Izetbegović: Sprečili smo zločine nad Srbima (video) - Sputnjik Srbija\nIzetbegović: Sprečili smo zločine nad Srbima (video)\n© Tanjug / Sava Radovanović © Sputnik / Miloš Ćurčin © Sputnik / Miloš Ćurčin\n16:53 22.07.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nPremijer Aleksandar Vučić veruje da je otvorena nova stranica u odnosima Srbije i Bosne i Hercegovine. Jedanaest dana od događaja u Srebrenici govorimo o potpuno drugačijim temama, kaže predsedavajući Predsedništva Dragan Čović. Svaki ratni zločin je zločin bez obzira na to ko ga je počinio, rekao je Bakir Izetbegović.\nPredsedavajući i članovi Predsedništva BiH Dragan Čović, Mladen Ivanić i Bakir Izetbegović nalaze se u poseti Beogradu, gde ih je uz najviše vojne i državne počasti, gardu i intoniranje himni dočekao srpski premijer.\nVučić je, na konferenciji za štampu istakao da je razgovor bio otvoren i iskren i da su takvi razgovori najbolji.\n„Verujem da smo otvorili novu stranicu naše zajedničke budućnosti“, istakao je Vučić.\nBilo je reči o konkretnim projektima, ekonomskim temama, a kako je naveo, postignut je dogovor da se održi zajednička sednica dveju vlada u septembru.\n„Kao Srbija želimo najbolje moguće odnose sa BiH“, naglasio je Vučić.\nIzetbegović: Osuda ratnih zločina bez obzira nad kim su počinjeni\nBakir Izetbegović izjavio je da je Sarajevo tokom rata devedesetih godina pokazalo snagu koja se sistematski suprotstavila zločinu, a ne koja ga je ohrabrivala i planirala. On je rekao da je Sarajevo, u vreme kada je bilo opkoljeno, imalo snage da zaustavi ono što su radili pojedini pobunjeni komandanti, kao i da spreči zločine nad Srbima.\n„Sarajevo je pretrpelo užas u ratu, svaki treći Sarajlija je ranjen, a svaki deseti — poginuo. Međutim, Sarajevo je imalo snage da zaustavi usred rata zločine nad Srbima. Zaustavljanjem onoga što su radili pojedini pobunjeni komandanti u Sarajevu mi smo pokazali da smo ona snaga koja se sistematski suprotstavljala zločinu, a ne koja ga je ohrabrivala i planirala“, rekao je Izetbegović.\nOn je istakao da je svaki ratni zločin — ratni zločin, bez obzira nad kim je počinjen.\n„Nebitno da li se taj zločin desio u Srebrenici 8.372 ili se desio osam puta, zločin je zločin i mi ga prihvatamo, a onima koji su ga počinili — biće im suđeno“, dodao je on.\nGovoreći o Naseru Oriću, Izetbegović je rekao da je on bio priveden onog trenutka kada je stigao u Sarajevo, kao i da će proces protiv njega biti nastavljen.\n„Valja verovati pravosuđu i valja učiniti sve da građani što više veruju u pravosuđe“, dodao je on.\nIzetbegović je rekao i da danas ne može biti razvoja i stabilnosti regiona bez procesa pomirenja i dodao da je insistirao na tome da današnji sastanak bude u Beogradu i da se prošeta gradom kako bi osetio reakciju građana.\nČović: Prošlost istoričarima, a mi da gledamo napred\nČović je poručio da prošlost između Srbije i BiH treba ostaviti istoričarima, a da predstavnici vlasti treba da gledaju napred i da saradnju podignu na najviši mogući nivo.\n„Deset dana posle Srebrenice mi danas ovde pričamo o sasvim drugim temama. Današnja poseta je izuzetno dobar potez i hvala na pozivu“, rekao je Čović.\nPrema njegovim rečima, ne treba poklanjati pažnju zagovornicima loših odnosa, već onoj „velikoj masi koja želi drugačiju budućnost“.\nIstičući da ima puno toga što ljude u obe zemlje tera na razmišljanje o prošlosti, koju svako tumači na drugačiji način, kaže da ipak ima više onoga što nas motiviše da gledamo napred.\nČović je posebno istakao značaj Konferencije o Zapadnom Balkanu 27. avgusta u Beču, kada, kako je rekao, očekuje snažan iskorak.\nPosle toga biće održana zajednička sednica Vlade Srbije i Saveta ministara, rekao je Čović, dodavši da će predsednik Srbije biti pozvan da poseti Sarajevo u oktobru.\n„To je put, drugog nema“, dodao je on.\nČović je takođe rekao da će snažno podržati zajedničke projekte koje je najavio premijer Vučić.\nIvanić: Srbima u interesu stabilna BiH\nMladen Ivanić kaže da je u interesu bosanskih Srba da u stabilnim uslovima zajedno sa druga dva naroda idu putem ka EU.\nOn je odgovarajući na pitanje novinara u vezi sa nedavnim optužbama koje je predsednik RS Milorad Dodik protiv njega izneo u Beogradu, kada je tvrdio da vodi izdajničku politiku koja nije u skladu sa srpskim entitetom, izjavio da srpsku prestonicu ne vidi kao mesto gde Srbi iz RS treba da vode političku bitku.\nIvanić je naglasio da je njegova politika da kao član Predsedništva zastupa interese srpskog naroda, ali da ta politika ne uključuje potrebu da svaki dan bude u sukobu.\nNapadači na Vučića nedostupni policiji RS\n„U interesu je Srba da u stabilnim smirenim uslovima zajedno s druga dva naroda idemo ka EU. Mi smo suštinske stvari u BiH manje-više definisali. Stabilna BiH, u kojoj je RS sastavni deo, u interesu je srpskog naroda i tome ću posvetiti svoj mandat“, naglasio je on.\nIvanić je ponovio da Beograd neće koristiti za unutarpolitičke sukobe sa Dodikom, dodajući da to što izjavljuje predsednik RS samo govori o njemu.\nMoguća šira saradnja u energetici, turizmu, namenskoj industriji\nVučić je reka i da postoji mogućnost da se ona podigne na značajno viši nivo.\nVučić je na konferenciji za medije posle sastanka rekao da bi, kada je reč o namenskoj industriji, Srbija i Bosna i Hercegovina mogle zajedno da nastupe na trećim tržištima, što bi značilo više posla za građane dveju zemalja i više novca za kompanije.\nSa članovima Predsedništva BiH razgovarao o saradnji u oblasti infrastrukture,namenske industrije,energetike i turizma pic.twitter.com/Vy3AOUE9iF\n— Aleksandar Vučić (@SerbianPM) July 22, 2015\n„Mislim da smo uspeli da dogovorimo da radne grupe narednih dana u Sarajevu i Beogradu rade na tome“, rekao je Vučić, dodajući da bi već postojeća saradnja mogla da se podigne na značajno viši nivo.\nKada je reč o saradnji u oblasti energetike, Vučić je rekao da je bilo reči o elektro-mreži između Bajine Bašte, Višegrada i Pljevalja u Crnoj Gori i dodao da dve zemlje mogu da postignu dobar napredak i kada je reč o turizmu.\n„Mislim da možemo da privučemo turiste i napravimo sličan vizni, odnosno bezvizni režim za turiste iz različitih delova sveta, da ih privlačimo ponudama, da promovišemo ekskurzije za odlazak učenika u BiH i Srbiju, da obezbedimo zajedničke podsticaje… Ali sada je na radnim grupama i resorima da nastave da rade na tome“, rekao je Vučić.\nAleksandar Vučić, Dragan Čović, Bakir Izetbegović, Mladen Ivanić, Srbija, Bosna i Hercegovina


Šoping destinacije u regionu - gde je kupovina najisplativija | Bilbord\nVeć dugo vremena razmišljate da obnovite garderobu i pokupujete gomilu novih stvari? Želite da pronađete vrhunski kvalitetnu odeću i obuću po veoma pristupačnoj ceni, ali još uvek ne znate koje su to idealne destinacije gde možete da obavite tako nešto?\nUkoliko razmišljate o odlasku na kraći put i kupovinu u regionu, važno je da se pre svega dobro informišete o tome gde je sve kupovina najisplativija kako ne biste potrošili veću količinu novca potpuno bespotrebno.\nŠirom regiona postoje odlični tržni centri u kojima možete da prođete izuzetno povoljno u odnosu na kvalitet koji dobijate. Evo koje su to destinacije u pitanju.\n#1 Segedin, Mađarska – odlična destinacija za šoping\nJedan od najpopularnijih i najposećenijih tržnih centara u regionu jeste tržni centar Arkad, koji je smešten u centru Segedina. Sastoji se više od sto prodajnih objekata sa domaćim i internacionalnim brendovima.\nBilo da su vam potrebne nove muške čarape, farmerke, patike, košulje, trenerke, haljine, odela ili nešto sasvim drugačije, u Arkadu ćete uvek pronaći fantastičan izbor po veoma jeftinim cenama za vas i vašu porodicu.\nPored odlične pounde odeće, obuće i raznih aksesoara, možete pronaći i vrhunske kozmetičke proizvode, tehniku, kao i mnoge prodavnice sa hranom i pićem. Ovaj tržni centar nudi i besplatan WI-FI, kutak za ručavanje, kao i parking za sve.\nPored Arkada, u Segedinu možete da posetite i druge šoping centre sa poznatim svetskim proizvođačima odeće kao što su: Szeged Nova, Global Outlet, Szeged Plaza, Sunshine park, itd.\n#2 Sofija, Bugarska – pristupačne cene i odličan kvalitet\nU glavnom gradu Bugarske nalazi se čuveni The Mall tržni centar koji je poznat po veoma čestim sniženjima. Osim toga što je najnoviji tržni centar u Sofiji, on je svakako i najsadržajniji jer ima veliki boj poznatih brendova iz inostrantva kao što su: Guess, Adidas, Zar, Caliope, Bata, itd.\nZa sve koji u ovaj tržni centar dolaze automobilom, obezbeđen je besplatan parking na nekoliko nivoa. U The Mall-u se nalazi i velika samoposluga “Carrefour” u kojoj možete pazariti svakavke kućne potrepštine, hranu i piće po odličnim cenama.\nMnogi ljudi u ovaj šoping centar vole da dolaze za vreme velikih sniženja. Neke agencije organizuju i jednodnevne izlete u ovaj tržni centar, važno je samo da pratite kada su popusti kako bi znali kada je najisplativije otići u kupovinu.\n#3 Temišvar, Rumunija – pravi izbor za uspešnu kupovinu\nTemišvar već decenijama unazad važi za jedno od najboljih destinacija za šoping. Jednodnevni izleti u ovom rumunskom gradu su postali gotovo uobičajena, svakodnevna stvar za sve one koji žele da prođu što jeftinije moguće.\nIulius tržni centar u Temišvaru je nezaobilazna stanica svim kupoholičarima koji uživaju u kupovini jeftinih i kvalitetnih stvari. Iulius grad je drugi naziv za ovu šoping oazu, koja je postala omiljena destinacija za odličan šoping.\nNa ovom mestu možete iskoristiti neke od raznih sezonskih popusta. Pored velikog broja radnji sa modnim brendovima, tu su i vrhunski restorani sa odličnom kuhinjom 12 bioskopa, park, jezero, kao i samoposluge sa hranom, pićem i drugim potrepštinama.\nOsim odličnog šoping centra, u okviru Iulius grada postoji više od 4000 parking mesta, 4 poslovnih zgrada, nekoliko zanimljivih kaifća, itd.\n#4 Sarajevo, BiH – odlična ponuda tokom sniženja\nSarajevo je oduvek bio poznat grad po odličnom roštilju, dobroj domaćoj kafi i ukusnim slatkišima. Da li ste znali da je ova destinacija takođe idealna i za šoping? U glavnom gradu Bosne i Hercegovine, pored predivnih prodavnica na svakom koraku sa autentičnom robom i tržnih centara, jedan se posebno izdvaja po mnogoo čemu.\nU pitanju je Sarajevo City Center, koji predstavlja spoj poslovnog i tržnog centra, hotela, garaža. Smešten je u naselju Marindvor u samom srcu Sarajeva. Ovaj tržni centar ima više od 80 radnji u kojima se nalazi pregršt odličnih modnih brendova iz celog sveta.\nU ovom tržnom centru česta su praznična sniženja, zatim sniženja uoči nove školske godine, tokom proleća, letnjeg perioda, itd. Iskoristite neka od tih sniženja i pazarite odličan kvalitet za veoma pristupačne cene.\nOsmislite svoj “šoping dan” i uživajte u kupovini\nKao što ste imali prilike da pročitate, u regionu zaista postoje odlični šoping centri gde su veoma česti popusti i gde možete da pronađete visokokvalitetnu odeću i obuću po povoljnim cenama.\nOsmislite svoj “šoping dan” i maksimalno uživajte u svakom trenutku svoje kupovine, ali i odličnoj hrani, piću i razgledanju grada nakon što obavite željenu kupovinu!\nTags\t#Blog\t#shopping


Šojgu: Rusko moderno naoružanje četiri puta veće - 07.11.2017, Sputnik Srbija\nUdeo savremenog naoružanja i vojne tehnike u ruskoj vojsci porastao je do 58,9 odsto, izjavio je ministar odbrane Rusije Sergej Šojgu. 07.11.2017, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, sergej šojgu, vojska i naoružanje\n10:47 07.11.2017 (Osveženo: 01:43 26.08.2021)\nUdeo savremenog naoružanja i vojne tehnike u ruskoj vojsci porastao je do 58,9 odsto, izjavio je ministar odbrane Rusije Sergej Šojgu.\nKako je rekao, udeo savremenog naoružanja u ruskoj armiji bi do 2020. godine trebalo da iznosi 70 procenata.\nŠojgu: Situacija na zapadnoj granici ide ka eskalaciji\n27 Oktobar 2017, 11:25\n„Nivo modernog oružja u našoj vojsci uspeli smo da povećamo čak četiri puta odnosu na 2012. godinu“, rekao je on.\nOn je istakao i da će na arhipelagu Zemlja Franje Josifa, kao i na novosibirskim ostrvima, Rusija do kraja godina izgraditi dva vojna kompleksa koji će omogućiti da se u tom delu zemlje poveća strateška koncentracija ruske vojske.\nTo će omogućiti, dodao je Šojgu, da se ostvari potpuna kontrola nad Severnim morskim pravcem kako bi se osigurala bezbedna ekonomska aktivnost u Arktičkom regionu.


