Saveza ovo shvate kao dijalog, mi nismo neprijatelji Saveza nego dio Saveza” – rekao je Kasum te naveo:\n“Suđenje se treba promijeniti, ne bih iznosio nikakve radikalne stavove u ovom trenutku jer bi prvo trebali sjesti sa predstavnicima Saveza i da vidimo da li će se šta promijeniti i da vidimo šta da radimo. Ako hoćemo da vodimo dijalog, ne možemo odmah u startu reagovati burno. Da vidimo da li će se nastaviti neki sistemski trend, ja sam jako nezadovoljan bio suđenjem prethodne sezone, ali to nije izgovor za naše pogreške, no jednostavno bilo je spornih situacija koje nisu išle u našu korist. Možete interpetirati da su to greške pojedinaca, a druga je da je to sistematski rad da se ošteti Sarajevo. U razgovoru sa gospodinom Zeljkovićem, moja teza je bila da je to sistemski rad, a njegova teza je bila da se greške dešavaju. Mi ćemo pokušati unutar kuće da riješimo te probleme, a ako ne uspijemo obratiti ćemo se UEFA-i. Ukoliko ni to ne uspije, onda ide bojkot. Imamo okvirni dogovor, ali ne želimo da nastupamo sa aspekta ucjene već da vidimo ima li Savez volje da to riješi. Ja bih bio najsretniji kada bi oni pristali na ovo što im se govori, bosanskohercegovački fudbal treba da se igra zbog navijača i da ljudi dođu na utakmicu sa neizvjesnošću, ko će igrati bolje, ko će pobijediti, ali ne možemo mi da pozovemo navijače na Koševo, a oni kažu, šta ću tamo, zna se ko će osvojiti titulu. Ja kažem da takav stav nama u BiH ne treba, to je nešto što se mora promijeniti i da to suđenje bude na nekom kvalitetu”.\nSarajevo narednu utakmicu u Premijer ligi Bosne i Hercegovine igra na Koševu protiv Tuzla sitija, a ta utakmica je na programu sutra sa početkom od 18h.\nPrethodni članakNazif Hasanbegović: “Hiljade onih koji ostavljaju novac zaslužuju poštovanje i poštenje”\nNaredni članakMajstorski prvenac Harisa Medunjanina u novoj sezoni (VIDEO)


Pokrenuta istraga protiv turske atletičarke zbog dopinga\nMedjunarodna atletska federacija (IAAF) pokrenula je danas istragu protiv osvajačice srebrne olimpijske medalje na 1.500 metara u Londonu Gamze Bulut iz Turske zbog mogućeg kršenja doping pravila.\nAtletski savez Turske saopštio je da je IAAF tražila od Bulut da iznese svoju odbranu povodom nepravilnosti u biološkom pasošu, koji prati profil krvi sportista i u njemu se nalazi evidencija svih supstanci koje je sportista uneo u organizam.\nTurska državna televizija NTV prenela je da je IAAF našla nepravilnosti u uzorcima krvi iz 2011, 2012 i 2013. godine i da je Gamze Bulut suspendovana dok traje istraga. Ona je peta atletičarka koja se sumnjiči da je koristila doping u finalu olimpijske trke na 1.500 metara u Londonu.\n“IAAF neće komentarisati slučajeve dopinga sve dok su istrage u toku”, navodi se u saopštenju IAAF.\nBulut je osvojila srebrnu medalju u trci na 1.500 metara na Olimpijskim igrama u Londonu iza sunarodnice Asli Čakir Alptekin, kojoj je oduzeta zlatna medalja i suspendovana je na osam godina zbog dopinga.\nBulut je trebalo da dobije zlatnu medalju, ali je pod istragom i mogla bi da izgubi svoju medalju.\nOsim nje i Asli Čakir Alptekin, Beloruskinja Natalija Kareiva i Ruskinja Jekaterina Kostetskaja, koje su zauzele sedmo i deveto mesto u trci u Londonu, suspendovane su zbog nepravilnosti u biološkim pasošima.\nRuskinja Tatjana Tomaševa koja je zauzela četvrto mesto, već je obavila suspenziju, a Abeba Aregavi, koja je bila peta, suspendovana je prošle nedelje dok traje istraga zbog korišćenja nedozvoljenih supstanci. Aregavi je svetska šampionka iz 2013. godine, rodjena je u Etiopiji ali se takmiči za Švedsku.\nPošto je saznala za istragu protiv Bulut, američka atletičarka Šenon Rouberi, koja je završila trku na šestom mestu, rekla je da je u stvari zauzela drugo mesto medju atletičarkama koje nisu bile pozitivne na doping tokom karijera.\n“Dok su te žene trčale pobednički krug na Olimpijskom stadionu u Londonu, plakala sam i pokušavala da sakupim dovoljno samo kontrole da sa osmehom stanem pred porodicu i kažem joj da sam dobro. Ovakve varalice su opljačkale ljude poput mene i mojih rivalki sa kojima sam se borila za medalju. Ova vest mi je potvrdila da i moje najbolje može biti dovoljno (za medalju)”, rekla je Rouberi.


Business Support Nework - Mreža za poslovnu podršku održala sastanak sa Savezom privrednih komora Makedonije\nMreža za poslovnu podršku održala sastanak sa Savezom privrednih komora Makedonije\nTročlana delegacija BSN-a je 20. februara 2015 godine u Skopju održala sastanak sa predstavnicima Saveza privrednih komora Makedonije, dogovorivši saradnju dve organizacije, u cilju jačanja trgovine i ekonomske saradnje članova dva udruženja.\nDve organizacije su tom prilikom potpisale Memorandum o saradnji, koji predviđa saradnju dve organizacije u aktivnostima od obostrane koristi, razmenu znanja i informacija i zajedničko sprovođenje projekata od interesa za obe strane. Ispred Saveza privrednih komora Makedonije sporazum je potpisao Izvršni direktor, Mitko Aleksov, dok je ispred Mreže za poslovnu podršku potpisnik bio Dragoljub Rajić.\nPored potpisivanja sporazuma, dve organizacije su dogovorile podršku Saveza privrednih komora Makedonije predstojećoj regionalnoj konferenciji železnicama u Beogradu, 22. aprila, u čijem radu će učestvovati i makedonski predstavnici iz oblasti železnica.\nKonačno, dve organizacije su u načelu dogovorile poslovnu posetu privrednika iz Srbije Skopju, koja bi se održala krajem septembra u zajedničkoj organizaciji Saveza privrednih komora Makedonije I BSN-a, a tokom koga bi se sagledala aktuelna privredna razmena dve zemlje, ali i ispitale mogućnosti za unapređenje saradnje obe zemlje sa tržištem Evropske Unije.