Dr Tiodorović: U Srbiji dominira omikron soj,do početka aprila nastupićemiran period\nTanjug 19. marta 2022. 10:42\n„Imamo kontinuirani, mada ne drastičan porast broja novoinficiranih. To smo i očekivali posle odluka Kriznog štaba o ublažavanju mera, iako je medicinski deo insistirao na tome da maske u zatvorenom ostanu obavezne bar još desetak dana. Ovako, možemo očekivati da broj novoinficiranih ponovo dostigne 3.000 za dan, ali ćemo krajem marta, početkom aprila ući u mirniji period, bar do jeseni“, rekao je Tiodorović za današnje izdanje „Večernjih novosti“.\nOn je rekao da se u Srbiji više ne registruje delta soj korona virusa, da dominira omikron, a ima i stelt omikrona, pa je malo verovatno da u praksi dođe do mešanja ove dve varijante, i nastanka deltakrona, ali je teoretski moguće.\nŠolje za kafu - čaj\nPregovarački tim sa Fijatom: Neki radnici noćas dobili…\nPredsednica Društva sudija: Na kraju prošle godine ostalo…\nU tri saobraćajne nezgode dve osobe lakše povređene


Vesti online / Vesti / Ex YU / Da li su pripadnici MUP Srbije bili na protestu u Banjaluci?\nSukob policije i građana na protestu u Banjaluci\n- Ja ne bih isključio ni tu mogućnost. Naravno da to niko neće priznati i da će to sada svi demantovati, ali u Banjaluci se i juče i danas javno govori o tome da su takve jedinice došle iz Srbije da pomogu Miloradu Dodiku. Ja znam neke izvore informacija, ali u ovom momentu ne bih direktno govorio o tim izvorima - rekao je on.\nMektić, koji je iz redova Srpske demokratske stranke, ocenio je za sajt Vijesti.ba da događaji u Banjaluci predstavljaju "diktatorsku demonstraciju nepotrebne sile, ali ujedno predstavljaju i smišljenu akciju kako bi se pokazalo da će se obračunati sa svima koji ne misle onako kako je to u interesu režima na čelu sa SNSD-om".\n- Vlast je zloupotrebila ovaj slučaj kako bi građanima pokazala da će svako ko misli drugačije od onoga što je u interesu vladajućeg režima dobiti brutalan odgovor policije, kako su to juče demonstrirali u Banjaluci sa prstom na obaraču automatske puške, sa potezanjem pištolja i slično prema građanima koji su se spontano našli na Trgu Krajine - rekao je Mektić.\nOn je ocenio da je policijska akcija bila poruka svim građanima koji se na bilo koji način suprotstave "diktatorskoj ideologiji".\n* Haos u Banjaluci: Reagovala EU na hapšenje Davida Dragičevića, topovski udar na komunalce (VIDEO)\n* Beograd uz Banjaluku: "Srce za Davida" (FOTO)\nEX YU Pendrek umesto pravde\nEX YU Davor Dragičević pušten nakon ispitivanja


Ankara: Sastanak lidera Srbije, Turske i BiH : Nadlanu.com\nAnkara: Sastanak lidera Srbije, Turske i BiH\nObjavljeno 15. maj 2013. / 10:38:59\nPredsednik Turske je uoči sastanka sinoć priredio večeru u čast predsednika Srbije Tomislava Nikolića i članova Predsedništva BiH Nebojše Radmanovića, Bakira Izetbegovića i Željka Komšića.\nPo završetku plenarnog dela skupa trebalo bi da bude usvojena zajednička deklaracija, a predsednici će održati i zajedničku konferenciju za novinare.\nPredsednik Nikolić će danas, u popodnevnim časovima, imati i susret sa predsedavajućim i članovima Predsedništva BiH, posle kojeg će biti održan i bilateralni sastanak delegacija Srbije i Turske.\nMinistri spoljnih poslova triju država Ahmed Davutoglu, Ivan Mrkić i Zlatko Lagumdžija održali su prošle sedmice u Sarajevu pripremni sastanak uoči samita, a resorni ministri juče su potpisali trilateralnu Deklaraciju o ekonomskoj i trgovinskoj saradnji.\nPotpisnici deklaracije bili su turski ministar ekonomije Zafer Čaglajan, potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljne i unutrašnje trgovine Rasim Ljajić i ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović.\nTurski predsednik Abdulah Gul izjavio je uoči početka samita da njegova zemlja ulaže velike napore za izgradnju što boljih odnosa Sarajeva i Beograda.\nGul je najavio da će posebna pažnja na samitu biti usmerena na saradnju u oblasti privrede, trgovine, energije, obrazovanja, kulture, turizma i poljoprivrede.\nOvaj sastanak na vrhu u Ankari je treći trilateralni susret predsednika Srbije, Turske i BiH: prvi je održan 2010. u Istanbulu, a drugi 2011. u Karadjordjevu.\nPredsednik Turske organizovao je večeru u čast svojih zvanica iz Srbije i BiH / Foto: Beta\nU utorak su se u Ankari u okviru trećeg trojnog samita sastali ministri trgovine i ekonomije Srbije, BiH i Turske i potpisali Protokol o formiranju trojnog trgovinskog komiteta tri zemlje radi razvoja ekonomske saradnje u svim oblastima.\nGul je najavio da će na samitu pažnja biti usmerena na saradnju u trgovini, energetici, obrazovanju, kulturi, turizmu i poljoprivredi.\nOvaj sastanak na vrhu u Ankari je treći trilateralni susret predsednika Srbije, Turske i BiH: prvi je održan 2010. u Istanbulu, a drugi 2011. u Karađorđevu.\nPredsednik Nikolić je, inače, bio u zvaničnoj poseti Turskoj pre samo nekoliko meseci, kada su on i predsednik Gul poručili da je došlo vreme za jačanje srpsko-turske saradnje, posebno u oblasti ekonomije, gde će prvi cilj biti ostvarivanje trgovinske razmene od milijardu evra, povećanje investicija i intenziviranje saradnje u infrastrukturnim pojektima.\n"Naše prijateljstvo je mnogo veće nego naša ekonomska razmena. Možda je tako i bolje. bolje je da prijateljstvo proizvede ekonomsku razmenu nego da ekonomska razmena proizvodi prijateljstvo", rekao je Nikolić.\nPredsednik Nikolić je tada ocenio da bi Srbija mogla biti most za ekonomski prodor Turske u Evropu, a predsednik Gul najavio ekonomski i privredni bum u odnosima dveju zemalja.\nAbdulah Gulankarabakir izetbegovićbeogradBosna i hrecegovinadiplomatska posetarasim ljajićsarajevotomislav nikolićturska


Vojinović: Ohrabruje nas drugo poluvreme protiv Crvene zvezde\nVoždovčani večeras u okviru 4.kola Super lige Srbije gostuju u Nišu gde će odmeriti snage sa domaćom ekipom Radničkog. Težak posao čeka ’’zmajeve’’ na stadionu ’’Čair’’, ali niko ni ne pomišlja na negativan rezultat.\nGosti u ovaj meč ulaze nakon dva vezana poraza, ali ipak zadovoljni zbog prikazane igre u drugom delu susreta sa aktuelnim šampionom i liderom prvenstva, ekipom Crvene zvezde. O tome je na redovnoj konferenciji za medije održanoj pred ovaj susret govorio i šef stručnog štaba ’’zmajeva’’ Branko Vojinović koji je istakao da je njegov tim pokazao da može da dominira i da se bori protiv negativno rezultata:\n’’Kao i u svim utakmicama do sada naša obaveza je da igramo kvalitetno i da igramo na pobedu. Imamo izuzetno zahtevnu utakmicu protiv protivnika koji je kvalitetan, koji je sačuvao sastav od prošle godine i nadogradio ga sa nekoliko kvalitetnih i iskusnih igrača. Sigurno je da nećemo imati lak zadatak, ali ono što nas ohrabruje je drugo poluvreme protiv Crvene zvezde, gde smo pokazali da možemo da dominiramo, da možemo da se borimo i protiv negativnog rezultata, ali i da pokažemo da možemo kvaliteno da igramo.’’


Čehoslovak grupa”, koja je preuzela kruševački “14. oktobar”, do sada je potpisala ugovore sa 206 radnika.\nKako je rekla, važno je da “14. oktobar” što pre stane na noge i da što pre krene prizvodnja, jer važna za naš BDP.\n"“Pratimo to, kao što pratimo i, na primer, privatizaciju Galenike, da vidimo da li investitori koji su kupili kompanije, stvarno ispunjavaju sve ono što je bilo dogovoreno i obećano u procesu privatizacije, da ne bi imali procese kao što je bio Magnohrom, da neki privatni partner u stvari potpuno uništi kompaniju”", rekla je Brnabić odgovarajući na pitanja novinara u Kruševcu.\nPodsetila je da je “Čehoslovak grupa” preuzela “14. oktobar” i otvorila novi pogon u oktobru, kada je u Kruševcu obeleženo i 100 dana rade vlade koju vodi.\nDodala je da je od “14. oktobra”, kao i od kraljevačkog “Magnohroma”, ostalo malo, ali je važno da se oni revitalizuju, da se ljudi ponovo zaposle i da se pokrene proizvodnja u tim preduzećima.\n“"U '14. oktobru to ide dosta dobro. Ostajemo kao vlada na raspolaganju da to ide što je brze moguće i da vidimo 2018. i 2019. godine i rezultate u odnosu na BDP”", rekla je Brnabić.\nSrbija će od 22. aprila ponovo moći bez carina da izvozi u SAD oko 5.000 proizvoda i taj povlašćeni status važiće do kraja 2020. godine, saopštila je Privredna komora Srbije, saopštila je Uprava carina Srbije.\nSvi privredni subjekti koji izvoze ili se pripremaju za izvoz robe i usluga na tržište SAD su obavešteni da je obnovljeno važenje Opšte sheme preferencijala (Generalized System of Preferences), takozvanog GSP sistema, koji ponovo stupa na snagu 22. aprila 2018. godine.\nPrethodni Generalni sistem preferencijala (GSP), koji je američki Kongres odobrio Srbiji, istekao je 31. decembra 2017. godine, pa su kompanije iz Srbije morale da plaćaju carinu i na robu koja je ranije bila na režimu bescarinskog uvoza u SAD.\nNova odluka Kongresa, kojom se Srbiji obnavlja status povlašćene nacije u trgovini, omogućava retroaktivnost, tako da će carinska služba SAD (US Customs Service and Border Protection) vratiti srpskim izvoznicima carine koje su platili tokom prekida GSP tretmana između 1. januara i 22. aprila 2018. godine.\nPreferencijalna trgovina podrazumeva da Srbija, pored 122 zemlje, može u SAD da izvozi svoje proizvode bez carina ili sa minimalnom carinom. Bescarinski izvoz odnosi se na više od 4.900 proizvoda.\nBescarinski izvoz u SAD primenjuje se na najveći broj industrijskih i poljoprivrednih proizvoda, kao i na određene tekstilne proizvode. To praktično znači da roba treba da zadovolji i kriterijum porekla, odnosno da mora da bude u potpunosti dobijena ili proizvedena u Srbiji sa najmanje 35 odsto dodate vrednosti, kao i da bude direktno isporučena iz Srbije, naveo je načelnik Odeljenja za poreklo robe Uprave carina Vladimir Filipović.\nSrbija kao zemlja korisnica preferencijala u okviru GSP SAD spada u grupu zemalja u razvoju (oznaka A).\nUprava carina Srbije nema direktnih dodirnih tačaka sa postupkom bescarinskog izvoza u SAD, niti izdaje potvrde i uverenja neophodna za taj postupak, ali ukazuje na značajne mogućnosti koje nudi ovaj status.\nU američkom uvozu 2017. godine, vrednom nekoliko hiljada milijardi dolara, srpska roba učestvovala sa svega 258 milona dolara što ukazuje da privrednici iz Srbije do sada nisu dovoljno koristili pogodnosti trgovinskih olakšica sa SAD, i da sada treba da pokuša da iskoristi prednosti reaktiviranog sistema preferencijala, naglasio je načelnik Odeljenja za poreklo robe Uprave carina Vladimir Filipović.\nprivreda Srbije mogla bi da izvozi neuporedivo više kvalitetnijih proizvoda nego što to čini danas, sa posebnim akcentom na poljoprivredno-prehrambene proizvode kao što su: voće i povrće, prerađevine od voća i povrća, proizvode konditorske industrije, proizvode drvno prerađivačke industrije i druge.\nUslov za uspešan izvoz u SAD je i da srpski izvoznici obezbede stabilne veće količine proizvoda, rokove isporuke, dizajn i standard prilagođen zahtevima američkog tržišta.\nSve informacije o Opštoj shemi preferencija nalaze se u GSP Guidebook, a zainteresovani preduzetnici dodatno mogu da se raspitaju o uslovima poslovanja na američkom tržištu u Centru za bilateralne odnose Privredne komore Srbije.\nU poslednjih 12 meseci srpski dinar je ojačao prema evru 4,7 odsto, a u odnosu na američki dolar celih 20 odsto što je plasiralo dinar na poziciju druge valute u svetu po rastu vrednosti u odnosu na dolar u poslednjih godinu dana, preneo je Blumberg.\nPovodom ove vesti oglasila se i guvernerka Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković izjavom za televiziju da je to „priznanje s obzirom da sam 2012. kada sam došla u Narodnu banku zatekla dinar kao četvrtu najgoru valutu u konkurenciji 178 zemalja“. Inače, u tom trenutku, 6. avgusta 2012. godine jedan evro vredeo je 118,5676 dinara.\nU pomenutom tekstu Blumberga radi se pre svega o tome da srpske obveznice i to dinarske trenutno daju najveći prinos od svih rastućih ekonomija. Kako se navodi, Srbija je jedna od retkih zemalja u istočnoj Evropi koja uopšte daje pozitivan realni prinos na državne hartije od vrednosti. Razlog tome je ne samo to što su kamatne stope na obveznice pozitivne, već i to što investitori zarađuju i na kursnim razlikama.\nMilojko Arsić, profesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu, podseća da je visok prinos odlična stvar za investitore, ali ne i za onoga koji plaća kamatu.\n„Da je prinos manji bilo bi bolje za Srbiju. Investitori u državne obveznice unose evre za koje kupuju dinare kojima kupuju obveznice. Posle pored kamate zarađuju i na tome što dobiju više evra za dinare kada izlaze iz obveznica. Pohvale jačanja kursa dinara su površne, ne ulaze u uzroke niti u posledice toga po ekonomiju. Takođe, govori se o nekakvoj stabilnosti dinara, a u stvari imamo situaciju da je dinar jedna od valuta koja najviše jača prema evru i posebno dolaru tako da to nije stabilno“, objašnjava on.\nUzroci jačanja dinara u odnosu na evro prema njegovim rečima su zajednički za skoro sve zemlje centralne i Istočne Evrope, a to je velika ponuda evra od strane Evropske centralne banke, tako da sve valute u regionu osim rumunskog leja dobijaju na vrednosti. Drugi razlog je što je istovremeno sa velikom ponudom evra, Srbija u prošloj godini ostvarila fiskalni suficit, što faktički znači povlačenje dinara iz opticaja.\n„Pravi fundamentalni razlozi za jačanje valute bi bili recimo veći rast produktivnosti u Srbiji nego u evrozoni ili trgovinski suficit u razmeni, ali nijedno od toga nije slučaj“, ocenjuje on.\nIstovremeno aprecijacija (jačanje) dinara ostavlja i posledice po ekonomiju. Arsić napominje da se time podstiče rast uvoza, dok se destimuliše izvoz.\n„U 2017. godini imali smo ubrzanje rasta uvoza. Delom je to posledica poskupljenja energenata i lošije poljoprivredne godine, ali delom se odnosi i na jačanje dinara jer imamo rast uvoza i potrošnih dobara. Dugoročno to može destimulisati naš izvoz. Istina je da to ne pogađa strane firme koje izvoze iz Srbije, ali mi imamo i na hiljade malih i srednjih preduzeća koje posluju sa malim maržama i na ivici rentabilnosti i jačanje dinara ih čini manje konkurentnim. S druge strane uvozna roba je sve isplativija što utiče na usporavanje domaće proizvodnje, pa i zaposlenosti“, kaže on.\nZa bankare jači dinar je lepa vest. Veroljub Dugalić, generalni sekretar Udruženja banaka ističe da je dinar u dužem periodu stabilan što je posledica politike NBS poslednjih 10, a posebno u poslednjih pet godina.\n„Svi investitori koji hoće da rade regularno i da planiraju poslovanje očekuju stabilnost i cena i kursa. Takođe svi koji imaju kredite indeksirane u stranoj valuti sada trljaju ruke. U režimu deviznog kursa kakav vodimo moguć je i rast i pad, a tržišni uslovi su sada takvi da je ponuda veća od tražnje i da kurs evra pada. Koliko će ovo da traje teško je predvideti“, rekao je Dugalić uz komentar da su visoke stope prinosa na obveznice verovatno i jedan od razloga zašto je velika ponuda deviza koji se menjaju za dinare nakon što je NBS spustila referentnu kamatnu stopu na 3,25 odsto pre nekoliko dana.\nNarodna banka Srbije je tokom 2017. godine bila neto kupac evra na deviznom međudeviznom tržištu u iznosu od 725 miliona evra. Međutim, u četvrtom tromesečju 2017. je prodala 285 miliona evra i istovremeno kupila 245 miliona evra. Zatim je u januaru prodala 180 miliona evra, da bi u februaru kupila isto toliko evra na tržištu.\nInače najveći pritisak na kurs je tokom prošle godine dolazio od priliva stranih direktnih investicija koje su u bruto iznosu dostigle 2,55 milijardi evra, što je svakako pozitivno. Takođe, tokom prošle godine imali smo neto odliv po osnovu portfolio investicija u vrednosti 827 miliona evra, a najviše zato što je 570 miliona evra isplaćeno nerezidentima na ime dospelih evroobveznica.\nUprava za javni dug je u martu emitovala petogodišnje i desetogodišnje dinarske državne obveznice. Desetogodišnje hartije prodate su sa godišnjom kamatnom stopom od 5,875 odsto (i prinosom od 5,2 odsto), dok su petogodišnje obveznice prodate.\nPrivlačenje špekulativnog kapitala\nDejan Šoškić, profesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu i bivši guverner NBS napominje da jak dinar kratkoročno svima odgovara i NBS zbog obaranja inflacije i državi zbog boljih pokazatelja zaduženosti prema BDP-u.\n„Kratkoročne koristi ne mogu opravdati štetu koja time nastaje. Slanje ovakvih poruka u svet i visoki prinosi na državne hartije privlače kratkoročni špekulativni kapital, a on dodatno jača dinar. Tako se pravi mehur, kao što smo imali 2007. i 2008. koji se izduvao 2010. godine kada je kratkom roku evro skočio sa 78 na 107 dinara“, podseća Šoškić.\nNastavlja se borba protiv sive ekonomije\nNa današnjoj sednici Vlade Republike Srbije usvojen je zaključak da se nagradna igra sa fiskalnim računa i slipovima „Uzmi račun i pobedi“ organizuje i ove godine.\nBorba protiv sive ekonomije jedan je ekonomskih prioriteta Vlade, a organizacija nagradne igre je jedna od važnih mera Nacionalnog programa za suzbijanje sive ekonomije.\nImajući u vidu veliki uspeh prvog kruga u kojem je prema istraživanju NALED-a učestvovalo gotovo 40% građana i poslato više od 85 miliona računa, Vlada je na današnjoj sednici usvojila zaključak o organizovanju novog ciklusa nagradne igre jer je ocenjeno da je rekordni odziv značajno doprineo jačanju poreske kulture građana i privrede i izgradnji svesti o važnosti plaćanja poreza i odgovornog poslovanja za dobrobit celog društva.\nPored jačanja svesti građana o gubicima koje svi građani Srbije trpe usled sive ekonomije, prvi ciklus imao je i značajne fiskalne efekte. Tokom tri meseca nagradne igre, evidencija prometa preko fiskalnih kasa povećana je za čak 33% kod malih obveznika kod kojih je siva ekonomija najzastupljenija, a poreski inspektori registrovali su za četvrtinu manje prekršaja u izdavanju fiskalnih računa. U istom periodu zabeležen je rast bezgotovinskih transakcija za 18,5%.\nOčekujem rast od tri, tri ipo odsto, a možda i više, izneo je danas optimistične procene o smeru kretanja srpske ekonomije ministar finansija Dušan Vujović na godišnjoj Konferenciji o finansijama i investicijama u centralnoj i istočnoj Evropi - Juromani u Beču.\nKako je rekao za srpske medije, “očekujemo natprosečno oživljavanje proizvodnje u poljoprivredi i oporavak proizvodnje uglja i energije”. To su, kako je ocenio, ciklični faktori “koji su prošle godine bili protiv nas, a ove će doprineti rastu BDP-a”.\n- Na malo duži rok, glavni faktor rasta će biti naša sposobnost da završimo institucionalne reforme, da privučemo velike investitore i da završimo čišćenje finansijskog sektora. Uz to, mnoge zemlje se okreću digitalnoj ekonomiji što nudi mnogo načina da se poveća produktivnost. Mi sada smanjujemo nezaposlenost, u narednom periodu akcenat treba da bude na povećanju produktivnosti - ocenio je ministar.\nČinjenicu da je Srbija u 2017. imala rast od samo 1,9 odsto, znatno ispod proseka regiona, Vujović između ostalog, pripisuje i tome što je Srbija reforme počela kasnije i što za razliku od ostalih zemalja regiona, ona i dalje “rešava probleme disfunkcionalnih preduzeća”.\n- Kad se to završimo, onda ćemo imati čistu situaciju. Ali, važnije je da se okrenemo tome kako će izgledati srpska privreda za pet, 10 ili 20 godina. Učešće visokovrednih usluga kod nas je izuzetno potcenjeno. Treba nam modernizacija poljoprivrede i rast visokovrednih industrija. Zemlje koje najbrže rastu, poput baltičkih zemalja, to uglavnom zasnivaju na IT sektoru, a Srbija ima dobre pretpostavke za to - optimistično zaključuje Vujović.\nOprost duga rešenje za gubitaše\nPrema Vujovićevim rečima, Srbija je došla do kraja procesa u kojem rešava problem preduzeća u restrukturiranju.\n- Već dve godine smo u fazi u kojoj ta preduzeća nastavljaju restrukturiranje, ne zato što ih država štiti, već zato što ih poverioci i banke štite, jer traže racionalno rešenje. Mi pokušavamo da nađemo formulu da im ponudimo dovoljno nisku cenu energenata i osnovnih imputa, a da nađemo i njihovo mesto na tržištu. To se može uraditi ili preko strateških partnera ili restrukturiranjem u kojem svi pristanu da im oproste deo dugova da bi preduzeće imalo novi početak, kao što je primer Galenike. Očekujem da ćemo ovaj proces privesti kraju tokom 2018. godine - kaže Vujović.\nUkidanje sedam taksi\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije saopštilo je danas da je Predlogom izmena i dopuna Zakona o republičkim administrativnim taksama predviđeno ukidanje sedam taksi u oblasti građevinarstva, što će doneti uštede od šest odsto vrednosti objekta.\nIzmene tog zakona, koje je usvojila Vlada Srbije na predlog Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, upućene su Skupštini Srbije na usvajanje.\nNajznačajnija promena je da se taksa za izdavanje upotrebne dozvole više neće tretirati kao parafiskalni namet, što će doprineti i da se smanji broj objekata koji se sada koriste bez upotrebne dozvole.\nTa taksa, prema predlogu Ministarstva, plaćaće se u zavisnosti od vremena potrebnog za obradu prosečnog zahteva, a ne u fiksnom iznosu od 0,2 odsto na predračunsku vrednost objekta.\nZnačajnu uštedu predstavlja i ukidanje takse u iznosu od 31.960 dinara na rešenje kojim se utvrđuje da li je idejni projekat usklađen sa izvodom iz urbanističkog plana, odnosno daje sanitarna saglasnost na idejni projekat.\nPredloženo je i ukidanje takse za rešenja kojim se odobrava izgradnja objekta na području graničnog prelaza i u graničnom pojasu, takse za potvrdu republičkog organa o prijemu dokumentacije za izgradnju objekta, kao i za rešenje kojim se odobrava izgradnja telekomunikacionih objekata, navodi se u saopštenju.\nPredloženo je i ukidanje plaćanja dažbine za dobijanje potvrde o kontroli temelja građevinskih objekata koja trenutno iznosi 1.600 dinara.\nOvim izmenama sistem administrativnih taksi biće usklađen sa Zakonom o planiranju i izgradnji.\nTo znači da će biti ukinute takse za radnje koje su ukinute poslednjim izmenama ovog zakona, uz uvođenje novih taksi, u ukupnom iznosu od 33.660 dinara, za radnje za koje do sada nije bilo utvrđenih taksi, kao što su potvrda nadležnog organa o prijavi radova i izdavanje informacije o lokaciji i izdavanje lokacijskih uslova, dodaje se u saopštenju.\nSvetska banka: Srbija lider po sprovedenim reformama\nSvetska banka proglasila je večeras Srbiju za najbolju zemlju u Jugoistočnoj Evropi po kriterijumu sprovedenih reformi na osnovu kojih je postala privlačnija stranim investitorima.\nPriznanje je u ime Vlade Srbije primio državni sekretar u Ministarstvu privrede Milun Trivunac, saopštilo je Ministarstvo privrede.\nIz Svetske banke su pohvalili reformske poteze Srbije, posebno ističući usvajanje Zakona o ulaganjima. Kako je rečeno na forumu o Konkurentnosti privlačenja investicija u Beču, u organizaciji Svetske banke, Srbija je označena smo kao zemlja koja je bila naijinovativnija u ovom delu Evrope u privlačenju stranih investicija, navodi se u saopštenju.\n„Srbija je napredovala u mnogim konkurentskim oblastima, a prema analizi indeksa konkurentnosti, od 12 stubova, ostvarili smo najveći napredak u osam najvažnijih oblasti“, izjavio je Trivunac koji učestvuje u forumu zajedno sa v.d. direktor Razvojne agencije Srbije Radoš Gazdić.\nOn je izdvojio je šest ključnih mera – privlačenje strateških investicija, povećanje izvoza, brži rast start-ap kompanija i veći doprinos brzorastućih malih i srednjih preduzeća, regionalnu specijalizaciju prerađivačke industrije, rešavanje problema velikih gubitaša i kreiranje nove industrijske politike.\n“Ministarstvo privrede u saradnji sa Svetskom bankom radi na donošenju nove industrijske politike do 2030. godine, u okviru koje će biti definisane mere i mehanizmi kojima je u fokusu razvoj inovacija, primena koncepta Industrija 4.0, i pametna specijalizacija prerađivačke industrije Srbije”, rekao je Trivunac\nNema zainteresovanih za kupovinu Betonjerke iz Sombora\nPostupak prodaje 75 odsto kapitala preduzeća Betonjerka iz Sombora proglašen je neuspešnim jer nije stigla nijedna prijava, objavilo je Ministarstvo privrede Srbije.\nPočetna cena bila je 1,08 miliona evra.\nBetonjerka se bavi proizvodnjom betona namenjenih građevinarstvu i ima 41 radnika. To preduzeće je 2007. godine bilo prodato biznismenu Slaviši Puriću za 3,6 miliona evra, ali je privatizacija poništena 2008. godine jer novi vlasnik nije ispunjavao ugovorene obaveze.\nSkok Srbije na 78. mesto na Globalnom indeksu konkurentnosti\nSrbija je napredovala za 12 mesta po Globalnom indeksu konkurentnosti Svetskog ekonomskog foruma za 2017/18. godinu.\nIndeks koji ocenjivanjem više parametara utvrđuje stepen konkurentnosti privrede u odnosu na ostalih 137 ekonomija, Srbiju je svrstao na 78. mesto. Srpska ekonomija je napredovala u osam od 12 stubova konkurentnosti, a iako je napredovala za 12 mesta, u ukupnom zbiru ocena konkurentnosti je povećana sa 4,0 na 4,1 (jedan je najgore, a sedam najbolje). Najveći napredak je ostvaren u makroekonomskom okruženju gde smo preskočili 31 mesto i sa prošlogodišnjeg 103. završili na 72. Tome je pre svega doprinelo drastično smanjenje budžetskog deficita i javnog duga. Po visini inflacije Srbija se nalazi na prvom mestu koje doduše deli sa velikim brojem drugih zemalja koje imaju inflaciju ispod dva odsto.\nPrema osnovnim parametrima koji obuhvataju institucije, infrastrukturu, makroekonomsko okruženje i zdravlje i primarno obrazovanje Srbija je napredovala sa 87. na 74. mesto. U okviru ovog pokazatelja najbolje stojimo sa zdravstvom i osnovnim obrazovanjem koji su na 52. mestu, a najlošiji sa kvalitetom institucija koji su na 104. mestu.\nDrugi set pokazatelja ocenjuje efikasnost ekonomije po kom smo takođe napredovali i to osam mesta, na 82. poziciju. Tu nam je najbolje ocenjeno više obrazovanje i poslovne obuke prema kojima smo na 59. mestu, dok nagore stojimo sa efikasnošću tržišta po kom smo na 110. mestu od 137 zemalja. U okviru ovog pokazatelja najlošije stojimo u kategoriji sofisticiranost kupaca gde smo na čak 128. mestu. Takođe, pomerili smo se prošlogodišnjeg pretposlednjeg 137. mesta po sposobnosti da zadržimo i privučemo talente na i dalje loše 134. odnosno 132. mesto. U okviru ovog pokazatelja zabeležili smo rast efikasnosti tržišta rada i skočili za 14 mesta, na 92. poziciju.\nPoslednji set pokazatelja pokazuje gde se ekonomija nalazi u pogledu inovacija i sofisticiranosti poslovanja gde smo napredovali sa 120. na 104. mesto.\nNa predstavljanju Indeksa konkurentnosti ministar finansija Dušan Vujović izjavio je da će sledeće godine biti privredni rast od 3,5 do četiri odsto.\n"Nemamo inflaciju kao problem i makroekonomski pokazatelji će biti još bolji. Ove godine smo imali planirani privredni rast od tri odsto, pa smo ga smanjili na 2,3 odsto, posle razgovora sa MMF, zbog loše situacije u poljoprivredi i energetskom sektoru usled suše", rekao je Vujović najavljujući da bi narednih godina rast BDP-a mogao da dostigne i pet do šest odsto.\nOn je ukazao i da Indeks kasni jer je uzeo podatak o javnom dugu od 74,1 odsto BDP-a s kraja prošle godine, dok je danas ovaj odnos 64 odsto.\n"U sledećoj evaluaciji bićemo znatno bolji i očekujem da ćemo napredovati za dvadesetak mesta", poručio je srpski ministar finansija.\nVujović je istakao i budžetski suficit od 84 milijarde dinara za prvih osam meseci, za milijardu evra bolji rezultat od dogovorenog sa MMF-om.\nPrema istraživanju Svetskog ekonomskog foruma najveći problemi za poslovanje su visina poreza i pristup finansiranju. Treći problem za privrednike je neefikasna državna birokratija, pa onda korupcija. Na petom mestu je neizvesnost u pogledu politika koje država sprovodi u raznim oblastima. Vujović je prokomentarisao da se upravo radi na zakonu o parafiskalnim nametima kako bi se uveo red i kako opštine ne bi mogle svaka pojedinačno da ih donose. On je potvrdio i da u Srbiji postoji praksa da se poreska politika ne primenjuje na isti način u celoj zemlji.\nInače Globalni indeks konkurentnosti se u velikom delu određuje na osnovu ankete 100 privrednika i menadžera u Srbiji koji odgovaraju na postavljena pitanja. Neke analize pokazuju da se naši poslovni ljudi uglavnom porede sa najrazvijenijim zemljama i daju pesimističnije odgovore nego što je stvarno stanje, dok su privrednici iz drugih manje razvijenijih zemalja davali mnogo pozitivnije ocene, mada je situacija lošija nego kod nas.\nU regionu bolji samo od BiH\nIako je Srbija zabeležila značajan skok, na Globalnom indeksu konkurentnosti i dalje se nalazi blizu začelja u regionu. Crna Gora na 77. i Srbija na 78. mestu imaju istu ocenu 4,1, a gora je samo BiH na 103. mestu sa ocenom konkurentnosti 3,9. Na vrhu regiona su Slovenija na 48. i Bugarska na 49. mestu sa ocenom 4,5, a iza njih su Mađarska i Rumunija na 60. i 68. mestu sa ocenama 4,3. Ispred Srbije su i Hrvatska na 74. i Albanija na 75. mestu sa ocenom konkurentnosti 4,2. Na vrhu globalne liste konkurentnosti i ove godine nalazi se Švajcarska, a prate je SAD i Singapur.\nVujović obećao značajan rast penzija\nVujović je napomenuo da će penzioneri ove godine verovatno dobiti jednokratnu pomoć, a da u 2018. sledi povećanje penzija mada nije mogao da precizira o kolikom povećanju se radi već da samo "očekuje da će biti značajno", mada će se o tome još razgovarati sa MMF-om u oktobru i novembru.\nnedelja, 24 septembar 2017 00:00\nDobra vest za trgovce - manje naknade za plaćanje karticama\nMeđubankarske naknade za korišćenje platnih kartica trebalo bi da budu ograničene na maksimalno 0,2 odsto od vrednosti transakcije za plaćanja debitnom i 0,3 odsto za plaćanja kreditnom karticom. Trgovci koji su do sada u radnjama imali POS terminale plaćali su i do 2,5 odsto od vrednosti transakcije.\nU Narodnoj banci Srbije očekuju da će na taj način umanjiti ovaj trošak za trgovce, ali time će se smanjiti i zarada banaka.\nIako deluje da je svejedno kako platite, trgovcima nije - plaćanje karticama za njih je nemali trošak. Trgovci, pre svega manje radnje, počeli su i da povlače POS terminale, a mnogim kupcima da sugerišu da plate kešom.\nNarodna banka Srbije planira da to umanji, promenom propisa kojima treba da se ograniči izvor tog troška - međubankarske naknade. Danas predstavljen nacrt Zakona kojim se to reguliše, nalaže da se naknada ograniči na 0,2 do 0,3 odsto.\n"Očekujemo zaista vrlo značajne promene, pre svega u domenu konačne cene za krajnjeg korisnika - trgovce. Vi sada imate na tržitu Srbije, što se dešavalo i na tržištu EU, samo je kod nas neki način još eklatantnije, situaciju da je kartica kao proizvod izuzetno skupa za trgovca, a samim tim i za krajnjeg korisnika i za čitavo srpsko društvo", objašnjava generalna direktorka Sektora za platni sistem Narodne banke Srbije Dragana Stanić.\nBankari kažu da je još rano da se govori o efektima eventualne promene propisa. Slavica Pavlović iz Eurobanke podseća i da su slični propisi doneti u EU, ali da preliminarne analize pokazuju da nisu imali očekivani efekat, pre svega kada je reč o nižim naknadama za trgovce.\n"Banke ili nisu smanjile naknadu ka trgovcu ili su, sa druge strane, povećale druge vrste naknada što se preliva na krajnjeg korisnika kartice - fizičko lice. Stav bankarske zajednice je da sačekamo da vidimo detaljnu analizu efekata u EU, pa da krenemo sa nekim inicijativama", kaže Slavica Pavlović iz Eurobanke.\nTrgovci prema predloženim propisima moraju da obaveste potrošače koje kartice ne prihvataju tako što će tu informaciju okačiti na vrata i pored kase.\nNemci u šoku - buter 1,99 EUR, a kod nas 3,2 EUR\nAli šta znaju Nemci šta je istorijski maksimum? Treba da dođu u Srbiju, pa u domaće trgovinske lance, gde pakovanje od 250 grama Alpenbutera kompanije Megle staje 385 dinara što je više od 3,2 evra.\nutorak, 29 avgust 2017 00:00\nBroj blokiranih firmi veći za 45 odsto nego prošle godine\nPrema analizi agencije za bonitet Bisnode u julu ove godine bilo je za 45 odsto više blokiranih firmi nego u istom mesecu prošle godine.\nNaime, u julu ove godine blokirano je 4.102 preduzeća naspram 2.834 u istom mesecu prošle godine. Takođe u julu je smanjen broj novoosnovanih firmi u odnosu na prethodni mesec, dok je u poređenju sa istim mesecom prošle godine taj broj ujednačen. Istovremeno je smanjena aktivnost i kod zatvaranja firmi. U julu je za osam odsto manje ugašenih firmi nego u junu, dok se na godišnjem nivou beleži povećanje za 11 odsto.\n"Više zatvorenih i veći broj blokiranih firmi u julu u odnosu na isti period prošle godine ukazuje na i dalje prisutne nepovoljne uslove za obavljanje poslovnih aktivnosti, ali i na problem nelikvidnosti koji je prisutan u srpskoj privredi. U prilog tome je i činjenica da veliki broj kompanija ne prelazi prelomnu tačku rentabiliteta što se ogleda i u rastu broja kompanija koje se u periodu od dve godine nakon osnivanja gase. Takvih je za trećinu više nego prošle godine", navodi se u ovoj analizi.\nNaredni krizni period za firme je period poslovanja od pet do 10 godina. Takvih firmi se u julu ugasilo 38 odsto više nego u julu prošle godine, i uglavnom su to male firme iz primarnog sektora. Povećanje broja ugašenih i blokiranih kompanija prati i povećanje iznosa blokade. Na nivou zemlje ovaj iznos je skoro za trećinu veći ove godine u odnosu na prošlu. Jedino smanjenje se ogleda u Vojvodini gde je zaduženost firmi opala za 66 odsto, dok je najveća porast zabeležena u regionu Šumadije i Zapadne Srbije gde su čak 2,2 puta firme zaduženije nego u istom periodu prošle godine.\nKolika će biti minimalna cena rada u Srbiji u sledećoj godini trebalo bi da saznamo do 15. septembra. Minimalac sada iznosi 21.000 dinara, što je manje od 200 evra. Anketa Unije poslodavaca Srbije pokazala je da dve trećine poslodavaca smatra da se nisu stekli uslovi za rast minimalne cene rada, jer nisu dobili nikakvo finansijsko rasterećenje.\nKako preživeti sa manje od 200 evra mesečno. To je pitanje koje sebi postavlja više stotina hiljada građana Srbije.\nProšle godine minimalna cena rada povećana je sa tadašnjih 121 dinar na 130 po satu, a sada postoji zahtev sindkata da se poveća do 15 odsto. Prema rečima predsednika sindikata Nezavisnost Zorana Ristića, sadašnji minimalac nije dovoljan ni za pokrivanje troškova minimalne potrošačke korpe.\n"Vremenom smo postali država u kojoj poslodavci očekuju da zaposleni budu srećni što primaju taj minimalac koji nije na nivou ni mnimalne potrošačke korpe, čak nije na nivou ni 70 procenata te minimalne porošačke korpe. To je izuzetno loše i na neki način oslikava realnost u Srbiji", kaže Ristić.\nPoslodavci, pak, ne dele isto mišljenje. Čak dve trećine poslodavaca smatra da uslovi za povećanje minimalne zarade još ne postoje.\n"Mora se pratiti rast BDP-a, pa onda u nekom takvom procentu povećati. Treba pratiti inflaciju koja je predviđena za narednu godinu. U svakom slučaju, to ne može da bude tako dato da bude novi namet za poslodavce u narednoj godini", kaže predsednik Unije poslodavaca Nebojša Atanacković.\nVlada je ta koja na kraju donese konačnu odluku, tvrdi novinar dnevnog lista Danas Aleksandar Milošević. Sindkati su za povećanje, poslodavci‚ skoro uvek protiv pa do sporazuma retko kad dođe.\n"Uslovi se svakako jesu stekli. Mi imamo privredni rast ove godine, evo sada izgleda da će biti dva i po odsto, nije to veliki rast. Imamo inflaciju koja će biti oko tri i po odsto, tako da za neki taj iznos inflacije i BDP-a može da se poveća plata", objašnjava Milošević.\nUkoliko se plata ne podigne, upozorava novinar Danasa, radnici gube životni standard jer inflacija ide, a plata im ostaje ista. Standard građana lošiji je nego 2012. godine, kada je minimalna zarada pokrivala 65 odsto potrošačke korpe. Sada pokriva 63.\nTreća sreća za somborsku fabriku akumulatore?\nŠvajcarska kompanija „Batagon” treći put je uputila ponudu za preuzimanje vlasništva nad somborskom fabrikom akumulatora i ovog puta su ponudili 5.050.000 evra.\n"Nova ponuda iznosi 5.050.000 evra – kaže stečajni upravnik Fabrike akumulatora Sombor Predrag Ljubović. – Upućena je u utorak uveče, a ja sam se već u sredu tokom prepodneva obratio Odboru poverilaca."\n„Batagon internacional” AG je na prvom javnom nadmetanju za kupovinu imovine FAS-a nastupio s ponudom od 3,5 miliona evra, da bi nakon odbijanja te ponude od Odbora poverilaca početkom avgusta, drugi put ponudu „popravili” za milion evra.\nKompaniji „Batagon” je rok za treću ponudu istekao u sredu, 23. avgusta, u 12 časova.\nKompanija NIS u petak 18. avgusta isplaćuje svojim akcionarima dividendu iz dobiti za 2016. godinu.\nUkupan iznos sredstava namenjenih za isplatu dividende iznosi 25 odsto neto dobiti u 2016. godini, tj. 4.021.069.000 dinara.\nOdluka o isplati dividendi doneta je na Skupštini akcionara NIS a.d. Novi Sad 27. juna ove godine. Pravo na isplatu dividende imaju svi akcionari koji su bili upisani u Centralnom registru, depou i kliringu hartija od vrednosti kao vlasnici akcija na Dan akcionara IX redovne Skupštine akcionara - 17. juna 2017. godine. Građanima Srbije koji poseduju akcije NIS-a biće isplaćeno 20,96 dinara po akciji, što je iznos koji se dobije kada se od bruto vrednosti dividende po akciji (24,66 dinara) odbije porez od 15 odsto koji je NIS dužan da obračuna i uplati za ove akcionare pri isplati dividendi. Isplata manjinskim akcionarima obavlja se preko Centralnog registra hartija od vrednosti, na račune koje koriste za trgovanje akcijama ili na račune koje su dostavili prilikom prijavljivanja za besplatne akcije.\nNa Dan dividende, 17. juna 2017. godine, NIS je imao ukupno 2.125.876 akcionara, a većinski akcionar je ruska kompanija „Gasprom njeft“ koja poseduje 56,15 odsto akcija Društva. Republici Srbiji pripada 29,87 odsto akcija NIS-a, a ostalim manjinskim akcionarima 13,98 odsto akcija Društva. Republici Srbiji će na ime dividende iz dobiti za prošlu godinu u budžet biti ukupno uplaćeno 1.201.240.115 dinara.\nGeneralni direktor NIS-a, Kiril Tjurdenjev, izjavio je povodom isplate dividende iz dobiti za 2016. godinu:\n„NIS petu godinu zaredom isplaćuje dividendu svojim akcionarima. Ponosni smo što i ove godine potvrđujemo status pouzdanog partnera, kako našim velikim akcionarima „Gasprom njeftu“ i Republici Srbiji, tako i malim akcionarima. Nastavićemo da unapređujemo svoje poslovanje i povećavamo efektivnost, kako bismo u budućnosti održali dividendnu rentabilnost na visokom nivou, za sve naše akcionare.“\nNajpoznatiji švedski proizvođač nameštaja Ikea otvorio je danas prvu robnu kuću u Srbiji i jubilarni 400. prodajni objekat te kompanije u svetu.\nSat vremena pre nego što će Ikea otvoriti vrata svoje prve robne kuće u Srbiji za građane, predsednik Srbije Aleksandar Vučić je u društvu gradonačelnika Siniše Malog i direktora ikee za jugoistočnu Evropu Stefana Vanoverbeka svečano zasadio drvo.\n- Ponosan sam što smo malim delom učestvovali, uživao sam prolazeći kroz Ikeine salone - rekao je Vučić, najavljujući da možemo da očekujemo i ozbiljnije učešće srpskih proizvođača.\nVučić je izjavio da se sa čelnicima Ikee već razgovara da se u Srbiji proizvodi u mnogo većem obimu za globalno tržište, a da od nas zavisi da li ćemo u tome uspeti. “Mislim da možemo da budemo optimisti iako ni ja ni Vlada Lalić po prirodi nismo optimisti”, kazao je Vučić.\nNa pitanje da li će domaća industrija nameštaja pretrpeti gubitke zbog dolaska Ikee, Vučić je kazao da iskustvo svih zemalja u regionu pokazalo da se povećava i potrošnja i proizvodnja.\n“Ljudi postaju zainteresovaniji za nameštaj, porasla je i potrošnja i proizvodnja u svim zemljama regiona kada je došla Ikea”, naveo je predsednik Srbije. Vučić je najavio još jednu Ikeu na zapadnoj strani Beograda a veruje da neće dugo proći pre nego što ona bude otvorena i u Nišu.\nNa pitanje da li očekuje da više srpskih proizvođača radi za "Ikeu", generalni direktor za jugoistočnu Evropu Stefan Vanoverbek je rekao da je "Ikea" jedan brend za koji radi više kompanija i da očekuje da se proširi broj proizvođača iz Srbije, ali da je za sada rano davati podatke o tome.\nNakon otvaranja Vanoverbek je rekao da će ljudi imati više interesovanja za kupovinu nameštaja zbog dolaska "Ikee" i da će samim tim na tržištu biti mesta za druge prioizvođače. Istakao je da je ta robna kuća važan doprinos razvoju srpske ekonomije, s obzirom na to da su uložili 70 miliona evra u taj projekat i u njoj zaposlili oko 350 radnika.\nNaglasio je da je to prva robna kuća u Srbiji, ali i jubilarna 400. u mreži "Ikea" u svetu.\nKako se završila uvodna govorancija, i razišle VIP zvanice, među kojima su bili Ivica Dačić, Goran Vesić, Andreja Mladenović kolone ljudi formirale su dugačak red na ulazu. Stari, mladi, sa štapovima, spiskovima, svi su došli da vide i kupe ponešto.\nNema organizovanog dolaska autobusima, kako se pričalo, većina je došla sopstvenim prevozom. Petanest minuta pre otvaranja već ih je bilo na stotine na ulazu.