Kovačević i Đokić otvorili novi pogon | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Kovačević i Đokić otvorili novi pogon\nISTOČNO SARAJEVO – Ministar industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske Željko Kovačević i ministar rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske Petar Đokić pustili su danas u rad pogon termičke obrade u Privrednom društvu “FAMOS – Fabrika motora Sarajevo” u Istočnom Sarajevu u koji je uloženo 260.000 KM.\nKovačević je naveo da je 60 odsto sredstava za novi pogon FAMOS-a obezbijedila Investiciono-razvojna banka /IRB/, a 40 odsto su vlastita sredstva.\n“FAMOS Istočno Sarajevo jedan je od primjera kako dobar menadžment funkcioniše i održava kvalitetnu proizvodnju”, rekao je Kovačević i dodao da je otvaranje ovog pogona vrlo značajno za FAMOS da nastavi proizvodnju, opstane na tržištu, poboljša asortiman i kvalitet, te da ne zavisi od drugih dobavljača.\nOn je rekao da se FAMOS osamostaljuje na tržištu, te istakao da će Vlada Republike Srpske pomagati i ubuduće, ali je na menadžmentu da očuva proizvodnju i zapošljava radnike.\nMinistar rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske Petar Đokić naglasio je da je važno da je obezbijeđen posao za 250 radnika, uz podršku Vlade Srpske i menadžmenta FAMOS-a, te da se preduzeće tehnički i tehnološki razvija, što potvrđuje i novi pogon.\nOn je istakao da problem viškova i nedostatka radnika treba rješavati u budućem periodu, te da Vlada Srpske ima Program socijalnog zbrinjavanja koji će i dalje pomoći radnicima, koji iz bilo kog razloga ostanu bez posla.\nĐokić kaže da Vlada Srpske čini napore da podrži razvoj sektora metalne i metaloprerađivačke industrije.\nPrema njegovim riječima, jako je važno da se to radi u saradnji sa IRB-om Republike Srpske koja je do sada na područje istočnog dijela Srpske plasirala mnogo sredstava u projekte privrednog razvoja, što će činiti i ubuduće.\nGeneralni direktor FAMOS-a Risto Dabić naglasio je da je novim pogonom zaokružen proizvodni ciklus, jer su usluge termičke obrade vršene u Trebinju i Tešnju, što je povećavalo troškove.\nDabić je istakao da ovaj kolektiv svoje komponente najviše, više od 60 odsto, izvozi u NJemačku, a ostalo na tržište Bliskog istoka i Srbije.\n“Nažalost, zbog zastarjele tehnologije, ne možemo da radimo više motore kao finalni proizvod”, rekao je Dabić i dodao da se sada javljaju strateški partneri koji su iskazali potrebe za motorima i mjenjačima FAMOS-a i vozilima specijalne namjene.\nOn je napomenuo i projekat koji ide sa firmom “Nikola Tesla”, gdje postoje konkretne ponude za realizaciju određenih proizvoda.\nDabić je naglasio da je FAMOS trenutno u restrukturisanju, te da je jedino strateško preduzeće u Republici Srpskoj iz namjenske proizvodnje.\n“To restrukturisanje mora biti završeno do 30. juna i mora da se riješi jedan broj viška radnika koji tehnološki nije uvezan u proces rada”, rekao je Dabić i dodao da FAMOS treba da stane na noge da bi se na njega mogli osloniti ostali subjekti.\nDabić je naveo da je u FAMOS-u vrlo teška finansijska situacija, da je postojao zastoj u proizvodnji zbog promjene dobavljača čelika, ali da je ovih dana pokrenuta u mnogo većem obimu.\n“Imamo gubitak od oko dva miliona KM, ali to je posljedica finansijskog restrukturisanja”, rekao je Dabić i dodao da se povećanjem proizvodnje smanjiti te gubitke.\nOn je naveo da postoji i oko 100 radnika viška, od kojih će neki uskoro otići u penziju, dok je jedan dio radnika prekvalifikovan za rad u ovom novom pogonu.Dabić je naglasio da zbog kadrovski stare strukture postoji plan za prijem novih tridesetak radnika kako bi podmladili kolektiv.\nGradonačelnik Istočnog Sarajeva Nenad Samardžija istakao je da je otvaranje novog pogona od značaja ne samo za grad već za kompletnu regiju.”Ovo su svijetli primjeri i grad će dati svoju podršku u stvaranju pozitivne klime kada je riječ o ovakvim projektima”, poručio je gradonačelnik Istočnog Sarajeva.\nPrethodni članakPotpisan sporazum o proširenu zgrade Doma zdravlja\nNaredni članakPlastenik za višečlanu porodicu


3,5 milijardi eura za infrastrukturne, tehnološke i istraživačke projekte u Beču - Coach auto škola\n23August201730 Novembra, 2017\n3,5 milijardi eura za infrastrukturne, tehnološke i istraživačke projekte u Beču\nAustrijsko ministarstvo za saobraćaj, inovacije i tehnologiju investirat će do 2022. godine 3,5 milijardi eura u infrastrukturne, tehnološke i istraživačke projekte u Beču.\nVeći dio sredstava, 1,6 milijardi eura, bit će upotrebljen za izgradnju i modernizaciju željezničkog saobraćaja i metroa, dok je milijardu eura predviđeno za proširenje mreže puteva.\nZa projekte u oblasti primjenjenog istraživanja i razvoja bit će izdvojeno 750 miliona eura, a 50 miliona eura je predviđeno za investicije u internet infrastrukturu u Beču.\n“Jako mi je drago što nam je Ministarstvo infrastrukture partner koji će u narednim godinama investirati u inovativne i održive projekte u našem gradu. Kroz javne investicije unapređujemo infrastrukturu Beča, proširujemo postojeće i stvaramo nove ponude, od javnog prevoza do digitalne infrastrukture. Od ovakvih projekata profitira stotine firmi van granica Beča. Tako je na produženju metro linije U1 bilo angažovano više od 200 preduzeća”, izjavila je Renate Brauner, članica gradske vlade.\nInvesticije u željeznički saobraćaj obuhvataju prije svega projekte proširenja željezničkih linija na relacijama od Beča do Bratislave i Breclava, a najveći dio sredstava za obnovu puteva bit će investiran u izgradnju posljednje dionice obilaznice oko Beča. U oblasti istraživanja u Beču su posebno zastupljene komunikacione tehnologije, kompjuterska tehnika, medicina, biologija i farmacija, pa će shodno tome sredstva biti adekvatno raspoređena.\nSve ove investicije će u narednim godinama stvoriti i osigurati do 44.000 radnih mjesta.


Imamo veliko zadovoljstvo da vas obavestimo da su naše saradnice dr Stanislava Barać, naučna saradnica i dr Slobodanka Peković, naučna savetnica, ovogodišnje dobitnice nagrade Anđelka Milić. Dr Stanislava Barać je dobitnica u kategoriji: najbolji naučni rad u oblasti društvenih i humanističkih nauka koji predstavlja značajan naučni doprinos rodnim studijama u Srbiji, a dr Slobodanka Peković u kategoriji: podrška razvoju stvaranja znanja iz oblasti rodnih studija u Srbiji.\nNagrada Anđelka Milić za 2017. godinu biće svečano uručena dobitnicama 28. februara u 18 sati na Filozofskom fakultetu u Beogradu (sala 108 na prvom spratu).\nŽiri u sastavu: prof. dr Biljana Dojčinović (Filološki fakultet, Beograd), dr Marina Hjuson, naučna savetnica (Institut za kriminološka i sociološka istraživanja, Beograd) i prof. dr Dragica Vujadinović (Pravni fakultet, Beograd), jednoglasno je odlučio o dobitnicima za 2017. godinu, saopštila je Sekcija za feministička istraživanja i kritičke studije maskuliniteta (SEFEM) Srpskog sociološkog društva, koja je ustanovila to priznanje 2016. godine. Nagrada Anđelka Milić za feminističko stvaralaštvo u oblasti nauke i kulture, kao i za podršku tom stvaralaštvu i primenu feminističkih ideja u različitim oblastima društvenog života, dodeljena je za 2017. godinu dr Lilijani Čičkarić, dr Stanislavi Barać, prof. dr Fuadi Stanković, dr Slobodanki Peković, dr Zorici Mršević, Aleksandri Vladisavljević i Sanji Nikolin, kao i Dah teatru i projektu Femix iz Beograda.\nZa uvođenje i/ili podsticanje praksi koje značajno doprinose uspostavljanju rodne ravnopravnosti u organizacijama, institucijama ili u lokalnim zajednicama, na osnovu saznajnih uvida ostvarenih putem feminističkih istraživanja i kritičkih studija maskuliniteta, nagrada Anđelka Milić dodeljena je dr Zorici Mršević sa Instituta društvenih nauka u Beogradu i timu koji čine Aleksandra Vladisavljević i Sanja Nikolin.\nZa kreativni poduhvat iz svih područja stvaralaštva koji koristi saznanja iz oblasti feminističke teorije i istraživanja, kao i kritičkih studija maskuliniteta, koji na originalan i komunikativan način prenosi poruku o vrednosti i značaju rodne ravnopravnosti, nagrada je dodeljena Dah teatru iz Beograda i projektu Femix iz Beograda.\nNagrada Anđelka Milić ustanovljena je 2016. godine radi osnaživanja feminističke proizvodnje kontekstualizovanog znanja, pre svega putem originalnih i relevantnih istraživanja, kao i njihove kreativne upotrebe i primene u svim oblastima društvenog života u Srbiji. Nagrada je nazvana imenom Anđelke Milić u znak sećanja na naučno delo, naučni doprinos i feministički aktivizam Anđelke Milić (1942–2014), koja je bila i prva predsednica SEFEM-a.


Tasos leto 2019/2020, Tasos letovanje 2019/2020, Grčka ostrva leto 2019/2020 Tasos, Tasos letovanje 2019/2020 najam apartmana, first minute Tasos, last minute Tasos, popusti za rane rezervacije, popusti za gotovinske uplate, popusti za uplate u celosti - Turistička agencija Atlas Prokuplje\nLOKACIJA: Tasos – Potos, uvučena 20m od glavne ulice, cca 70 m od plaže,\nOPREMA: TWC, kuhinja s...\nLOKACIJA: Tasos - Limenarija, u glavnoj ulici, cca 70 m od plaže, u centru\nOPREMA: TWC, čajna k...\nUskim krivudavim ulicama Limenasa dolazimo do poznate vile Aleksandra. Locirana iznad samog centra n...\nU jednoj od centralnih uličica Potosa na samo 30 m od prelepe peščane plaže nalazi se ljupka vila El...\nVila se nalazi se u mirnom delu Potosa, iznad glavnog puta, na 5-10 minuta hoda od plaže. Raspolaže ...\nVila Sotiria je udaljena 150m od plaže u Limenariji. Smeštena je u prostrano dvorište, sa bujnom ve...\nHotel apartmanskog tipa je idealno lociran, na samoj obali mora, 100m od centra Potosa.\nVila IO se nalazi u samom centru Potosa, 100m od plaže, na početku pešačke zone, u kojoj su pekare, ...\nVila se nalazi u mirnijem delu Potosa...\nLokacija: Vila je udaljena 200m od centra Potosa i 300m od plaže. Opis: U našoj ponudi su dvokrevet...\nHotel Philoxenia inn se nalazi u Limenasu, na 100m od stare luke, 200m od gradske plaže, preko puta ...\nU samom centru Potosa, na par metara od mora smeštena je vila Maria. Na idealnoj lokaciji u pešačkoj...\nVila Edelweiss se nalazi u širem centru Limenasa na 150 metara od mora i na manje od 10ak minuta hod...