Tiodorović: Drugi talas krajem godine, Srbija spremna - IndeksOnline.rs\nNaslovna srbija Beograd Tiodorović: Drugi talas krajem godine, Srbija spremna\nBEOGRAD – Srbija spremno dočekuje drugi talas epidemije virusa korona, koji se očekuje krajem novembra ili početkom decembra, ocenio je epidemiolog Branislav Tiodorović uz napomenu da prvi talas još uvek traje jer je virus i dalje prisutan.\nTiodorović je u intervjuu za Blic kazao da je Srbija spremna za drugi talas jer ima i iskustvo koje smo stekli u prethodnih šest mesecii to ne samo zdravstveni radnici i zdravstveni sektor, već i samo stanovništvo.\n“Delovaćemo definitivno iskusnije i spremnije i kao zdravstveni sistem i kao društvo. Mnogo je lakše kada znate kako se nešto odvija, od čega zavisi, šta možete da očekujete, a mi već imamo iskustvo”, kazao je.\nUpozorava da nam i statistika zavisi od mera, odnosno od toga koliko su građani poštovali mere, posebno oni koji su bili na godišnjim odmorima na moru, jezeru, planini, banji…\n“Upravo od tih mera nam zavisi statistika. U narednom periodu, od 10 do 15 dana, videćemo kakvo je stanje. Ocena epidemiološke situacije je da je ona nesigurna, ali pod kontrolom. Kažemo nesigurna jer virus je tu”, naveo je Tiodorović.\n“S druge strane treba nam kultura, pozorište, bioskopi, jednom rečju treba nam život. Moramo nastaviti da živimo, ali da budemo svesni da je virus tu”, naglašava epidemiolog dodajući da sve mora da funkcioniše i privreda i kultura i ekonomija, ali sada drugačije nego što smo navikli, odnosno uz poštovanje epidemioloških mera.\n“Veliki je pritisak vezan za sport, ne samo na otvorenom, to već funkcioniše, ali kako će biti sa rukometom, košarkom, odbojkom… To su naši vrlo značajni sportovi. Razgovaraćemo o tome da li odmah ide i publika, na koji način. Svi koji traže da počne sport tvrde da mogu da obezbede da se publika drži na distanci, sa maskama, da se može obezbediti dezinfekcija. Onaj ko organizuje trebalo bi to i da ispoštuje”, navodi Tiodorović.\n“Možda kasnije ako budemo samosvesni i disciplinovani, ako se svi pridržavamo mera. I ove brojke koje sada imamo nisu pale sa neba, nego se stanovništvo ponašalo odgovornije”, dodaje.\nPodsećajući da je uslov za vakcinu da bude najbolja i da daje najmanje postvakcionalnih reakcija, Tidorović kaže da nam je objektivno svejedno čija će to biti vakcina.\n“Onda ćemo videti i njenu efikasnost, kvalitet i šta se javlja kao postvakcionalna reakcija”, dodaje.\n“U zavisnosti od drugog talasa, to će se onda preneti i na sledeću godinu”, kaže Tiodorović.


U Zrenjaninu obeležen Dan Ćirila i Metodija – Dan slovenske pismenosti kulture | 25/05/2022 VOLIM ZRENJANIN\nZrenjanin – Narodni muzej\nJuče je u Salonu Narodnog muzeja Zrenjanin organizaciji „Svetosavlja“ organizovana svečanost povodom Dana Ćirila i Metodija – Dana slovenske pismenosti i kulture, u znak sećanja na Ćirila i Metodija, osnivače slovenske književnosti i tvorce prvog slovenskog pisma.\nI ovaj događaj ispratila je dežurna ekipa portala volimzrenjanin.com\nNa svečanosti su govorili protojerej dr Ninoslav Kačarić, paroh pri hramu Vavedenja Presvete Bogorodice u Zrenjaninu i Nenad Gugl, profesor srpskog jezika i kao domaćin Dragan Vidaković, predsednik udruženja “Svetosavlje” iz Zrenjanina.\nPropovedanje na slovenskom jeziku, koje je vezano za misionarsku delatnost Ćirila i Metodija, imalo je odlučujući značaj za širenje hrišćanstva među Južnim Slovenima i nastanak njihove srednjovekovne kulture. Oni su svojom delatnošću stvorili preduslove za početak slovenske pismenosti i kulture, zbog čega su ostali upamćeni kao „slovenski apostoli“.\nDan Ćirila i Metodija, odnosno Dan slovenske pismenosti i kulture, kao državni praznik ustanovljen je 2019. godine odlukom Vlade Republike Srbije. Odluka je donesena na inicijativu Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije, a podržali su je Matica srpska, Srpska prvoslavna crkva i Filološki fakultet u Beogradu. Dan Ćirila i Metodija – Dan slovenske pismenosti i kulture obeležava se i u drugim slovenskim zemljama kao što su: Rusija, Ukrajina, Poljska, Severna Makedonija, Bugarska, Češka i Slovačka. Srpska pravoslavna crkva i njeni vernici, takođe slave ovaj praznik.\nViše fotografija pogledajte na našoj fb stranici OVDE


RSE: Posle zahteva za zabranu, otkazan neonacistički koncert u Beogradu\nVesti Autor:Radio Slobodna Evropa23. feb. 202223:422 komentara\nKoncert švajcarske muzičarke Eviger Šturm koja izvodi obrade ekstremno desničarskih bendova neće biti održan u Beogradu u martu, kako je ranije bilo najavljeno. To je u e-mail prepisci rečeno za Radio Slobodna Evropa (RSE) u beogradskom "Klubu 451", gde je trebalo da bude održan sporni događaj.\nNa pitanje zbog čega je koncert otkazan, odgovor nije stigao, navodi RSE.\nUdruženje „Savez komunističke omladine Jugoslavije“ (SKOJ) zatražilo je 20. februara zabranu koncerta muzičarke iz Švajcarske Eviger Šturm (Ewiger Sturm) u Beogradu, zbog toga što izvodi pesme neonacističkih bendova kao i pesme SS trupa iz vremena Drugog svetskog.\nNjen koncert je bio zakazan za 12. mart u beogradskom „Klubu 451“ koji je usko povezan sa ekstremno desničarskim organizacijama u Srbiji, navodi RSE.\nRSE je pre otkazivanja događaja od Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) zatražio odgovor na pitanje da li će dozvoliti održavanje koncerta, ali odgovor nije stigao niti se MUP o tome oglašavao.\nZašto je koncert otkazan?\nMarija Srdić iz Antifašističke koalicije Vojvodine kaže za RSE da je dobra vest što je koncert otkazan, te dodaje da je ne čudi što se policija o tom događaju nije oglašavala.\n"To što se policija ne javlja i što ne komentariše događaje o ekstremnoj desnici je gotovo redovna praksa. Teško da može da se nađe i jedna izjava iz MUP-a koja se toga tiče u suvislom formatu", kaže Marija Srdić.\nOna smatra da se ekstremisti nisu sami povukli pod pritiskom dela javnosti, već da su nadležni organi uticali na zabranu koncerta.\n"Oni su definitivno imali komunikaciju sa policijom, odnosno policija sa njima i rečeno im je da to ne treba da rade. Sad je predizborna kampanja, visoke su tenzije, ljudi su puno na ulicama, kratki su fitilji. U ovom trenutku je procena da treba izbeći tu vrstu potencijalnog sukoba. Jer, ako znamo da je taj događaj tamo, verovatan je i odgovor sa druge strane", kaže Srdić.\nU saopštenju u kojem je ukazano na održavanje koncerta, SKOJ je saopštio i da će, ukoliko nadležni ne zabrane tu manifestaciju, na dan koncerta organizovati protest sa drugim antifašističkim organizacijama.\nOdluku o zabrani koncerta pozdravila je nevladina organizacija Inicijativa mladih za ljudska prava (YIHR) koja je na Tviteru objavila pismo MUP-u u kojem traži da zaustavi promociju neonacizma, "kako se ne bi dozvolilo još jedno gaženje antifašističke tradicije".\nRSE je posredstvom elektronske pošte kontaktirao i švajcarsku muzičarku, zatraživši od nje komentar na optužbe o njenim vezama sa ekstremnom desnicom, ali odgovor nije stigao do zaključenja teksta. Ona je takođe na svom Telegram kanalu potvrdila da je koncert u Beogradu otkazan, ali nije objavila više informacija.\nNacističke koračnice u akustičnom ruhu\nMuzičarka pod pseudonimom Eviger Šturm (na nemačkom: "večna oluja") za sebe kaže da je "nacionalistička pevačica iz Švajcarske". Svoj prvi album sa deset akustičnih balada je objavila 2021. godine.\nNa ekstremno desničarskoj muzičkoj sceni pročula se akustičnim obradama pesama popularnih desničarskih rok bendova, poput nemačkog Weisse Wölfe (nem. Beli vuk). Kancelarija za zaštitu ustava Severne Rajne-Vestfalije je 2003. označila ovu grupu kao "jedan od najvažnijih bendova", ekstremno desničarske rok scene u toj pokrajini na zapadu Nemačke.\nKarijeru u muzičkom podzemlju krajnje desnice Eviger Šturm je počela pod pseudonimom "Edelweiss 88". Prvi deo umetničkog imena u prevodu označava planinski cvet runolist, dok je 88 u neonacističkim krugovima označava pozdrav "Hajl Hitler".\nPrva pesma koju je objavila na platformi YouTube – gde ima blizu 4.000 pratilaca – bila je obrada nemačke grupe Kategorie C, još jednog benda koje su vlasti u nemačkoj saveznoj državi Bremen stavile u kategoriju "nasilni desničarski ekstremizam".\nNa repertoru švajcarske muzičarke našla se i "Le Chant du Diable" (Đavolova pesma), vojna pesma francuskih Wafen SS trupa, u kojoj se između ostalog kaže: "SS trupe marširaju ka neprijatelju/pevaju Đavolovu pesmu".\nSvoju privrženost krajnjoj desnici Eviger Šturm je iskazala posvetivši dve pesme Janu Stjuartu Donaldsonu (Ian Stuart Donaldson), osnivaču međunarodne neonacističke mreže "Krv i čast" i frontmenu jednog od prvih neonacističkih rok bendova Skrewdriver.\nU intervjuu za norveški portal maalmannen.no, Šturm za sebe kaže: "Ja sam samo nacionalistikinja. Muzika je za mene najbolji način da širim svoju poruku".\nO tome kakve stavove zastupa, mlada muzičarka je govorila u drugom intervjuu koji je dala za švajcarski portal Der-dritte-weg.info. Govoreći o društveno-političkoj situaciji u Švajcarskoj Eviger Šturm je ocenila da su među najvećim problemima "degeneracija mentaliteta i rast levice", te dodala da u borbi "za svoju otadžbinu i za očuvanje bele rase svi moramo biti odlučni".\n'Klub 451' i veze sa ekstremnom desnicom\n"Klub 451" u kojem je bilo planirano da Eviger Šturm nastupi se nalazi u beogradskoj opštini Vračar. Iz objava na društvenoj mreži Telegram se vidi da "Klub 451" organizuje događaje na kojima učestvuju predstavnici ekstremno desnih organizacija poput "Srbske akcije", navodi RSE.\nPripadnici te organizacije su, kako podseća ovaj portal, organizovali ulične skupove u čast Milana Nedića, predsednika kvislinške vlade u vreme nacističke okupacije Jugoslavije.\nPrema podacima Agencije za privredne registre, "Klub 451" je kao udruženje građana osnovan avgusta 2021. godine, a kao oblast ostvarivanja ciljeva navodi "očuvanje tekovina srpske i evropske kulture".\nIme kluba odnosi se na poznati distopijski roman američkog pisca Reja Bredberija (Ray Bradbury) "Farenhajt 451", koji govori o društvu u kojem su knjige ilegalne i zbog toga završavaju spaljene na javnim lomačama. Kritička oštrica knjige, objavljene 1951. godine, prvenstveno je usmerena na indoktrinaciju posredstvom elektronskih medija, dok je motiv spaljivanja knjiga aluzija na nacističku Nemačku u kojoj su tokom 1930-ih na ulicama paljene knjige "nepodobnih autora".\nZastupnik udruženja "Klub 451" je Marko Gajinović, član ekstremno desničarske grupe Nacionalni srpski front (NSF), o kojoj je Radio Slobodna Evropa ranije pisao. RSE, podseća da je Osnovno javno tužilaštvo u Beogradu februara 2018. podnelo krivičnu prijavu protiv Gajinovića i više N. N. lica zbog izazivanje nacionalne, verske i rasne mržnje i netrpeljivosti, na skupu koji organizovalo više ultradesničarskih organizacija u čast Milana Nedića, predsednika kvislinške vlade tokom nemačke okupacije Jugoslavije u Drugom svetskom ratu.\nKako je za RSE rečeno u Višem javnom tužilaštvu u Beogradu, prijava protiv Gajiovića je odbačena u septembru 2018. godine.\nGajinović je 2017. godine bio deo grupe koja je na prostorijama nevladine Inicijative mladih za ljudska prava lepila plakate sa porukom "Soroševi plaćenici", aludirajući na Džordža Soroša (George Soros), osnivača Fondacije za otvoreno društvo.\nSigurnosne kamere snimile su grupu ljudi među kojima je osim Gajinovića bio i Stefan Simić, još jedan član Nacionalnog srpskog fronta i, prema pisanju portala Insajder, dugogodišnji član "Srbske akcije".\n"Raste intenzitet nasilja desnih ekstremista"\nMarija Srdić, koja godina prati delovanje ekstremno desničarskih grupa u Srbiji, kaže za RSE da se povećava intenzitet nasilja koje desničarske grupe vrše nad svojim neistomišljenicima.\nS druge strane, dodaje Srdić, nadležne institucije u svojim strateškim dokumentima o sprečavanju ekstremizma i terorizma su prvenstveno fokusirane na islamistički terorizam, dok se delovanju ekstremne desnice ne pridaje pažnja.\n"A mi svaki dan imamo divljanje desničarskih grupa koje možeš da podeliš na one koje su okrenute nasilju prema migrantima, na one koje se lažno predstavljaju kao zaštitnici životinja a u stvari terorišu Rome ili u poslednje vreme migrante, zatim na desničarske grupe koje se sukobljavaju sa građanskim aktivistima", kaže Marija Srdić.\nKoncerti koje ekstremno desničarske grupe organizuju uglavnom su tajni i namenjeni su ograničenom krugu ljudi.\nJedan takav festival, posvećen Janu Stjuartu Donaldsonu, razotkrili su antifašistički aktivisti 2020. godine. Bilo je planirano da se održi u zgradi BIGZ-a u Beogradu, ali do toga nije došlo zbog burne reakcije javnosti, podseća se u tekstu.\nPrema istraživanju RSE, u Srbiji je aktivno više neonacističkih bendova koji su u poslednjih nekoliko godina nastupali kako u Srbiji tako i u inostranstvu.\nUstav Srbije u članu 49 jasno zabranjuje "svako izazivanje i podsticanje rasne, nacionalne, verske ili druge neravnopravnosti, mržnje i netrpeljivosti".\nNo, prema evidenciji Prekršajnog suda u Beogradu, toj instituciji koja je nadležna za sprovođenje tog zakona do januara 2021. godine nije bio podnet nijedan zahtev za pokretanje krivičnog postupka po Zakonu o zabrani neonacističkih ili fašističkih manifestacija i zabrani upotrebe neonacističkih i fašističkih simbola.