Režim Aleksandra Vučića igra neiskreno prema Rusiji - kao što je to činio i Milo Đukanović u Crnoj Gori | Kosovo i Metohija\nPočetna strana > Debate > Kosovo i Metohija > Režim Aleksandra Vučića igra neiskreno prema Rusiji - kao što je to činio i Milo Đukanović u Crnoj Gori\nJasne poruke visokih zvaničnika ruske administracije povodom pregovora Beograda i Prištine nailaze na zid ćutanja aktelnih vlasti u Srbiji.\nSveobuhvatni mirovni sporazum koji Beograd treba da potpiše sa separatistima iz južne srpske pokrajine ruska strana je nazvala da liči na separatni mir. Zamenik generalnog sekretara Jedinstvene Rusije Sergej Železnjak bio je još precizniji upoređujući ga sa Minhnenskim sporazumom koji je 1938. godine potpisan između Čehoslovačke i Nemačke. Prevedeno na narodni jezik, sveobuhvatni mirovni sporazum je kapitulacija Srbije.\nRuska strana kategorički smatra da se status KiM može rešavati samo u okviru Rezolucije 1244 i u skladu sa ustavno-pravnim položajem Republike Srbije. Tim svojim stavom Ruska Federacija brani Ustav Republike Srbije od zvaničnih vlasti u Srbiji.\nRuskoj Federaciji je takođe jasno da sveobuhvatni mirovni sporazum između Beograda i Prištine vodi „Kosovo“ u NATO organizaciju, što separatisiti i ne kriju. Potpredsednik ruske Dume Petar Tolstoj u intervjuu državnom listu Gazeta kaže da NATO pakt deli Kosovo od Srbije. Ruskoj strani sve više postaje jasno da je ulazak „Kosova“ u NATO pakt samo uvertira za ulazak Srbije u tu organizaciju. Do samo pre par meseci američka administracija je bila protiv bilo kakve podele Kosova a sada je olabavila svoj stav što se može videti iz reči američkog ambasadora u Prištini Grega Delavija koji kaže da Beograd i Priština u okviru sveobuhvatnog mirovnog sporazma mogu da dele i razmenjuju teritoriju. U kuloarima u Prištini procurela je informacija da se SAD slažu da četiri opštine na severu Kosova mogu da pripadnu centralnoj Srbiji a da se zauzvrat vlast u Beogradu obaveže da Srbiju u blisko vreme uvede u NATO pakt poput Crne Gore i Makedonije.\nOčita je činjenica da predsednik Srbije igra neiskrenu igru sa Ruskom Federacijom smatrajući da poput Mila Đukanovića može svoju državu da uvede u NATO pakt po principu kako srpska narodna poslovica kaže „da se Vlasi ne dosete“. Uostalom, sama konstrukcija navodnog državnog udara u Crnoj Gori nije mogla da se odradi bez pomoći zvaničnog Beograda. Taj izmišljeni državni udar je omogućio tesnu pobedu Mila Đukanovića na parlamentarnim izborima i ulazak Crne Gore u NATO pakt.\nSkoro 20 godina kroz Rezoluciju 1244 Ruska Federacija štiti suverenitet i celovitost Republike Srbije. Uz pomoć Ruske Federacije sprečen je ulazak separatističke paradržavne formacije zvane Republika Kosovo u Unesko, Interpol, u Svetsku carnisku uniju. Pre svega zahvaljujući podršci Ruske Federacije veliki broj zemalja povlači priznanje „Kosova“. Na svakoj sednici Saveta bezbednosti posvećenoj Kosovu i Metohiji Rusija je pružala svu političku podršku Srbiji. Sprečila je povodom Srebrenice nameru Velike Britanije da se Srbi proglase za genocidni narod. I umesto da i kao narod i kao država ruskoj braći vlast bude zahvalna ona ispod žita nastoji da Srbiju uvede u NATO. Ulaskom u NATO pakt sadašnja vlast bi ovu vojnu organizaciju amnestirala od bombardovanja Srbije.\n„Informer“ je često najavljivao da će Putin omogućiti Srbiji kupovinu raketnog sistema S-300 da bi se u zaštitila Srbija. Pre neki dan smo od Vulina čuli da Srbija od Rusije nikada nije tražila ove sisteme. O davanju diplomatskog statusa humanitranom centru u Nišu ne vredi trošiti reči\nSa druge strane javnost u Srbiji vidi da se na prefidan način sprečava ulazak ruskog kapitala u Srbiju. Za šest godina vladavine Aleksandra Vučića nije došla nijedna ozbiljna investicija iz Rusije. Za to vreme vlast nemačkim, turskim, korejskim kompanijama uz besplatno zemljište, oslobađanje od poreza daje i 10.000 evra za svako radno mesto. Kinezi uzimaju Železaru Smederevo, Arapi JAT, Francuzi Aerodrom Nikola Tesla... Samo Rusa nigde nema. Razlog je jednostavan, vlasti u Srbiji imaju jasnu direktivu Zapada da ruski kapital u Srbiju ne sme da priviri. U mnogo navrata do sada kupovinu NIS-a od strane Gasprom Njefta 2008. godine Aleksandar Vučić je žestoko kritikovao. Provladin dnevni list „Informer“ je često puta do sada najavljivao da će predsednik Ruske Federacije Vladimir Putin omogućiti Srbiji kupovinu raketnog sistema S-300 da bi se u potpunosti zaštitila Srbija. Pre neki dan smo od resornog vojnog ministra Aleksandra Vulina čuli da Srbija od Rusije nikada nije tražila ove sisteme. O davanju diplomatskog statusa humanitranom centru u Nišu ne vredi trošiti reči. Ne vredi trošiti reči jer je zvanični Beograd mnogo puta do sada slagao Moskvu.\nNarodnog pokreta Srba sa Kosova i Metohije "Otadžbina“


Faktor | Pola ministarstava povećalo broj zaposlenih, na plaće otišlo 254,6 miliona KM\nPola ministarstava povećalo broj zaposlenih, na plaće otišlo 254,6 miliona KM\n13.03.2021. / 19:18\nIz budžeta institucija Bosne i Hercegovine je za devet mjeseci prošle godine potrošeno 645,5 miliona KM, od čega na plaće i naknade 417,6 miliona KM.\nUkupni prihodi i primici u budžet iznosili su oko 767,5 miliona KM.\nOvo je navedeno u izvještaju o izvršenju budžeta institucija BiH, koji je prije nekoliko dana primila k znanju Zajednička komisija za administrativne poslove Parlamentarne skupštine BiH.\nPosmatrajući samo Vijeće ministara BiH, odnosno državna ministarstva, vidljivo je da je na plaće i naknade uposlenih u ministarstvima za devet mjeseci potrošeno više od 185 miliona KM, a za cijelu godinu je bilo planirano više od 254,6 miliona KM.\nIstovremeno, u više od pola ministarstava povećan je broj zaposlenih.\nTako je Ministarstvo sigurnosti BiH, kada se porede podaci o broju zaposlenih na kraju 2019. godine sa stanjem na dan 30. septembar 2020. godine, za devet mjeseci zaposlilo 12 osoba. Na plaće i naknade u cijeloj godini potrošili su oko pet miliona KM.\nMinistarstvo finansija i trezora BiH imalo je 11 više zaposlenih, a za plaće i naknade za godinu je dato oko 4,9 miliona KM.\nMinistarstvo komunikacija i prometa je za devet mjeseci zaposlilo osam osoba, a za plaće i naknade za godinu dato je oko 3,2 miliona KM.\nŠest osoba je novozaposleno u Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice, koje je na plaće i naknade dalo oko 3,5 miliona KM u 2020. godini.\nDva su novozaposlena stigla i u Ministarstvo civilnih poslova BiH, koje je na plaće i naknade dalo oko 4,1 milion KM.\nZa to vrijeme, Bosna i Hercegovina još čeka vakcine preko COVAX mehanizma, u čiju su nas sigurnost i brzinu isporuke uvjeravali. Za ovo je nadležno Ministarstvo civilnih poslova BiH.\nIstovremeno, Vijeće ministara se na sjednicama tokom prošle godine bavilo smještajem migranata, odobravanjem raznih projekata i zajmova, raspodjelom novca, sporazumima i memorandumima, imenovanjima, usvajanjem informacija...\nKada je riječ o vakcinama, u augustu prošle godine usvojili su informaciju o identifikaciji Ministarstva civilnih poslova kao nadležne institucije za potpisivanje okvirnih ugovora u sklopu Sporazuma o zajedničkoj nabavci zdravstvenih protivmjera. Skoro mjesec kasnije je data saglasnost na ugovor o nabavci vakcina, koje još čekamo.\nTreba napomenuti da je u četiri državna ministarstva broj zaposlenih smanjen za devet mjeseci prošle godine. Manje zaposlenih imali su Ministarstvo vanjskih poslova BiH (pet manje), Ministarstvo odbrane (284 manje zaposlena), Ministarstvo pravde (41 manje zaposleni), te Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa (četiri zaposlena manje).\nVijeće ministara BiHizvršenje budžetaplaćevakcinenerad\nKCUS: Metodom slučajnog izbora testirano šest uzoraka, kod svih potvrđen britanski soj COVID-19


Upoznajte jedinu formulu koja daje instant rezultate: Premijerno: "2 minuta" Instant gel za predeo oko očiju - Hello! magazin\nKoliko ste puta sebe iskritikovale kada vaš plan da legnete na vreme i imate svoj „beauty sleep,“ nije uspeo? Sinoćni izlazak koji se završio u ranim jutarnjim časovima, beba koja vas je ostavila budnim do kasno u noć, višečasovni rad na laptopu ili možda neispavanost zbog sinoćnog filma, ostavio je vidljive tragove na vašem licu.\nSa problemom se suočavamo kada je baš tog jutra potrebno da izgledamo sveže i odmorno, zbog čega tragamo za instant rešenjima i želimo takozvani „photoshop“ efekat. Zato vam Avon predstavlja inovaciju – „2 minuta“ Instant gel za predeo oko očiju, koji u samo nekoliko sekundi uklanja sve nesavršenosti.\nAvon donosi novi Vitamin C serum: Snaga 30 narandži u samo jednoj bočici!


Održano savetovanje „Mogućnosti finansiranja projekata u oblasti kulture putem EU fondova“ u Skupštini AP Vojvodine\nPokrajinski sekretarijat za kulturu, javno informisanje i odnose sa verskim zajednicama organizovao je jednodnevno savetovanje na temu “Mogućnosti finansiranja projekata u oblasti kulture putem EU fondova”.\nUz obraćanja zamenika pokrajinskog sekretara dr Nebojše Kuzmanovića, rukovodioca Deska Kreativna Evropa Srbija Dimitrija Tadića, predstavnike Muzeja savremene umetnosti Vojvodine Luku Kulića i Pokrajinskog zavoda za zaštitu spomenika kulture dr Slavicu Vujović, govorila je i Mina Radmilović Pjevac iz Fonda “Evropski poslovi” AP Vojvodine. Tema njenog izlaganja bili su evropski programi na koje zaposlenici iz kulture mogu prijaviti svoje projektne ideje.\n"Kako smo obavešteni pre nekoliko dana, na sastanku Deskova Kreativne Evrope na Malti, naredna, 2018, biće godina Evropskog kulturnog nasleđa, i svi EU programi (čak i oni koji nisu direktno iz kulture) imaće fokus na očuvanje kulturnog nasleđa", navela je Radmilović Pjevac. Uz to, obavestila je prisutne da je trenutno otvoren konkurs za književne prevode, te bliže objasnila IPA Intereg programe prekogranične saradnje.


GO SNS VALJEVO: Ponovljeni izbori na jedanaest biračkih mesta u Valjevu - Kolubarski Info\numadmin April 16, 2022\t0 Komentara\nPrema ranijoj odluci Gradske izborne komisije (GIК) u Valjevu, danas su ponovljeni izbori na jedanaest biračkih mesta u Valjevu.\nIzbori su ponovljeni na četiri biračka mesta u Valjevu: Gradac – mala sala (2), OŠ „Vladika Nikolaj“ (4), OŠ „Nada Purić“ (27) i OŠ „Andra Savčić“ (28) i na biračkim mestima u selima: Gornji Taor (53), Mrčić (63), Paune (64), Dublje (73), Donja Grabovica (78), Brankovina (82), Gornja Bukovica (95).\nBiračka mesta bila su otvorena od 07-20 časova.\nPrema preliminarnim rezultatima koje je obradio izborni štab GrO SNS Valjevo na predsedničkim izborima od ukupno 5.335 birača glasalo je 1.773 građana ili 33,23 odsto od čega je Srpska napredna stranka osvojila 1.180 glasova ili 66,65 odsto glasova.\nZa parlament od ukupnog broja birača 5.273 na izbore je izašlo 2.035 građana ili 38,59 odsto od čega je za Srpsku naprednu stranku glasalo 1.187 građana ili 58.33 odsto.\nNa ponovljenim izborima u Valjevu građani su pokazali nedvosmislenu podršku predsedniku Aleksandru Vučiću i Srpskoj naprednoj stranci.\nZahvaljujući predsedniku Aleksandru Vučiću mudroj i odgovornoj politici koju vodi, Vladi Republike Srbije, kao i lokalnoj samoupravi grada Valjeva naš grad se menja na radost svih sugrađana.\nTo Valjevci znaju i to su nam i pokazali na proteklim izborima 03. aprila, kao i danas na ponovljenim predsedničkim i parlamentarnim izborima, na kojima su nam dali ogromnu podršku .\nGradski odbor Srpske napredne stranke Valjevo, izražava veliku zahvalnost građanima Valjeva na ukazanom poverenju . Rezultati su važni, mi ih imamo! Zajedno možemo sve, sa našim građanima okupljeni na istom zadatku uz podršku našeg predsednika Aleksandra Vučića i politiku prosperiteta i razvoja našeg Grada i naše zemlje.


Odbornici SO usvojili drugi rebalans budžeta opštine Gornji Milanovac – GM Press\nNa jedanaeestoj Sednicic SO Gornji Milanovacizmeđu ostalog usvojeni su drugi rebalans budžeta u 2021. godini kao i Izveštaj o izvršenju odluke o budžetu za period od 1.01 do 30.09. 2021.\nPrilikom obrazlaganja predloga odluke o drugom rebalasnu budžeta na današnjoj sednici rečeno je da su zarade na području gornjomilanovačke opštine u periodu od maja do avgusta ove godine uvećane za čak 18 procenata u odnosu na septembar i oktobar 2020., što je doprinelo da se gotovo 50 miliona slije u opštinsku kasu. Takođe, istaknuto je da je realizacija planiranih prihoda zaključno sa septembrom ostavrena sa 81,56%.\nFOTO/Lazar Nikolić, predsednik SO Gornji Milanovac\n-Želim da izrazim zadovoljstvo zbog toga što su i pozicija i opozicija glasale za rebalans budžeta, koji je zaista u iznosu od 97 miliona dinara veoma dobar, a sam razlog za zbog čega je budžet uvećan omogućava nam dodatni optimizam. Naime, plate u Gornjem Milanovcu su značajno povećane pa je porez od zarada doprineo da imamo taj iznos sredstava za rebalans. Danas je izabran i zamenik sekretara SO Gornji Milanovac, gospođa Savić koja je već obavljala tu funkciju. Današnja rasprava je bila veoma konstruktivna i sve je proteklo u najboljem redu – istakao je Lazar Nikolić, predsednik SO.\nMeđu usvojenim tačkama danas se našao i predlog odluke o utvrđivanju naziva ulica i drugih delova naseljenih mesta na teritoriji opštine. U pitanju je 1149 novih ulica I gotovo 300 nasellenih mesta, koja će zahvaljujući ovoj odluci dobiti ime. Razrešena je i nedoumica kako će izmene uticati na lična dokumenta građana, čije će ulice promeniti naziv, pa je sa tim u vezi rečeno da se takse za promenu lične karte uslovnjenu promenom adrese neće naplaćivati, ali da će u slučaju isteka isprave (kada će se menjati i adresa) naplata biti vršena prema važećem cenovniku.\nInače, na jedanaestoj redovno sednici SO usvojene su i sve ostale tačke Dnevnog reda.\nTags: budžet, lazar nikolić, predsednik So, rebalan, so gornji milanovac\nPredstavljena publikacija "Maternja melodija" Momčila Nastasijevića: interdisciplinarne refleksije