Gebrüder Weiss: Multimodalni transport na Putu svile | Ekonomist\nPonovno oživljavanje nekadašnjeg Puta svile kao transportne veze između Kine i Evrope: Gebrüder Weiss je prepoznao važnost ove transportne veze i u proteklim godinama se pozicionirao kako na kopnu, tako i u vazduhu i na moru. Pod sloganom Povezivanje Evrope i Azije. Na Putu svile ova međunarodna transportna i logistička kompanija pruža informacije o svojoj cjelokupnoj ponudi usluga od Istanbula, preko Teherana i Ašhabada, sve do Šangaja. „Povezivanje Evrope i Azije postaje sve važnije našim klijentima. Iz tog razloga, investiramo i na tržištima Centralne Azije, neposredno, u usluge i osoblje“, kaže Volfgang Nisner, predsjednik Upravnog odbora firme „Gebruder Weiss“.\n„Mi pratimo klijente“\nPrivrednom rastu u Centralnoj Aziji u narednim godinama doprinijeće naročito kineska infrastrukturna inicijativa ‘Jedan pojas, jedan put’. Time će se i za evropske izvozne kompanije otvoriti atraktivna nova tržišta. Radi efikasnijeg povezivanja sa ovim regionima Gebrüder Weiss nudi ne samo transport međunarodnim vazdušnim i pomorskim putevima, već i intermodalna rešenja za Kinu kao i zbirne pošiljke na Kavkaz i u Iran. Zahvaljujući sopstvenim filijalama u Gruziji, Rusiji, Turskoj, Kazahstanu i Kini Gebrüder Weiss kao ekspert za logistiku može da ponudi jedinstvene i visoke standarde kvaliteta na licu mjesta. „Mi smo logistički partner koji klijentima na raspolaganje stavlja strukture, kako bi omogućio besprijekorni protok robe ka ovim regionima“. kaže Nisner.\nViše informacija o kompaniji Gebrüder Weiss „Put svile“ možete da pronađete na internet stranici: http://www.gw-world.com/silkroad/\nOznake Breaking Gebrüder Weiss


Početkom 2020. godine sva sela kod Zrenjanina biće gasifikovana – SveVesti.net\nPočetkom 2020. godine sva sela kod Zrenjanina biće gasifikovana\nNa teritoriji grada Zrenjanina nastavljena je gasifikacija naseljenih mesta a ova kapitalna investicija vredna više od 14 miliona evra omogućiće da bude izgrađeno 300 kilometara gasne mreže i sva naselja budu gasifikovana, objavio je Zrenjanin.com.\nObilazeći početak radova na gasifikaciji Knićanina gradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić izrazio je zadovoljstvo što je sa državom i Srbijagasom dogovoren ova kapitalna investicija i najavio da će cene priključaka biti popularne.\nInvesticija na teritoriji Zrenjanina realizuje se na osnovu ugovora o poslovno-tehničkoj saradnji koji su potpisali Grad Zrenjanin, javno preduzeće “Srbijagas” i strateški partner – firma “Bobar Beška” iz Novog sada.\nKako je najavljeno posao gasifikacije nastaviće se u naseljima Belom Blatu, Tarašu, a zatim u Perlezu i Čenti, a cena priključka tokom izgradnje gasovoda je 110.000 dinara.\nPrevious Od Ljiga do Preljine saobraćaj se 10 dana vraća na Ibarsku\nNext Od 1.septembra nastava na srpskom i u Velikoj Britaniji


Izveštaj nemačke nevladine organizecije Pro Asyl o kršenju ljudskih prava na grčko-turskoj granici - Centar za zaštitu i pomoć tražiocima azila / Asylum Protection Center\nIzveštaj nemačke nevladine organizecije Pro Asyl o kršenju ljudskih prava na grčko-turskoj granici\nCréé le 12 novembre 2013\nIZVOR: ECRE 7. novembar 2013.\nIzveštaj Pro Asyl-a se fokusira na prepreke koje tražioci azila imaju prilikom ulaska na teritoriju Evropske unije, posebno se osvrćući na prepreke prelaska kopnene i morske granice Grčke. U izveštaju se analiziraju činjenice i događaji koji su usledili nakon zatvaranja granice na reci Marici u avgustu 2012.godine, što je dovelo da li je toga da veliki broj ljudi pokušava da uđe na teritoriju Evropske unije preko Egejskog mora. Takođe, izveštaj pokazuje da je od avgusta 2012.godine i zatvaranja granice na reci Marici došlo do povećanja prinudnog vraćanja izbeglica iz Sirije, Avganistana, Somalije i Eritreje sa granica Grčke nazad u Tursku.\nU martu 2012.godine, ministarka spoljnih poslova Austrije, Johana Mikl Leitner, je izjavila da je granica grčke otvorena kao „vrata ambara", a ministar spoljnih poslova Nemačke, Hans–Peter Fridrich je zapretio grčkim vlastima da će preispitati Šengenski ugovor sa Grčkom, ukoliko izbeglice nastave da ulaze na teritoriju Evropske unije preko tursko-grčke granice. Pritisak na Grčku je nastavljen i od drugih zemalja članica Evropske unije usled čega je leta 2012.godine grčka Vlada zaposlila dodatnih 1 800 policijskih službenika sa ciljem boljeg kontrolisanja granice u regionu Evros (regija oko reke Marice na granici sa Turskom). U saradnji sa Evropskom agencijom za očuvanje granica, Fronteksom, granica Grčke je praktično „zapečaćenja".\nOtvoreni su i novi pritvorski centri za izbeglice i migrante u Grčkoj a sredinom decembra 2012.godine je zavšena izgradnja 10,5 km duge ograde na grčkoj granici sa Turskom.\nZatvaranje kopnene granice je uzrokovalo da se ruta kojom migranti ulaze u Evropu premestila sa kopnene na morsku granicu, sve više migranata prelazi preko Egejskog mora, što je dovelo do smrti velikog broja migranata. Oko 150 migranata, među kojima i veliki broj žena i dece, pretežno iz Avganistana i Sirije, se utopilo prilikom ovih putovanja preko Egejskkog mora od avgusta 2012.godine.\nOd zatvaranja grčko-turske granice kritike evropskih zvaničnika na račun Vlade u Atini su se smanjile. Takođe, smanjile su se i kritike evropskih država prema Turskoj zbog nedovoljne saradnje u kontroli migracija. Fokus je sada usmeren prema Bugarskoj, koja dobija sve veći broj sirijskih izbeglica i koja postaje novo žarište na koje je usmeren rad Fronteksa i Evropske kancelarije za prodršku azilu (EASO).\nTim istraživača i prevodilaca iz NVO Pro Asyl je od oktobra 2012.godine sporoveo brojne akcije i intervjuisao veliki broj izbeglica na različitim graničnim prelazima Turske i Grčke. Glavna otkrića do kojih je došao tim istraživača je da se nezakonita vraćanja tražioca azila sa granica Grčke dešavaju svakodnevno. Grčka je i prethodnih godina bila kritikovana zbog sličnih narušavanja ljudskih prava, međutim okrutnost i trajanje zloupotreba koje su prezentovani u ovom izveštaju su zabrinjavajući.\nPripadnici specijalnih snaga Grčke su optuženi za loš tretman prema izbeglicama i torturi prilikom hapšenja izbeglica, ali i proizvoljnom hapšenju i proterivanju nazad u Tursku što je u suprotnosti sa međunarodnim pravom. Postoji siva zona, gde se izbeglice hapse van regularne procedure, što praktično znači da ove izbeglice ne postoje. Proterivanje izbeglica se dešavalo unutar grčkih teritorijalnih voda, sa grčkih ostrva ali i sa kopnenih granica Grčke. Procenjuje se da je od avgusta 2012.godine sa grčkih granica nezakonito proterano oko 2 000 izbeglica. Većina izbeglica koji su vraćene sa grčkih granica su poreklom iz Sirije i među njima su bili ne samo muškarci već i žene, deca, bebe i ljudi sa ozbiljnim zdravstvenim problemima.\nPraksa nezakonitog proterivanja izbeglica sa grčkih granica nazad u Tursku i lošeg tretmana prema izbeglicama treba prekinuti u najkraćem roku. Iskustvo u prethodnih par godina je pokazalo da u Grčkoj postoji visok prag nekažnjivosti za narušavanje prava izbeglica, gde oni koji narušavaju ljudska prava ostaju nekažnjeni, a žrtve ostaju nezaštićene.\nCeo izveštaj možete pronaći na: Pushed back-systematic human rights violation against refugees in the Aegean sea and at the Greek-Turkish land border\nNous avons 1299 invités et aucun membre en ligne\nVous êtes ici : Ciljevi i programi rada sa ženama i decom Vesti Izveštaj nemačke nevladine organizecije Pro Asyl o kršenju ljudskih prava na grčko-turskoj granici


Odloženo suđenje Savi Kneževiću zbog nadrilekarstva\nU PRVOM osnovnom sudu u Beogradu danas je za 30. mart odloženo suđenje fizioterapeutu Savi Kneževiću (23) iz Batajnice, i njegovoj majci Danijeli (49,) povodom optužbi da su se bavili nadrilekarstvom i prevarili sedam pacijenata.\nSuđenje je odloženo zbog bolesti sudije, kao i zato što su okrivljeni bili u kontaktu sa braniteljkom koja je zaražena korona virusom, pa i oni nisu bili danas u sudnici.\nNa današnjem suđenju Knežević i njegova majka trebalo je da iznesu detaljnu odbranu, a na početku suđenja u novembru su negirali izvršenje krivičnog dela.\nU uvodnim rečima tužilac je najavio da će tražiti veštačenje kao i reprodukciju snimka na kojem se vidi kako Knežević "vrši tu delatnost".\nGlavni svedok odbrane biće Valerij Montan, osnivač akademije za estetsku hirurgiju iz Italije u kojoj se Knežević navodno školovao.\nSava Knežević nadrilekar Sava Knežević uhapšen Sava Knežević