Kineski CMEC investira u preradu mesa u Kragujevcu | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 20.08.2015 / 15:35\nKRAGUJEVAC - Kineska kompanija CMEC spremna je da investira u preradu mesa u Srbiji, rekli su predstavnici kompanije na sastanku sa predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem.\nKako je rečeno, prvi deo investicije u Kragujevcu mogao bi da realizuje za godinu dana. Kako se navodi u saopštenju predsednikove službe za saradnju sa medijima, Nikolić je rekao da Srbija ima značajan investicioni potencijal u oblasti industrije, ali da treba imati u vidu da poljoprivreda nije ništa manje važna.\nPredsednik Srbije je istakao da država mora da obezbedi uslove za razvoj i konkurentnost poljoprivrede, jer od toga zavise i prihodi same države i dodao da će u tom poslu značajno pomoći i investicije iz Kine.\n"U ključnim istorijskim momentima Srbija je imala podršku Kine i Rusije. Mi to nećemo zaboraviti i to je dokaz da se prijateljstva ne mere samo ekonomskim interesom, već i tradicionalno dobrom saradnjom", naglasio je predsednik Srbije.\nOn je dodao da pored toga, Kina predstavlja značajan oslonac na putu evropskih integracija. Nikolić je rekao da su planovi Kine za investicije u Srbiju i domaći planovi, jer pružaju snažnu podršku razvoju srpske privrede.\nPredsednik kompanije CMEC Džang Čun rekao je da će druga faza radova na Termoelektrani Kostolac, u kojoj će biti izgrađen novi blok snage 350 megavata, početi odmah nakon potpisivanja ugovora, i pružio uveravanja da će radovi biti završeni u najkraćem mogućem roku.\n"Kompanija CMEC pokazala je da ima sposobnost da završi projekat dobrog kvaliteta u optimalnom roku", naglasio je Džang. CMEC realizuje i prvu fazu projekta u Kostolcu, u okviru kojeg se obnavljaju blokovi Termoelektrane Kostolac B i gradi sistem za odsumporavanje dimnih gasova.\nIzrazivši spremnost za ulaganje u prehrambenu industriju, zapošljavanje domaće radne snage i angažovanje domaćih kompanija, Džang je rekao da će Kina, u okviru pilot projekta za proizvodnju hrane u Šumadijskom regionu, uložiti u proizvodnju po najsavremenijim tehnološkim i ekološkim standardima u svetu.\n"Mi smo uradili studiju izvodljivosti za investiciju u fabriku za proizvodnju mesa i tražimo partnere iz prehrambene industrije", rekao je Džang.\nPredsednik kompanije CMEC rekao je da je kompanija zainteresovana i za ulaganje u gasnu elektranu u Novom Sadu i investiciju u Termoelektranu "Nikola Tesla" u Obrenovcu.\nTagovi: CMEC, Kragujevac, Tomislav Nikolić, prerada mesa, meso


IVANIĆ NEMA MILOSTI: Tražit će smjenu ambasadora BiH u Rusiji zbog slike sa zastavom sa ljiljanima… | Cik Novosti\nIVANIĆ NEMA MILOSTI: Tražit će smjenu ambasadora BiH u Rusiji zbog slike sa zastavom sa ljiljanima…\nČlan Predsjedništva BiH iz Republike Srpske Mladen Ivanić zatražit će na prvoj narednoj sjednici Predsjedništva razrješenje ambasadora BiH u Moskvi Mustafe Mujezinovića, koji se fotografisao sa studentima iz BiH na Crvenom trgu u Moskvi s “ratnim zastavama BiH”.\nNa fotografiji je zapravo zastava Bosne i Hercegovine koja je bila zvanična zastava naše zemlje od 22. maja 1992. godine, kada je zvanično predstavljena ispred zgrade UN-a u New Yorku, pa do februara 1998. godine.\n“Ivanić smatra da je potez ambasadora Mujezinovića neprimjeren i zato će već na prvoj narednoj sjednici Predsjedništva BiH, 13. marta, tražiti njegovo razrješenje”, rekla je Srni Ivanićeva savjetnica za medije Marija Milić.\nI ministar vanjskih poslova BiH Igor Crnadak najoštrije je osudio to što se ambasador BiH u Moskvi Mustafa Mujezinović fotografisao sa studentima iz BiH na Crvenom trgu sa ratnim zastavama BiH i potvrdio da je o tome već informisao Predsjedništvo BiH koje je nadležno da sankcioniše ovaj postupak.\nSporna fotografija sa istaknutim ratni zastavam BiH nastala je nako što su se studenti iz BiH koji ovih dana borave u Moskvi sastali sa ambasadorom Mujezinovićem.\nStudenti su, zajedno sa Mujezinovićem, sa Crvenog trga u Moskvi svima u BiH čestitali Dan nezavisnosti BiH.\nČlan Predsjedništva BiH iz Republike Srpske Mladen Ivanić zatražit će na prvoj narednoj sjednici Predsjedništva razrješenje ambasadora BiH u Moskvi Mustafe Mujezinovića, koji se fotografisao sa studentima iz BiH na Crvenom trgu u Moskvi s “ratnim zastavama BiH”. Na fotografiji je zapravo zastava Bosne i Hercegovine koja je bila zvanična zastava naše zemlje od 22. maja 1992. godine, kada je zvanično predstavljena ispred zgrade UN-a u New Yorku, pa do februara 1998. godine.


Auto osiguranje - Stanje na putevima - na dan 04.05.2015\nStanje na putevima - na dan 04.05.2015\nSaobraćaj u Srbiji od jutros je umerenog intenziteta i obavlja se u povoljnim vremenskim prilikama, saopštio je Auto-moto savez Srbije (AMSS).\nZadržavanja putničkih vozila na graničnim prelazima su od 15 do 30 minuta.\nNa državnom putu I A reda broj 1, na auto putu E/75, zbog radova na asfaltiranju kolovoza, od 07.00 do 17.00 biće izmenjen režim saobraćaja u smeru Niš-Beograd. Radovi će se izvoditi u voznoj i zaustavnoj kolovoznoj traci, dok će se saobraćaj odvijati u preticajnoj traci.\nNa snazi je izmena saobraćaja zbog radova na rehabilitaciji dela državnog puta I A reda broj 1, deonica Mali Požarevac - Ralja -auto-put E/75.\nAutoput E/75 je na deonici Leskovac-Vranje zbog radova sužen kod naselja Džep, na deonici izmedju Batočine i Jagodine i kod Aleksinačkog Bujmira.\nSaobraćaj je sa autoputa E/75 preusmeren na sporedne puteve kod Grdelice, na deonici Vladičin Han - Vranje izmedju Poloma i Prevalca, i kod mesta Gramadje.\nZbog klizišta je sužen put I/B reda broj 21, deonica Petrovaradin-Irig.\nNa delu državnog puta I A reda broj 1, na autoputu Beograd-Niš, kod Aleksinačkog Bujmira, zbog klizišta za saobraćaj je zatvoren smer Niš-Beograd. Saobraćaj se u dužini od oko 700 m obavlja dvosmerno stranom auto puta koja vodi ka Nišu uz ograničenje brzine od 60 km/h.


Niška televizija » Izbori za predstavnike saveta nacionalnih manjina 26. oktobra (VIDEO)\nIzbori za predstavnike saveta nacionalnih manjina 26. oktobra (VIDEO)\nObjavljeno 26.08.2014. 13:19\nVećina pripadnika nacionalnih manjina svoje predstavnike za 19 saveta i jevrejsku zajednicu 26. oktobra biraće direktno, rekao je u Nišu državni sekretar u Ministarstvu za državnu upravu i lokalnu samoupravu, Ivan Bošnjak.\nOn je na Okruglom stolu predstavnicima nacionalnih manjina poručio da su birački spiskovi otvoreni za upisivanje do 10. oktobra, nakon čega će spisak biti dostavljen Republičkoj izbornoj komisiji.\nU Srbiji su priznate 22 nacionalne manjine, a 26.oktobra biće organizovani izbori za predstavnike saveta 19 nacionalnih manjina i jevrejske zajednice. Tim povodom Centar za istrazivanja migracija uz podršku Organizacije za evropsku bezbednost ukazao je pripadnicima manjina, kako da se registruju i glasaju za predstavnike u Savetima.\nPrvobitni termin za zatvaranje biračkog spiska bio je 18. avgust u ponoć, a odluka o zaključenju je pomerena do 10. oktobra kako bi se omogućilo pripadnicima nacionanih manjina da se upišu u što većem broju, kaže državni sekretar Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu Ivan Bošnjak.\nPripadnici romske nacionalne manjine uspeli su da se upišu u broju potrebnom za izlazak na neposredne izbore. To po Zakonu o savetima nacionalnih manjina iznosi 40 odsto od ukupnog broja građana, koji su se na popisu stanovništva 2011. godine izjasnili kao pripadnici manjine, kaže predsednik Nacionalnog saveta Roma Vitomir Mihajlović. Na Okurgom stolu je pojašnjeno da ruska i turska nacionalna manjina nisu podnele zahtev za posebni birački spisak, pa samim tim i ne izlaze na izbore 26. oktobra.\nNovo vreme – stare navike (VIDEO)


Hotel u Rajićevoj ulici gotov 2017. godine - TU Magazin\nHotel u Rajićevoj ulici gotov 2017. godine\nBy redakcija on\t Aug 26, 2015 UGOSTITELJSTVO, VESTI\nBudući šoping centar “Rajićeva”, sa hotelom i 500 novih parking mesta, koji se gradi na uglu ulica Uzun Mirkova i Kralja Petra, protezaće se na 58.000 kvadratnih metara, a otvaranje se očekuje polovinom 2017. godine.\nIzraelski investitori u ovaj projekat ulažu 80 miliona evra, a u njemu bi, nakon otvaranja, posao trebalo da dobije oko 400 ljudi. Direktor kompanije Avital, koja je jedan od investitora projekta, Mier Avital istakao je da je još 2002. godine, kada je prvi put došao u Beograd video lokaciju u centru grada i da od tada “ima san da taj deo grada bude pun života”. Zatim je, kako je dodao, uspostavio saradnju sa Aštrom grupom, koja je izrazila želju i prepoznala značaj ulaganja u Srbiji. “Prošli smo dosta problema, ali nismo prestali da verujemo u projekat”, rekao je Avital. Projekat će, dodao je, doneti nova radna mesta i biće deo razvoja grada i atrakcija srpske prestonice.


Evropa na marginama izborne kampanje - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nEvropski pokret Srbija, piše Marko Vujačić, 12.3.2014.\nIstraživački forum Evropskog pokreta u Srbiji je objavio esej pod nazivom „Evropa na marginama izborne kampanje“, autora Marka Vujačića.\nPre samo pet godina je tema pridruživanja Srbije Evropskoj uniji, odnosno izbor nekog alternativnog puta, opredeljujuće uticala na birače. Iako je na izborima 2012. godine konsolidovan politički konsenzus za nastavak evropske integracije, razrešenje ovog pitanja nije donelo očekivano unapređenje demokratske debate o političkom sadržaju evropske integracije, te ekonomskim, vrednosnim, kulturnim, i drugim uslovljenostima tog procesa. Naprotiv, čini se da je „evropski konsenzus“ zapravo izgrađen na isključivanju javnosti iz debate o nerešenim političkim pitanjima, ili kompleksnim evropskim reformama.\nCilj ovog eseja jeste da pokaže da izostanak teme Evrope i evropskih integracija u predizbornoj kampanji u Srbiji 2014. godine, nije posledica zasićenja procesom evropske integracije, koliko nepostojanja strukturnih pretpostavki za demokratsko odlučivanje i opredeljivanje o evropskim integracijama.\nU ovom tekstu razmatram pitanje zbog čega je tema pristupanja Srbije Evropskoj uniji na marginama predizborne kampanje. Pitanje je značajno zbog toga što je pre samo pet godina tema pridruživanja Srbije Evropskoj uniji, odnosno izbor nekog alternativnog puta, opredeljujuće uticalo na birače. Pitanje nastavka ili zaustavljanja evropske integracije u potpunosti je polarizovalo političku scenu Srbije 2008. Nakon jasne prevage političke opcije koja je deklarativno zagovarala nastavak integracije, većina parlamentarnih stranaka prešla je u „pro-evropski blok“, uključujući i neke koje su prema evropskoj integraciji do tada pokazivale otvorenu skepsu, kao što je Socijalistička partija Srbije. Štaviše, tada najveća opoziciona stranka – Srpska radikalna stranka – raspala se oko pitanja evropske integracije Srbije. I u ovoj stranci, „pro-Evropsko krilo“ je prevagnulo, što je doprinelo da se na izborima 2012. konsoliduje politički konsenzus za nastavak evropske integracije.\nRazrešenje ovog pitanja u koje je uložen velik politički kapital i mnogo emocija „obe Srbije“ nije pak donelo očekivano unapređenje demokratske debate o političkom sadržaju evropske integracije, te ekonomskim, vrednosnim, kulturnim, i drugim uslovljenostima tog procesa. Naprotiv, čini se da je „evropski konsenzus“ zapravo izgrađen na isključivanju javnosti iz debate o nerešenim političkim pitanjima, ili kompleksnim evropskim reformama. To se odnosi kako na pitanje Kosova ili promenu Ustava, preko sprovođenja strukturnih ekonomskih reformi koje bi trebalo da proizvedu funkcionišuću tržišnu privredu, do borbe protiv korpucije i organizovanog kriminala, jačanja institucija vladavine prava, slobode medija, itd.\nU tekstu ću pokazati da izborna kampanja 2014. godine, više nego ijedna pre, otkriva da su razlozi za izostanak demokratske debate o evropskoj integraciji strukturne prirode, a ne tek uzgredna posledica zasićenja evropskim temama. Srbija je nefunkcionalna država, u njoj ne postoji saglasnost o osnovnim političkim uslovljenostima i posledicama evropske integracije, dok političke partije ne vrše ni svoje osnovne funkcije. Izostanak ovih strukturnih pretpostavki za informisanu demokratsku debatu i odlučivanje o evropskoj integraciji nije novina predizborne kampanje 2014. One nikada nisu ni postojale, a okončanje jedine debate o Evropi u koju je šira javnost bila uključena – one „Evropska unija ili Rusija“ koja je u Srbiji potrajala celih 12 godina – to je u potpunosti razotkrilo.\nZrelost političkog društva između ostalog meri se i kapacitetom političkih partija da artikulišu i zastupaju interese društvenih grupa i vode demokratsku debatu o političkim procesima od značaja za zajednicu. Proces pridruživanja i sada pristupanja Srbije Evropskoj uniji jedan je od takvih procesa. On je sveobuhvatan i trebalo bi da bude dubinski transformativan – željeni rezultat tog procesa je temeljno preuređenje Srbije i njeno svrstanje u red razvijenih evropskih država, onih sa stabilnom demokratijom, vladavinom prava i tržišnom privredom. Bilo bi stoga, očekivano da i političke stranke u Srbiji imaju kapacitet da se artikulisano i sadržajno bave procesom evropske integracije, posebno u vreme izborne kampanje, imajući u vidu da će saziv parlamenta koji se sada bira i Vladu koja će iz njega proizaći, odlučujuće uticati na dinamiku pristupanja Srbije Evropskoj uniji.\nPa ipak, teme Evrope i evropske integracije su na marginama izborne kampanje. Ovim temama bave se nešto više vanparlamentarne političke stranke, uglavnom one koje žele da anti-evropskom retorikom konsoliduju sopstveno biračko telo na krajnjoj desnici. Samo jedna parlamentarna stranka izabrala je temu evropske integracije za centralni fokus svoje izvorne kampanje – to je Demokratska stranka Srbije. Preostale nacionalističke, ultra-desničarske i klerikalne stranke i pokreti takođe sporadično pominju Evropsku uniju, uglavnom u negativnom kontekstu. Demokratska stranka Srbije ponudila je, uz zahtev za zaustavljanje procesa pristupanja Srbije Evropskoj uniji, i alternativni koncept tzv. „političke neutralnosti“, koji podrazumeva održavanje „bilateralnih odnosa“ sa pojedinim državama Evropske unije i tesne ekonomske veze sa Rusijom.\nNijedna druga politička stranka ne bavi se Evropskom unijom, niti evropskom integracijom. Retorika vezana za evropske integracije može se okarakterisati kao politički prazna, nesadržajna, marketinška, puka forma oslobođena suštine. Najpre, pristup temama vezanim za evropsku integraciju je parcijalan. Sporadično se u kampanji može čuti o temama koje su relativno popularne, dok se one neprijatne izbegavaju. Primera radi, Ivica Dačić ističe sopstvene zasluge za ukidanje viza za zemlje Šengenskog sporazuma, ali izbegava debatu o političkom sadržaju Briselskog sporazuma. Drugo, teme se ne obrađuju na sveobuhvatan način, već radije fragmentisano. Na primer, bezvizni režim putovanja u EU pominje se kao veliko postignuće, ali se problem tzv. „lažnih azilanata“ ne obrađuje, iako je sa bezviznim režimom tesno povezan. Konačno, ne objašnjavaju se strateški razlozi, niti mesto Srbije u Evropskoj uniji. Sam proces pristupanja Srbije Evropskoj uniji ne obrađuje se na adekvatan način, ne objašnjavaju se svrha, vizija ili koraci u tom pravcu. Zaključak koji se nameće je da u Srbiji i dalje izostaje demokratska debata o procesu evropske integracije.\nRazlozi za izostanak takve demokratske debate o evropskim integracijama strukturne su prirode. Prvi je nedostatak funcionalne države, koja poseduje kapacitet da sprovodi i administrira evropske zakone na teritoriji koju kontroliše. Srbija ima nefunkcionalni državni aparat, a kapacitet za vladavinu na više nivoa, koji je esencijalan za uspeh procesa pristupanja Evropskoj uniji, je ograničen. Deo potiče od vertikalne centralizacije vlasti u kojoj ostali nivoi (pokrajinski, okružni ili lokalni) nemaju nikakvu moć, a deo od horizontalne partijske kontrole nad svim institucijama koje obezbeđuju vladavinu na više nivoa. Posledično, Srbija nije u stanju da sprovodi i administrira evropske zakone na celoj teritoriji i na svim nivoima. U odsustvu takve funkcionalne države, bilo koja izabrana vlada jednostavno će manjkati u moći da ispuni bilo koji izborni program koji je ponudila građanima. Iako Srbija na papiru ispunjava kriterijume za „slobodne i fer izbore,“ javnu kontrolu nad radom vlade besmisleno je očekivati kada ona sama ne može u potpunosti da kontroliše procese na svojoj teritoriji. Bilo kakva rasprava o boljoj primeni zakona, ili koristima i troškovima od usvajanja i primene evropskih zakona, jednako je besmislena. Zato se stranke tim pitanjima ne bave, ta pitanja nisu predmet demokratske debate i prepuštaju se ekspertima koji će ih u kasnijim fazama pripremati, a institucije i sistem nametati.\nDrugi razlog je nedostatak saglasnosti između političkih aktera o osnovnim političkim uslovljenostima i posledicama evropske integracije, kao i odgovoru na pitanje kolika teritorija uopšte pristupa Evropskoj uniji. Time osnovni preduslovi za delotvornu izbornu demokratiju ne postoje. Ako je demokratija vladavina naroda, onda mora postojati dogovor ko konstituiše narod koji je istovremeno i subjekt vladavine i akter. Rusoovski princip iz 18. veka prepoznaje ovo pitanje kao pred-demokratsko: pre uspostavljanja vladavine većine, mora se postići širok konsenzus oko toga ko čini demos, tj. ko ima biti subjekt takve demokratske izborne procedure. Evropsko pitanje u Srbiji upravo je ta vododelnica: dok većina smatra da demos Srbije uključuje Kosovo i njegove građane (u teoriji, ako ne nužno u praksi), jedan deo političke javnosti ih otpisuje. Konsekventno, tumačenje procesa evropske integracije ostaje dvojako: dok jedan deo političkih stranaka smatra da Kosovo i kroz taj proces ostaje deo Srbije ili je bar u dovoljnoj meri neutralno prema tom pitanju, drugi smatra da upravo taj proces finalno razdvaja Kosovo od Srbije. Samim tim, interes onih političkih partija koje su „za Evropu“ (što su danas sve parlamentarne partije izuzev jedne) jeste da se ovo pitanje što dublje gurne pod tepih, dok oni koji su „za Kosovo“ ističu kontroverze procesa i kontinuirano podstiču agresivni nacionalizam. U uslovima takve polarizacije, pitanje evropske integracije služi da intenzivira, a ne da pomiri društvene podele. Većina stranaka zato svesno odlučuje da pitanje ne pominje, što onemogućava donošenje informisane demokratske odluke građana.\nTreći razlog je što političke partije u Srbiji nisu u stanju da ostvaruju ni svoje osnovne funkcije, a kamoli da izgrade kapacitete za politike vezane za proces pristupanja Srbije Evropskoj uniji. Partije u Srbiji tipično nisu predstavnici ili zastupnici interesa nekih posebnih kategorija građana ili društvenih grupa. One nemaju socijalnu bazu, ili kategoriju građana koje zastupaju, npr. radnike, seljake, preduzetnike, itd. U tom smislu, partije u Srbiji ne vrše čak ni svoje osnovne funkcije. One jedino zastupaju interese političke klike koja čini partijsko liderstvo. Imena političkih partija (socijalističke, demokratske, liberalne), ili ideološke podele, takođe nemaju nikakvog smisla. Drugo, važna funkcija partija u izbornim demokratijama jeste da ponude programe i politike koje bi se nadmetale kao njihov glavni proizvod. U Srbiji ovakva veza ne postoji. Ako i postoje neki programi ili planovi, partije se jednom u vlasti nikada za njima ne osvrću. Treće, za veliku većinu partija izbori nisu glavni test da li će biti u vlasti ili opoziciji. Najpre, male partije koje inače ne bi prešle cenzus kače se za velike i ulaze u parlament. Potom, sve pred- i post-izborne kombinacije su moguće: linije političkih razdvajanja od drugih kod većine političkih partija ne postoje. Konačno, glasovi u Srbiji i dalje se kupuju – za novac, radno mesto, patike, prehrambene proizvode, TV aparate, itd. To dovodi u pitanje legalnost izbornog procesa, kao i legitimitet parlamenta i Vlade.\nPolitičke partije stoga nemaju motiv da razvijaju politike i pristupe koje bi približile građanima proces evropske integracije, donošenja i sprovođenja evropskih zakona u Srbiji. U okolnostima kakve jesu, to je zaludno traćenje vremena i ljudskih i materijalnih resursa. Nade se polažu u birokratiju i proces koji je tehnokratski vođen. Nakon izbora, takvim strukturama delegira se ovlašćenje da o tome odlučuju i vode proces. I u Vladi i u parlamentu zakoni i uredbe donose se pukim izglasavanjem, gotovo bez ikakve rasprave. Takva dupla delegacija ovlašćenja (građani → predstavnicima, pa potom predstavnici → tehnokratama) gotovo potpuno uklanja vezu građana sa procesom evropske integracije. U tom smislu, Srbija se ne razlikuje mnogo od zemalja Evropske unije. Međutim, nus-proivod u vidu krize predstavničke demokratije, koja je zasnovana na pretpostavci da su građani (kroz predstavnike) sposobni da upravljaju sami sobom, pogađa Srbiju više nego Zapadne zemlje, jer Srbija ne poseduje jake institucije ili demokratsku tradiciju.\nU ovom tekstu pokazao sam da izostanak teme Evrope i evropskih integracija u predizbornoj kampanji u Srbiji 2014. godine, nije toliko posledica zasićenja procesom evropske integracije, koliko nepostojanja strukturnih pretpostavki za demokratsko odlučivanje i opredeljivanje o evropskim integracijama. Političke partije u Srbiji potiskuju evropske teme, jer nemaju kapacitet i nisu osposobljene da ih adekvatno artikulišu. Pored toga, ako bi i ušle u vlast, otežano bi sprovodile evropske zakone, zbog manjkavosti sistema vladavine i kapaciteta države. Dalje, tema evropske integracije može biti prilično neprijatna, usled nerešenih pred-demokratskih pitanja političke zajednice. Konačno, evropskom integracijom će se baviti neko drugi: ona se u velikoj meri vodi kao tehnokratski proces, ne i demokratski. Problem duple delegacije podriva ionako krhke i nerazvijene demokratske institute i produbljuje krizu predstavničke demokratije u Srbiji. Ona postaje lak plen ambicioznih harizmatskih lidera.