Izvor: SrbijaDanas.com, 20.Nov.2018, 11:05\nZavršeno glasanje na Generalnoj skupštini Interpola na kojoj je razmatran prijem takozvane države Kosovo\nVELIKI ŠAMAR >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << KOSOVU U PRVOJ RUNDI: Jedna država nas IZDALA\nNakon prvog kruga glasanja 76 država podržalo je lažnu državu Kosovo, dok je stav Srbije branilo 56 zemalja.\nTokom rasprave pre glasanja Srbiju je podržalo deset zemalja.\nOno što je prethodilo činu glasanja jeste jučerašnje odbacivanje zahteva Srbije i još pet zemalja-članica da Generalna skupština glasa o skidanju sa dnevnog reda izjašnjavanje o članstvu takozvanog Kosova u ovoj instituciji.\nTakozvana država Kosovo je do sada tri puta podnosila zahtev za članstvo - 2010., 2015. i 2017. godine.\nTokom prethodnih dana mnoge države javno su istakle svoj stav da ne podržavaju prijem lažne države Kosovo u Interpol iako su bili podvrgnuti političkim pristiscima mnogih većih sila.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić iskazao je tokom jučerašnjeg dana da veruje da će Srbija pobediti i osvojiti ovu bitku, kao i da je tim koji predstavlja Srbiju uradio sve što je u njihovoj moći bilo da spreče pobedu lažne države, što se danas i potvrdilo te tako srpski narod danas beleži pobedu na ovom važnom polju.\nZasedanje 87. Generalne skupštine Interpola započelo je u nedelju 18. novembra u Dubaiju i toj sednici prisustvuje i srpska delegacija koju predvodi Potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović. On je tokom prethodnih dana ukazivao na razne malverzacije i političke pritiske koji se odvijaju na samoj sednici i moguću neregularnost na samom glasanju.\n- Pored nejasnih obaveštenja, koja su ne samo neblagovremena, najavljuje se i procedura da ukoliko dođe do glasanja u kome tzv. Kosovo ne dobije potrebnu većinu za ulazak, da će se potom odrediti pauza, a onda nakon pauze ide se na novo glasanje. To je potpuno suprotno pravilama koja jasno govore da će se održati dva glasanja, bez pominjanja ikakve pauze. Očigledno da će svi pokušaji biti uloženi da se u toj pauzi obezbedi potrebna većina ukoliko je ne bude bilo u prvom glasanju - objašnjava ministar Stefanović.\nPredsednik Srbije posle konačne pobede u Interpolu: Rekli su da sam lud što sam verovao u nas (VIDEO)\nIzvor: SrbijaDanas.com, 20.Nov.2018\nZavršeno glasanje na Generalnoj skupštini Interpola na kojoj je razmatran prijem takozvane države Kosovo..Na Generalnoj skupštini Interpola glasalo se za prijem takozvane države Kosovo u tu organizaciju i tom prilikom je izglasano da lažna država Kosovo ne bude primljena u redove Interpola...Tim...


SOCIJALNO UKLJUČIVANJE ROMA I ROMKINJA U REPUBLICI SRBIJI – Romski Nacionalni Savet\nRNS oktobar 23, 2019 Leave a comment\nU organizaciji Evropske komisije i Ministarstvo građevine, saobraćaja i infrastrukture održan je Seminar o socijalnom uključivanju Roma i Romkinja u Republici Srbiji.\nSeminar ima za cilj da se na svakih dve godine sumiraju postignuti rezultati, kao i da se razmotre prioriteti za budući period u oblasti socijalnog uključivanja romskog stanovništva.\nU uvodnom delu Seminara, obratio se Dalibor Nakić, predsednik Nacionalnog saveta romske nacionalne manjine, koji je rekao da je najveći napredak ostvaren u oblasti obrazovanja i stanovanja.\n“Cenimo napore koje država, na čelu sa predsednikom Republike, ulaže u unapređenje položaja Roma. Verujem da uz ovakvu socijalnu politiku dolaze bolji dani za romsku zajednicu. Pedagoški asistenti, zdravstveni medijatori i mobilni timovi velika su nam podrška u socijalnoj inkluziji”, rekao je Nakić.\nU ime Evropske komisije skupu se obratila Marta Garsija Fidalgo koja je rekla da se sve zemlje u regionu, ali i Evropskoj uniji, suočavaju sa izazovima i problemima kada je u pitanju integracija Roma i Romkinja u društvo.\n“Srbija je ostvarila napredak u oblasti stanovanja i obrazovanja, ali i prevenciji zdravstvene zaštite i regulisanju dokumenata pripadnika romske zajednice. To ne znači da je posao završen i očekujemo da Srbija ostane lider u regionu u ovoj oblasti”, rekla je ona.\nFidalgo je dodala da će Evropska komisija nastaviti da pruža podršku u socijalnoj inkluziji Roma i Romkinja i da je ove godine opredeljeno 30 miliona evra za ovu oblast.\nU ime Koordinacionog tela govorila je potpredsednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović, koja je otvarajući seminar o socijalnom uključivanju romske zajednice, istakla da Koordinaciono telo treba da bude još jači motor u ovoj oblasti, te da koordinacija ne samo sa republičkim insititucijama, već i nevladinim sektorom koji puno radi na ovim temama, treba da bude jača.\nU drugom delu Seminara formirane su „radne grupe“ iz oblasti stanovanja, zapošljavanja, obrazovanja i oblasti koja pokriva ostvarivanje prava na lična dokumenta i pomoć povratnicima po Readmisiji.\nU svim radnim grupama učešće su uzeli članovi Nacionalnog saveta Roma: Ljiljana Mihajlović, Saša Ališanović i Božidar Jovanović (obrazovanje), Aleksandar Balinović i Dejan Vlajković (stanovanje), Miljan Rašić (ostvarivanje prava na lična dokumenta i pomoć povratnicima po Readmisiji).\n← BESPLATNE OBUKE ZA MLADE U NIŠU\nINKLUZIJA ROMA GRANTOVI ZA 10 GRADOVA I OPŠTINA →


Đukanović i Tusk: Vlada dala izdašnu, ali vrlo odgovornu ponudu opoziciji | EUME\nNaslovnica Press info Press Pregovori o pristupanju Đukanović i Tusk: Vlada dala izdašnu, ali vrlo odgovornu ponudu opoziciji\nĐukanović i Tusk: Vlada dala izdašnu, ali vrlo odgovornu ponudu opoziciji\nPriprema predstojećih izbora među ključnim je zadacima Crne Gore, saopštio je predsjednik Evropskog savjeta, Donald Tusk, i odao priznanje Podgorici za napredak u reformama.\nCrnogorski premijer Milo Đukanović danas je u Briselu razgovarao sa Tuskom.\nĐukanović je, nakon sastanka, rekao da su se saglasili da je Vlada učinila jedan neuobičajen potez za balkanska demokratska pravila, da je dala jednu izdašnu, ali vrlo odgovornu ponudu opoziciji.\n“Podijelili smo nadu da će pregovarački proces koji je u toku dovesti do uspješnog epiloga, do političkog sporazuma i do stvaranja dovoljno dobrih uslova da, vjerovatno na jesen ove godine, imamo parlamentarne izbore koji će obezbijediti da imamo kredibilnu i fokusiranu Vladu u narednom četvorogodištu na ono što će biti strateški izazovi naše zemlje”, kazao je premijer.\nTusk je rekao da Crna Gora prednjači u pregovorima o članstvu s Evropskom unijom (EU) i naveo da je Crna Gora dobila poziv za članstvo u NATO-u što je, kako je ocijenio, veliko priznanje za ostvarene reforme.\nTusk je kazao da je sa Đukanovićem razgovarao o stvaranju širokog političkog saglasja u Crnoj Gori, navodeći da državu i dalje čeka borba protiv korupcije i organizovanog kriminala.\nOn je rekao da je za Crnu Goru „među ključnim zadacima priprema predstojećih izbora uz demokratski dijalog, čime će novoj vladi biti omogućeno da stekne novi kredibilitet i time krene u dalji proces reformi“.\nTusk je saopštio da Crna Gora prednjači u pregovorima o članstvu sa EU, navodeći da je država dobila i poziv za članstvo u Alijansi, što je, kako smatra, veliko priznanje za ostvarene reforme i doprinos Crne Gore miru i bezbjednosti.\nTusk je prenio čestitke EU Crnoj Gori i drugim zemljama Zapadnog Balkana koje su, kako je kazao, ponijele veliki teret izbjegličke krize, pažljivo sprovode imigracionu strategiju i protive se iregularnoj migraciji.\nPredsjednik Evropskog savjeta je odao priznanje za „principijelan stav Crne Gore prema krizi u Ukrajini, kao i za pomoć koju je Crna Gora pružila upućivanjem svojih snaga u slamanje pirata na području Somalije“.\nTusk je, kako je rekao, prihvatio poziv crnogorskog predsjednika Filipa Vujanovića da prisustvuje obilježavanju desetogodišnjice nezavisnosti Crne Gore.


EU zabrinuta zbog porasta broja lažnih azilanata | EurActiv Srbija\nEU zabrinuta zbog porasta broja lažnih azilanata\nObjavljeno : 26.09.2011.\t Tweet\nEvropska komisija i neke članice EU ponovo su zabrinute zbog porasta broja građana iz zemalja Zapadnog Balkana koji neosnovano traže azil u EU. Komisija je zbog toga zatražila od vlasti tih zemalja da joj predstave mere koje preduzimaju da bi to sprečile. Srbija je i dalje među prvih 10 zemalja po broju zahteva za azil u Belgiji, Švedskoj i Nemačkoj, pokazuju najnoviji statistički podaci tih zemalja. Trend povećanja broja lažnih azilanata na jesen objašnjava se i pokušajem najsiromašnih građana da obezbede boravak tokom zime u zapadnim zemljama.\nTove Ernst, zvaničnica u kabinetu komesarke Malmstrem, rekla je za Betu da se broj državljana nekih zemalja Zapadnog Balkana, kojima je EU ukinula vize, nedavno povećao "posebno u Nemačkoj, Belgiji i Švedskoj, pa i u nekim drugim članicama EU, poput Luksemburga". "Komesarka Malmstrem je veoma zabrinuta zbog broja neutemeljenih zahteva za azil koji su podneli državljani nekih zemalja Zapadnog Balkana u jednom broju zemalja članica EU", rekla je Tove Ernst i podsetila na mogućnost da bezvizni režim bude suspendovan.\nOna je dodala da je Sesilija Malmstrem pre nekoliko dana uputila pisma ministrima unutrašnjih poslova Albanije, BiH, Crne Gore, Makedonije i Srbije, "sa zahtevom da obaveste EK o praktičnim merama koje su primenili u vezi s povećanjem broja azilanata u zemljama članicama EU". Kako je preneo EurActiv.com, pismo je poslato 20. septembra.\n"Evropska komesarka Malmstrem se nada da će biti preduzete odgovarajuće i neodložne mere za ovakvu situaciju i traži punu podršku i angažovanje zemalja Zapadnog Balkana kako bi se izbeglo da nepovoljni razvoj događaja dovede u opasnost inače uspešan proces" vizne liberalizacije, rekla je Tove Ernst.\nPo rečima zvaničnika u kabinetu komesarke Malmstrem, "idući sastanak ministara unutrašnjih poslova i pravosuđa, 3. i 4. oktobra na Ohridu, biće prilika da se razmotri trenutno stanje".\nEU je u junu, pored posebnog mehanizma nadzora vizne liberalizacije za Zapadni Balkan, usvojila i "zaštitnu odredbu" za "vanredne prilike" kada može privremeno na više meseci biti ukinut režim za neku zemlju u slučaju da poraste broj građana koji taj režim zloupotrebljavaju, odnosno ako zapreti opasnost po bezbednost članica EU. Evropska unija će ponovo privremeno uvesti vize za neku zemlju Zapadnog Balkana ako u razdoblju od šest meseci za 50% poraste priliv "lažnih azilanata" ili ilegalnih imigranata iz te zemlje u šengenski prostor EU.\nGrađani Srbije, Crne Gore i Makedonije od 19. decembra 2009. mogu bez viza da putuju u zemlje šengenske zone, a to pravo dobili su oko godinu dana kasnije i građani Bosne i Hercegovine i Albanije. Kosovo nije time obuhvaćeno.\nS jeseni veći broj lažnih azilanata\nKoordinator projekta nevladine organizacije Grupa 484 Danilo Rakić rekao je da se broj lažnih azilanata iz Srbije povećava na jesen jer deo najsiromašnijih građana pokušava na taj način da sebi obezbedi boravak u zapadnim zemljama tokom zime."Ono što mi primećujemo kao trend jeste da u jesen mnogi ljudi, pre svega Romi sa juga Srbije i iz ostalih delova zemlje, traže azil sa namerom da u zapadnim i severnim zemljama prezime", rekao je Rakić ya EurActiv Srbija.\nOn je naveo da je reč o građanima koji žive u potpunom siromaštvu i kojima je problem da obezbede novac za ogrev tokom grejnje sezone i radije biraju da novac iskoriste da bi kupili autobusku kartu kako bi zajedno sa svojom porodicom nekoliko meseci proveli u zemljama zapadne Evrope.\n"Kada govorimo o ovom trendu, govorimo upravo o najsiromašnijim građanima našeg društva a to su nesumnjivo Romi. Zbog toga pitanje povratnika i tražilaca azila ne može da se posmatra odvojeno od rešavanja ukupnih problema Roma u Srbiji", dodao je on. On je naveo i da su posle ukidanja viza za putovanja u EU mnogi građani Srbija shvatili to kao mogućnost da reše svoje socijalne probleme i da azil najviše traže Romi i Albanci sa juga Srbije.\nRakić, član Grupe 484 koja koja se bavi pitanjem migracija, povratnika i azilanata, podsetio je na mere koje su najavljene u Srbiji kako bi se sprečila zloupotreba azila, poput informativne kampanje, ali i nekih restriktivnih mera, poput vraćanja građana sa granice. On je rekao da sa restriktivnim merama treba biti oprezan, pošto je građanima Ustavom Srbije i međunarodnim normama garantovano pravo da izađu iz zemlje sa ispravnim putnim dokumentima.\nOcenio je da je ukidanje povlastica za osobe koje traže azil u nekim zapadnim zemljama uticalo na smanjenje broja zahteva za azil. "Bila je najavljena i dvojna kontrola granice i tu naravno treba imati u vidu da se ona mora sprovoditi u skladu sa važećim standardima o ljudskim pravima", dodao je on. Rakić je naveo da su se sa sličnim problemima suočavale i druge zemlje centralne i istočne Evrope u kojima živi veliki broj Roma i da se u nekim zemljama, poput Bugarske i Rumunije, nažalost pribegavalo i drastičnim merama, poput masovnog uskraćivanja putnih isprava. I dalje više zahteva za azil iz Srbije\nI dalje najviše zahteva za azil iz Srbije\nSrbija je po broju zahteva za azil u Švedskoj i Nemačkoj i dalje ispred ostalih zemalja zapadnog Balkana, dok su po broju zahteva podnetih u Belgiji ispred građana Srbije samo građani Kosova.\nPo broju zahteva za azil podnetih u Belgiji u avgustu Srbija je na 10. mestu sa 55 zahteva ili 2,6% ukupnog broja podnetih zahteva, a po broju zahteva podnetih u ovoj godini je na 6. mestu sa 777 zahteva ili 5%, iza Avganistan, Gvineje, Iraka, Kosova i Rusije. Prošle godine građani Srbije su podneli 1.233 zahteva za azil u Belgiji, dok je taj broj 2009. pre uvođenja bezviznog režima za Srbiju bio 514, a 2008. 572, pokazuju podaci belgijskog Generalnog komesarijata za izbeglice i apatride.\nGrađani Kosova su u ovoj godini podneli 1.029 zahteva za azil u Belgiji ili 6,6%, a po broju zahteva podnetih u avgustu su na petom mestu sa 116 zahteva ili 5,4%.\nPo broju zahteva u Belgiji u ovoj godini Srbija je ispred ostalih zemalja Zapadnog Balkana. Građani Makedonije su podneli 584 zahteva, a građani BiH i Albanije koji od decembra prošle godinu mogu da putuju bez viza u zemlje EU, podneli su 128, odnosno 236 zahteva. Građani hrvatske ove godine su podneli samo pet zahteva za azil u Belgiji.\nPo broju ponovljenih zahteva za azil u Belgiji Srbija je u avgustu bila na 7. mestu sa 17 zahteva ili 4,2%, a u ovoj godini na 6. mestu sa 153 ponovljenih zahteva ili 4,9%\nU prvih osam meseci ove godine u Belgiji je podneto 15.642 zahteva za azil. Nakon smanjenja tokom proleća i leta njihov broj se povećao u avgustu. Dok je između aprila i jula u proseku bilo podneto oko 1.900 zahteva, taj broj je u avgustu dostigao 2.149 zahteva. Najviše zahteva, 1.852 zahteva ili 9,2%, podneli su u avgustu u Belgiji državljani Avganistana.\nPo broju podnetih zahteva za azil u Švedskoj u ovoj godini Srbija je na 4. mestu sa 1.099 zahteva a od tog broja 27 zahteva je podneto u ime dece bez roditeljske pratnje. Slede Makedonija na 7. mestu sa 729 zahteva, građani Kosova su na 9. mestu sa 657 zahteva, BiH je 19. sa 222 zahteva.\nŠvedski odbor za migracije odobrio je, u prvoj instanci, 26 od 1.922 zahteva građana Srbije koje je ove godine razmotrio.\nNajviše zahteva u ovoj godini su u Švedskoj podneli građani Avganistana, 2.318. U Švedskoj u avgustu primljeno ukupno 2.573 zahteva što je nešto više od 500 u odnosu na prethodni mesec.\nBroj državljana Srbije koji traže politički azil u Nemačkoj u septembru vidno je porastao u odnosu na ranije mesece. Dok su u junu i julu 91 odnosno 82 građana Srbije zatražila azil u Nemačkoj, u septembru ih je, prema podacima Saveznog ministarstva unutrašnjih poslova u Berlinu, bilo 137.\nOd januara do avgusta 2011. je 1.913 ljudi iz Srbije zatražilo azil u Nemačkoj. Više je bilo samo još azilanata iz Avganistana (5.424), Iraka (3.955) i Irana (1.978).\nProšlog meseca je znatno porastao i broj podnosilaca zahteva za azil za Kosova, čijim građanima je i dalje potrebna viza za ulazak u Nemačku i druge zemlje EU, potpisnice Šengenskog sporazuma. U avgustu je, posle 66 ljudi u julu, 129 građana Kosova zatražilo azil u Nemačkoj. Za prvih osam meseci ove godine bilo ih je 882, dok je zahtev za azil u tom periodu podnelo 670 državljana Makedonije.\nU Nemačkoj je u avgustu ukupno 4.027 stranaca zatražilo politički azil, što je za 17% više nego u julu ove godine. Od 3.364 osobe čije je zahteve prošlog meseca razmatrao Savezni zavod za migraciju i izbeglice, samo 58 (1,7%) njih je i dobilo azil, dok su 642 osobe (19%) dobile status izbeglice. Među građanima Srbije je u avgustu udeo onih koji dobiju azil ili drugi pravno regulisani status u Nemačkoj, kao i prethodnih meseci, bio ravan nuli.\nNemačke vlasti su još u oktobru prošle godine za državljane Srbije ukinule finansijsku pomoć za odbijene azilante koji pristanu da se dobrovoljno vrate u domovinu. Tada je procenjeno da je suma od 600 evra, koliko pomoć za dobrovoljne povratnike iznosi, ključni razlog za uvećani broj pridošlica iz Srbije. U međuvremenu je broj podnosilaca zahteva za azil opao sa više od 1.000 u oktobru 2010. na manje od stotinu u junu i julu, da bi u avgustu iznova porastao.\nŠvedski odbor za migracije: Applications for asylum received, current year\nŠvedski odbor za migracije: Asylum decisions, Swedish Migration Board, current year\nBelgijski Generalni konzulat za izbeglice i apatride: Statistiques d'asile, août 2011\n: EK: Bez promena u bezviznom režimu za Balkan