Klub Trema vas poziva na unikatno muzičko putovanje sa bendovima Sputnik i Lepša Brena. (09.01.2020.) - Dotkom\nKlub Trema vas poziva na unikatno muzičko putovanje sa bendovima Sputnik i Lepša Brena. (09.01.2020.)\nPosted by postman on January 8, 2020 0 Comments\nSputnik je bend koji je inicijalno nastao u Sremskoj Mitrovici, ali se reaktivirao u Novom Sadu, prvo studijski, od 2013. kada objavljuje prvi singl “The Drinkable World”, a zatim i čitav niz zapaženih singlova koji su privukli pažnju MTV-ja (emitovani 6 puta). Nakon dugog perioda traženja koncertne postave, bend se i koncertno aktivirao u martu 2017. da bi uskoro počeo sa nastupima na festivalima – usledili su pozivi za Main Stage Exita 2017. i Fusion Stage Exita 2018, kao i Festival 9 u Beogradu 2017. i Revolution Festival u Temišvaru 2018. Bili su noseći bend Serbian Fashion Weeka u oktobru 2017, a nastupali su kao predgrupa Bojani Vunturišević, Deci loših muzičara, Instant Karmi i dvaput, turskim darkwave legendama She Past Away. U februaru 2018. izdali su i debi album “A Memory of Fire” za našu najstariju nezavisnu etiketu “Take It Or Leave It Records”, sa 13 pesama, koji je novosadski “Dnevnik” proglasio za drugi najbolji regionalni album te godine. Bend ima neuobičajenu postavku, budući da je petorka, koju čine Žikica Milošević (glavni vokal), Valerija Nesterova (prateći vokal), Vladimir Čudinov (gitara) i Kiril Bojko (gitara) – dakle, bend nema bubanj. Sviraju crossover elektropopa i indie rocka koji su sami nazvali “electro rock”. Zanimljivo je da su 3 od 4 člana poreklom iz Rusije.\nPre i nakon koncerta publika će moći da uživa u tematskom DJ setu: synth pop, new wave, dark wave, dark pop…\nBudimpeštaelektropopEXITkonceptLepša BrenaNovi SadparadigmaprirodaREvolutionShe Past AwaysinglSputnikTemišvartremaworld


Trezorski zapisi RS uvećali sedmični promet banjalučke berze - informativa.ba\nBiznis Berza Trezorski zapisi RS uvećali sedmični promet banjalučke berze\nNa ovosedmičnom trgovanju na Banjalučkoj berzi ostvaren je promet od 15.905.652,85 KM, kroz 310 transakcija.\nNa aukciji trezorskih zapisa RS ostvaren je promet u vrijednosti od 14.899.500 KM.\nAkcijama na službenom berzanskom tržištu – segment fondova ostvareno je 180.663,93 KM što predstavlja 1,14 posto od ukupnog ovosedmičnog prometa.\nNa službenom berzanskom tržištu – lista B najveći promet u ovoj sedmici imale su akcije Telekoma Srpske a.d. Banja Luka, kojima se trgovalo u vrijednosti od 72.066,96 KM.\nProsječna cijena akcija na kraju ove sedmice bila je 1,63 KM, čime je ostvaren rast od 0,62 posto u odnosu na kraj prošle sedmice.\nKod akcija na službenom berzanskom tržištu – segment fondova najveći promet u ovoj sedmici imale su akcije ZIF Polara invest fond a.d. Banja Luka, kojima se trgovalo se u vrijednosti od 156.986,68 KM. Prosječna cijena akcija na kraju ove sedmice bila je 4,02 KM.\nObveznicama je ostvaren promet od 625.038,29 KM, što predstavlja 3,93 posto ukupnog ovosedičnog prometa. Najveći promet je ostvaren obveznicama Republika Srpska – izmirenje ratne štete 9 kojima se trgovalo u vrijednosti od 188.734,25 KM.\nKod akcija na slobodnom tržištu najveći promet u ovoj sedmici imale su akcije preduzeća Putnik a.d. Banja Luka, kojima se trgovalo se u vrijednosti od 17.500,00 KM. Prosječna cijena akcija na kraju ove sedmice bila je 0,50 KM.\nNa ovosedmičnom trgovanju zaključena su dva REPO posla sa hartijom od vrijednosti Republika Srpska – izmirenje ratne štete 2, ukupne vrijednosti 10.644,55 KM.


Tokom vanrednog stanja tretirano je oko 1.500 hektara površina gde se razvijaju larve komaraca, rekao je danas zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić.\n- Iako se nalazimo u vanrednom stanju, Grad Beograd obavlja i one redovne poslove koji se ne odnose na borbu sa epidemijom. Nakon vanrednog stanja, sledi toplo vreme i borba sa komarcima, stoga smo na vreme počeli sa tretiranjem - istakao je Vesić.\nPrema njegovim rečima, ove i sledeće nedelje biće tretirano još oko 400 hektara kako bi se sprečio razvoj larvi komaraca. Od sledeće sedmice, dodao je Vesić, očekuje se pojava komaraca, te će tada početi i njihovo tretiranje.\n- To je redovan proces i ove godine imamo malo bolju situaciju zato što je niži vodostaj reka. Najviše larvi se pojavljuje na izlivima kanalizacija u reke, a mi, nažalost, na teritoriji grada Beograda imamo stotinu takvih izliva - pojasno je zamenik gradonačelnika.\nКako je rekao, Grad Beograd podeliće larvacid svima onima koji imaju septičke jame.\n- Reč je o sredstvu koje proizvodi Grad Beograd i namenjeno je onima koji žive u područjima pogodnim za razvijanje larvi komaraca. Ubaci se kroz ve-ce šolje i tako završi u jami, a na taj način svako daje svoj doprinos u borbi protiv komaraca - rekao je Goran Vesić.\nVažno je da se odgovorno odradi ovaj posao, jer su komarci prenosioci bolesti kao što je, na primer, groznica Zapadnog Nila, kazao je Vesić i dodao da "Gradska čistoća" nije prestala da radi i za vreme vanrednog stanja, "ponela je dosta odgovornosti u dezinfekciji ulica i drugih prostora".\nDirektor JKP "Gradska čistoća" Marko Popadić rekao je da je suzbijanje larvi komaraca i krpelja rađeno na osnovu monitoringa koji su ranije izvršili.\n- Što se tiče krpelja, u prethodnom periodu izvršeno je suzbijanje na svih 17 opština i u parkovima, odnosno na 3.000 hektara zelene površine - kazao je Popadić i najavio da će ponoviti tretman za deset dana.\nSpomenik despotu Stefanu Lazareviću biće otkriven sledeće nedelje, a u toku su završeni radovi na skveru između ulica Gundulićev venac, Drinčićeva, Palmotićeva i Bulevara despota Stefana gde će statua i biti postavljena.


Jedinstvena korporativna kultura za uspeh na 13 tržišta\nO TELENORU NOVOSTI NOVOSTI I SAOPSTENJA JEDINSTVENA KORPORATIVNA KULTURA ZA USPEH NA 13 TRŽIŠTA\nKakav način rada i kakvi lideri su potrebni za uspeh u telekomunikacijama budućnosti\n14. januar 2015. – Značaj ulaganja u zaposlene, negovanje jake korporativne kulture i vrednosti samo su neke od tema posete predstavnika top menadžmenta Telenor grupe kompaniji u Srbiji, Ćel-Morten Jonsena, izvršnog potpredsednika Telenor grupe i direktora evropskih operacija, i Jun Erik Hauga, izvršnog potpredsednika Telenor grupe i direktora razvoja ljudskih resursa. Razmenjena su i mišljenja o tome kakvi su lideri potrebni jednoj uspešnoj kompaniji poput Telenora, kako bi obezbedila zdrav razvoj i u budućnosti.\n„Uvek tražimo vredne, talentovane i ambiciozne ljude, unutar kompanije i van nje, koji imaju volju da konstantno uče i šire svoje granice. Kroz različite programe podstičemo ih da se razvijaju, napreduju i da zajedno prepoznamo šta je najbolje za njihovu budućnost, a samim tim i za budućnost kompanije. Važno nam je da kulturu koju negujemo svi na neki način i živimo, čime potvrđujemo da smo odgovorni građani ovog društva i da svojim delovanjem utičemo na sve njegove aspekte”, kaže Uve Fredhajm, generalni direktor Telenora u Srbiji.\n„U Telenor grupi savesno radimo na razvoju i objedinjavanju kompanijske kulture - ona povezuje 30.000 zaposlenih na 13 naših tržišta i izdvaja nas po načinu na koji poslujemo. Zovemo je Telenorov način (Telenor Way) i obuhvata naš Kodeks ponašanja, skup vrednosti i stavova koje želimo da negujemo, našu misiju i viziju, kao naše težnje”, objašnjava Ćel-Morten Jonsen.\nTelenor, kao najbolji poslodavac u prethodnoj godini, organizuje veliki broj programa za zaposlene i kontinuirano unapređuje otvoreno i dinamično radno okruženje. Na godišnjem nivou u kompaniji u Srbiji održava se više od 150 korporativnih treninga, kroz koje se dodatno stimulišu pojedinci i timovi kako bi na pravi način ostvarivali napredak u kompaniji.\n„Za nas kao globalnu kompaniju u dinamičnoj industriji, ključ održivog uspešnog poslovanja su ljudi sposobni da pređu na tržišta na kojima su njihove kompetencije najpotrebnije. To ne bi moglo da se odvija bez problema i efikasno da ne delimo istu kulturu. Normalno, postoje kulturne razlike u detaljima, ali naši etički principi, liderstvo i način na koji poslujemo zajednički su svima u Telenor grupi“, kaže Jun Erik Haug, izvršni potpredsednik i direktor razvoja ljudskih resursa Telenor grupe.\nU proteklih devet godina 26 zaposlenih iz Srbije dobilo je priliku da radi u nekoj od zemalja u kojima Telenor posluje, a njih šest je steklo iskustvo i podelilo ga sa kolegama po povratku u zemlju.\n„Telenor u Srbiji dobro posluje. Imajući to na umu i s obzirom na to da sam imao priliku da blisko sarađujem sa nekim od kolega iz ove kompanije, moj je utisak da Telenor Srbija ima mnoge kompetentne ljude koji imaju znanja i kojima je stalo do korisnika“, rekao je.\n„Iskustva i znanje eksperata iz Srbije davalo je i dalje će davati značajan doprinos razvoju Telenora u evropskom regionu. To potvrđuje i nedavni primer korišćenja iskustava iz Srbije u razvoju našeg poslovanja u Bugarskoj“, istakao je Jonsen.\nPrincipi po kojima Telenor radi omogućavaju brzo prilagođavanje i uspešno poslovanje u jednoj od najdinamičnijih i najkonkurentnijih industrija u svetu.