UŽIVO: Đoković-Lajović 3:0\nIzvor: Večernje novosti, 16.Apr.2018, 15:24\nSrpski duel na startu Mastersa u Monte Karlu. Pobednika ovog meča čeka Borna Ćorić Srpski duel na startu Mastersa u Monte Karlu. Snage će na startu takmičenja odmeriti Novak Đoković i Dušan Lajović. Biće to tek njihov drugi meč, prethodni je u Dohi 2015. godine rutinski dobio Novak (6:2, 6:1). Razlika u odnosu na taj meč je činjenica da se Đoković posle duge pauze muči, brzo je >> Pročitaj celu vest na sajtu Večernje novosti << završio učešće u Indijan Velsu i Majamiju, dok je Lajović sa druge strane posle titule na Čelendžeru u Gvadalupeu prošao i kvalifikacije za turnir u Monte Karlu.Pobednika čeka Borna Ćorić (Hrvatska) koji je bio bolji od Žilijena Benetoa (Francuska) - 6:2, 6:3. Dešavanja sa meča pratite na sajtu “Novosti”.\nNovak progovorio i o Agasiju, da li će opet sarađivati?\nIzvor: Sportske.net, 16.Apr.2018\nU razgovoru sa novinarima posle pobede nad Dušanom Lajovićem, Novak Đoković se dotakao i razloga rastanka sa bivšim trenerom...Posle zabrinjavajućih izdanja u Indijan Velsu i Majamiju, Novak Đoković je danas sjajno startovao u Monte Karlu, gde je prepustio samo jedan gem Dušanu Lajoviću...Današnja...


Konkurencija Rusiji: Britanija najavila razvoj hipersoničnih raketa - 08.01.2022, Sputnik Srbija\nKonkurencija Rusiji: Britanija najavila razvoj hipersoničnih raketa\nVelika Britanija planira da razvije hipersonične rakete kako bi bila konkurent Rusiji u ovoj oblasti, izjavio je načelnik odbrane ove zemlje Toni Radakin. 08.01.2022, Sputnik Srbija\nList u tom kontekstu primećuje da je Radakin izneo planove čiji je cilj „da se konkuriše rastućoj vojnoj moći Rusije“.U Rusiji je poslednjih godina razvijeno nekoliko hipersoničnih sistema. U Oružanim snagama su na eksperimentalnom borbenom dežurstvu avionski sistemi „Kinžal“, hipersonična raketa „Cirkon“ je na državnim ispitivanjima, a u službi su strateške rakete sa hipersoničnim blokom „Avangard“.\nsvet, rusija, velika britanija, hipersonično oružje, vojska i naoružanje\nVelika Britanija planira da razvije hipersonične rakete kako bi bila konkurent Rusiji u ovoj oblasti, izjavio je načelnik odbrane ove zemlje Toni Radakin.\n„Mi nemamo (hipersonične rakete), a trebalo bi da ih imamo“, rekao je Radakin u intervjuu za britanski „Tajms“.\nList u tom kontekstu primećuje da je Radakin izneo planove čiji je cilj „da se konkuriše rastućoj vojnoj moći Rusije“.\nU Rusiji je poslednjih godina razvijeno nekoliko hipersoničnih sistema. U Oružanim snagama su na eksperimentalnom borbenom dežurstvu avionski sistemi „Kinžal“, hipersonična raketa „Cirkon“ je na državnim ispitivanjima, a u službi su strateške rakete sa hipersoničnim blokom „Avangard“.


Balkanske rute „kalašnjikova“ — od Albanije do DAEŠ–a - Sputnjik Srbija\n13:58 16 Jun 2021\nBalkanske rute „kalašnjikova“ — od Albanije do DAEŠ–a\n18:24 16.01.2016 (osveženo 18:27 16.01.2016) Preuzmite kraći link\n„Kalašnjikovi“ su postali oružje islamskih terorista, konstatuje autorka dokumentarnog filma „Putevima ’kalašnjikova’“, francuskog „Kanala plus“ koji je emitovan početkom godine u Francuskoj, a potom i na italijanskoj televiziji.\nFilm u produkciji agencije „Kapa“ prati „balkansku rutu“ „kalašnjikova“. Novinarka polazi iz Albanije, gde se sastaje sa trgovcima oružjem, koje snabdevači automatske puške popularne među narko–mafijašima i džihadistima kupuju za 600 evra od lokalnog stanovništva i prodaju između 1.500 i 2.000 evra. Snabdevač tvrdi da zaradi između 24.000 i 30.000 evra godišnje, deset puta više nego što iznosi prosečna plata u Albaniji.\n„Albanija je najveći snabdevač oružja koje stiže u Marsej“, objašnjava novinarka. Drugi po veličini grad u Francuskoj je poprište obračuna trgovaca drogom, u kojima je poginulo 170 ljudi.\nU reportaži se vidi kako se oružje iz Albanije krijumčari bez smetnje preko Crne Gore, Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Slovenije, Austrije i Nemačke. Navodi se da oružje potiče iz kasarni koje su prilikom pobune 1990. godine opljačkali besni građani. Iz kasarni je tada izneto 500.000 lakog naoružanja, od čega 225.000 „kalašnjikova“.\n„Kalašnjikov“ je oružje koje se koristi u ratu protiv Francuske, ističe se u dokumentarnom filmu. Taj tip oružja je korišćen u dva napada u Parizu — početkom prošle godine na novinare lista „Šarli ebdo“ i 13. novembra. U terorističkom napadu u koncertnoj sali, u kafićima i restoranima u francuskoj prestonici, u kojem je poginulo 130 ljudi, korišćeno je 6 „kalašnjikova M 70“ proizvedenih u srpskoj fabrici „Zastava“.\nDirektor fabrike Milojko Brzaković, koji je po nalogu francuske policije dostavio podatke o oružju, objašnjava ekipi francuske televizije da nije moguće pratiti kanale kojima oružje ulazi iz legalnih u ilegalne tokove. Brzaković pokazuje dokument u kojem se vidi da je jedan „kalašnjikov“ koji je korišćen u napadima u Parizu proizveden 1990. godine i da je isporučen Sloveniji, a drugi iz 1983. godine isporučen je Bosni i Hercegovini.\n„Strašno je što je ubijeno 130 nedužnih ljudi! To je strašno! Nije mi prijatno što znam da je to oružje proizvedeno u mojoj fabrici, ali kao što sam vam rekao, ne ubija oružje, već ubijaju ljudi“, kaže direktor „Zastave“ francuskoj televiziji.\nFrancuski mediji su ranije objavili da je zbog prodaje „kalašnjikova“ koji je korišćen u napadu na „Šarli ebdo“ saslušan bivši francuski legionar Klod Herman, koji je tokom ratova u bivšoj Jugoslaviji 90–ih godina jedno vreme bio dobrovoljac na hrvatskoj strani.\nU dokumentarnom filmu „Kanala plus“ novinari prate mrežu snabdevača i trgovaca sa Balkana. Mađarsku granicu prelaze zahvaljujući korumpiranom službeniku — 2.000 evra košta da ne pregleda automobil.\n„Postoji korupcija na granici, naravno, ovde u Mađarskoj, kao i u čitavoj EU“, kaže predstavnik mađarske policije snimljen skrivenom kamerom.\n„Francuske vlasti nisu ništa preduzele da zaustave ilegalnu trgovinu oružjem sa Balkana nakon napada u Parizu“, konstatuje novinarka, koja tu tvrdnju ilustruje u Bosni, gde se nalazi sa trgovcima u okolini Sarajeva.\n„Kažu da su ’Zastavini‘ ’kalašnjikovi‘ bolji od originala“, rekao je maskirani snabdevač.\nPored oružja i granata, novinarima pokazuje i kilogram eksploziva koji može da digne u vazduh zgradu uz komentar da je „plastični eksploziv iz bivše Jugoslavije najbolji na svetu“.\n„Imamo mnogo komandi, više nego ranije“, kažu šverceri oružja iz Bosne, koji prema sopstvenom priznanju oružje kupuju od meštana za 2 do 3.000 evra, a prodaju ga za deset puta više novca. Iz Bosne prelaze Srbiju, Mađarsku, Austriju, Nemačku, do konačne destinacije Luksemburga, gde ih čeka kupac.\n„Bosna je ne samo ogromno skladište lakog naoružanja pod vedrim nebom, već i rasadnik džihadista na vratima Evrope“, konstatuje se u dokumentarnom filmu u kojem se koriste poznati arhivski snimci na kojima se vide zverstva koja su tokom rata 1990–ih u Bosni počinili džihadisti iz odreda „El mudžahedin“, uključujući i snimak kako igraju fudbal sa glavom „neprijatelja“ zajedno sa „braćom iz armije“.\nFrancuski novinari su razgovarali sa bosanskim salafistom koji je inspirisao napadača Nerdina Ibrića da izvrši teroristički napad u Zvorniku.\nBivši borac DAEŠ–a u Siriji kaže da se vratio u Bosnu jer je „potrebno da neki budu ovde, zato što će za tri, pet, deset godina Islamska država biti ovde.\n„Kada rat bude ovde borićemo se“, dodaje taj ekstremista.\nFrancuska novinarka konstatuje da je Bosna „tempirana džihadistička bomba“ i da je oko 5.000 osoba u njoj spremno da u svakom trenutku počini teroristički napad.\nšverc oružja, terorizam, Kalašnjikov, Kanal plus, DAEŠ, Zastava, Šarli Ebdo, Slovenija, Bosna i Hercegovina, Albanija, Mađarska, Kosovo i Metohija, Francuska, Srbija